title: Komission tiedonanto euron tiedotusstrategiasta

eurovoc_concepts:
EU policy
Economic and Monetary Union
dissemination of EU information
euro
information policy

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 06. 02. 1998 KOM(1998) 39 lopull. KOMISSION TIEDONANTO euron tiedotusstrategiasta M EUROA KOSKEVAT VIESTINTAHANKKEET: TAVOITTEET JA TEHTÄVÄT Talous- ja rahaliiton alkaminen 1. tammikuuta 1999 ja Euroopan yhteisen rahan, euron, kitkaton käyttöönotto ovat Euroopan unionin ensisijainen tavoite. Tavoite saavutetaan toteuttamalla tehokkaita viestintä- ja tiedotushankkeita, kuten jo korostettiin euroon siirtymisen suunnitelmaa koskevassa vihreässä kirjassa, jonka komissio hyväksyi toukokuussa 1995. Koska EMUun siirtymisprosessissa edetään tänä vuonna ratkaisevaan vaiheeseen, komissio haluaa muistuttaa tällä viestintähankkeita koskevalla tiedonannollaan, että hankkeet ovat erittäin merkittäviä. Tiedonanto on osoitettu jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin ohella myös alue- ja paikallisviranomaisille, yksityisellä sektorilla toimiville toimintaan euron elinkeinonharjoittajille käyttöönotto vaikuttaa. lukuisille muille ryhmille, joiden sekä Tämä tiedonanto perustuu lähinnä komission saamiin kokemuksiin kahden viime vuoden aikana toteutetuista tiedotus- ja viestintähankkeista. 1. 0 Tulevaisuuden haasteet Aloittaessaan oman viestintästrategian toteuttamisen vuoden 1996 alussa yhdessä Euroopan parlamentin kanssa ja osana kansalaisten tiedotusohjelmaa (Prince) komissiolla oli kaksi tavoitetta: vahvistaa koko Euroopan unionin alueella ajatusta siitä, että EMU toteutetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisesti ja saada pankit, rahoituspalvelujen tarjoajat sekä suuryritykset tietoisiksi siitä, että euroon siirtymiseen oli valmistauduttava viipymättä. Nämä tavoitteet voitiin saavuttaa komission ja Euroopan parlamentin suunnittelemilla tiedotus- ja viestintähankkeilla, jotka perustuvat valtion- ja hallitusten päämiesten päätöksiin. euroon Jotta viestintästrategioissa on keskityttävä erityisempiin tavoitteisiin: tulevaisuudessakin mutkattomasti, siirryttäisiin tämänhetkisissä - selvitettävä euron merkitys mahdollisimman monelle kansalaiselle, jotta euro hyväksyttäisiin ja sen käyttöönotto helpottuisi. Kansalaisille on myös selitettävä, miksi Euroopassa päädytään EMUun ja mitä euro tuo mukanaan kansalaisille - annettava kaikille kansalaisille mahdollisuus tutustua uuteen rahaan, omaksua sen arvo ja käyttää sitä helposti ja luottavaisesti. Tämän hankkeen kohteena on suuri yleisö. Tavoitteen saavuttamiseksi hankkeita on myös kohdistettava erityisiin kohderyhmiin, esimerkiksi kuluttajiin - kannustettava kaikilla talouden sektoreilla toimivia pieniä ja keskisuuria yrityksiä tiedostamaan hyvän joita aiheutuisi valmistelujen aloittamaan euroon valmistautumisen auttamalla niitä valmistautumisen viivästymisestä siirryttäessä lopullisesti euroon 1. tammikuuta 2002 ja ne haitat, tuomat edut - saada yhteisön ulkopuolisten maiden poliitikot, viranomaiset ja talouden toimijat ymmärtämään EMUn merkitys. 1. 1 Viestintähankkeista ovat vastuussa monet eri tahot. ja usean hyvin tavoitteet. Niiden suunniteltuja, vuoden saavuttamiseksi on Viestintästrategialla on kunnianhimoiset rahoitettuja jatkuvia toteutettava tasoilla ja ajan tiedotushankkeita yhteiseurooppalaisista hankkeista paikallishankkeisiin. Viestintästrategioiden avulla on välitettävä helposti omaksuttavia konkreettisia tietoja, mutta myös selitettävä euron käyttöönoton seuraukset kaikille kansalaisille. Euroon siirtyminen on poliittisesti ja käytännön kannalta sitä helpompaa mitä useampi kansalainen hyväksyy ajatuksen. Koko väestön valmistaminen euron käyttöönottoon ei ole ainoastaan valtion viranomaisten tehtävä: asianmukaisesti yhteiskunnan kaikilla • joiden keskuudessa on eri alojen ja mielipidevaikuttajat tiedonvälittäjät organisaatioita ja ammatillisia organisaatioita, eurooppalaisia ammattiliittoja, kuluttajaliittoja ja koko joukko julkisia elimiä - ovat välttämättömiä käytännön tiedon lähteitä, ja niiden hankkeita on kannustettava ja tuettava - • yritysten on selitettävä työntekijöilleen, osakkeenomistajilleen, alihankkijoilleen ja asiakkailleen, milloin, miten ja mihin ne käyttävät euroa siirtymävaiheen aikana ennen euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönottoa 1. tammikuuta 2002. Yritysten on myös selitettävä, miten euro vaikuttaa niiden toimintaan ja mitä ratkaisevia etuja siitä on yrityksen työntekijöille esimerkiksi palkkojen ja eläkkeiden osalta • pankkien on selitettävä asiakkailleen, että he voivat suorittaa maksutoimintoja euroissa siirtymävaiheen aikana eli 1. tammikuuta 1999 alkaen ja autettava asiakkaitaan perehtymään euroina ilmaistuihin summiin • kuluttajien auttaminen perehtymään euroon, tottumaan euroina ilmaistuihin arvoihin ja kaikenkokoisten on vaivattomasti loppujen lopuksi käyttämään euroa vähittäiskauppojen edun mukaista • rahoituspalvelujen tarjoajien, etenkin vakuutus- ja eläkealalla on selitettävä, miten euro vaikuttaa heidän tuotteisiinsa. 2. 0 Viestinnän haasteet: tehtävät ja vastuut 2. 1 Jäsenvaltiot ovat keskeisessä asemassa Jotta viestintähankkeet olisivat uskottavia ja tehokkaita, ne on suunniteltava kulttuurin, kielen ja kansalaisten huolenaiheiden mukaisesti. Parhaimpia ovat kansalaisia lähimpänä olevat tiedonlähteet ja lähteet, joita kansalaiset kunnioittavat ja joihin he luottavat. Viestintävastuu. lankeaakin lähinnä jäsenvaltioille, joiden on tiedotuksessa käytettävien menetelmien lisäksi kannustettava alue- ja paikallisviranomaisia, yleishyödyllisiä järjestöjä ja kansalaisjärjestöjen verkostoja, kuten ammattiliittoja, ammatillisia organisaatioita ja kuluttajajärjestöjä toimimaan euroa koskevan tiedon välittäjinä ja kanavina. tuotteiden ja Useimmat jäsenvaltioista ovat aloittaneet euroa koskevia kansallisia tiedotushankkeita yhteistyössä Euroopan unionin kanssa. Komissio järjesti 30. lokakuuta 1997 Brysselissä kansallisten tiedotuksesta kokouksen koskevasta vastuussa oleville euroa 3- hallintoyksiköiden edustajille. Kokouksessa kävi ilmi, että jäsenvaltioissa toteutetaan moninaisia euroa koskevia tiedotushankkeita. 2. 2 EU:n toimielinten kanssa solmittu yhteistyökumppanuus tuo tiedotustoimintaan yhtenäisyyttä Unionin toimielimet ja lukuisat jäsenvaltiot ovat olleet vuodesta 1996 tiiviissä yhteistyössä suunnitellakseen euroa koskevia tiedotushankkeita. Vuonna 1998 tehtäneen kymmenen yhteistyösopimusta, jotka perustuvat jäsenvaltion, komission ja Euroopan parlamentin kesken tehtäviin kolmenvälisiin aiesopimuksiin. Tätä yhteistyötä tuetaan sopimuksilla, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat halutessaan saada yhteisön rahoitusta omille viestintähankkeilleen. Tiedotushankkeiden koordinoinnista vastaa jäsenvaltion, kolmenvälinen komission koordinointiyksikkö. ja Euroopan parlamentin edustajista koostuva Yhteensä kaksi kolmasosaa euroa koskeviin viestintähankkeisiin vuonna 1998 varatuista yhteisön talousarviomäärärahoista osoitetaan näihin yhteistyösopimuksiin, joilla on seuraavia etuja: - niillä taataan, että kussakin jäsenvaltiossa toteutetaan yhtenäisiä ja maan oloihin muokattuja viestintähankkeita - niiden avulla vältetään jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten hankkeiden päällekkäisyys - niiden ansiosta suuri yleisö ymmärtää, että kansalliset hankkeet ovat osa unionin yhteistä toimintaa. 2. 3 Komission tehtävä: tiedon välittäminen, tiedotuksen edistäminen ja koordinointi Komissio on hankkinut euroa koskevassa tiedotus- ja viestintätoiminnassa merkittävästi kokemusta, jonka se antaa jäsenvaltioiden käyttöön. Seuraavien neljän vuoden aikana komissio voikin tiiviissä yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa • tarjota jäsenvaltioille ja kaikille euroa koskevaan viestintään osallistuville tahoille merkittävän määrän suurelle yleisölle tarkoitettuja kysymysten ja vastausten muodossa olevia asiakirjoja, videonauhoja, kuvia euroseteleistä ja -kolikoista jne. tiedotusaineistoa: raportteja, teknisiä • edistää ja kannustaa jäsenvaltioiden ja valtiosta riippumattomien järjestöjen viestintähankkeita • taata euroa koskevan tiedotuksen ja unionissa jaettavan tiedon yhtenäisyys • järjestää ja tukea monikansallisia viestintähankkeita. Puhtaasti kansalliset hankkeet tutkitaan ja rahoitetaan jäsenvaltioissa. • järjestää tiedotushankkeita yhteisön ulkopuolisissa maissa. B/ VIESTINTÄHANKKEIDEN KÄYTÄNNÖLLINEN LÄHTÖKOHTA 4- 3. 0 Onnistuneista hankkeista tukea uusille hankkeille Viimeisten kahden vuoden aikana saavuttaneet suurta suosiota: toteutetut komission viestintähankkeet ovat • Niiden ansiosta rahan tärkeimmät käyttäjät ovat saaneet tietoa 1. tammikuuta 1999 alkavasta EMUsta. • Ne ovat osaltaan auttaneet rahoituslaitoksia ja suuryrityksiä tiedostamaan nopean ja hyvän valmistautumisen merkityksen. Tutkimusten mukaan yli 50 prosenttia näistä tahoista on aloittanut valmistautumisen. • Niiden ansiosta lukuisat järjestöt ovat voineet osallistua pyöreän pöydän kokouksiin ja asiantuntijaryhmiin sekä euron teknisiä näkökohtia, kuten kaksoishinnoittelua, pankeille aiheutuvia kustannuksia, euron oikeudellista asemaa sekä erilaisia kirjanpidollisia ongelmia koskeviin tutkimuksiin ja neuvotteluihin. Näin eri osapuolten välillä on voitu saada aikaan yksimielisiä ratkaisuja. • Ne ovat kannustaneet moninaisia julkisia elimiä - liike-elämää edustavia järjestöjä, ammattiliittoja jne. - aloittamaan omia euroa koskevia tiedotushankkeitaan. Yhteisön toimielimet, jäsenvaltiot ja lukuisat aktiiviset kansalaisryhmittymät voivat käyttää hyödyksi jo toteutetuista hankkeista saatuja tuloksia. 3. 1 EMUn aikataulun merkitys viestintästrategioille EMUn ratkaisevat päivämäärät vahvistettiin perustamissopimuksessa ja joulukuussa 1995 järjestetyssä Eurooppa-neuvoston Madridin kokouksessa. Viestintästrategioita laadittaessa on keskityttävä kolmeen päivämäärään: • 2. -3. toukokuuta 1998 valtion- ja hallitusten päämiesten tasolla kokoontuva neuvosto nimeää ne jäsenvaltiot, jotka osallistuvat talous- ja rahaliittoon 1. tammikuuta 1999. Tuolloin ilmoitetaan myös rahaliittoon osallistuvien maiden valuuttojen bilateraaliset vaihtokurssit euroon nähden. Koska EMU tiedotusvälineissä ennennäkemättömän suurta huomiota, suuri yleisö ymmärtää lopultakin euroon siirtymisen merkityksen ja vääjäämättömyyden. Sekä laadullisen että määrällisen tiedon kysyntä kasvaa hetkessä, ja kaikkien euroalueeseen kuuluvissa maissa ja toistaiseksi euroalueen ulkopuolelle jäävissä maissa toimivien julkisten ja yksityisten tiedonvälittäjien on valmistauduttava siihen. tulee saamaan • 1. tammikuuta 1999 eurosta tulee rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden yhteinen raha ja näiden maiden valuuttojen ja euron väliset muuntokertoimet vahvistetaan lopullisesti. Erityisesti euroalueeseen osallistuvien maiden kansalaiset tulevat tarvitsemaan apua sopeutuakseen tähän uuteen ympäristöön, jossa euroa -jota ei vielä ole olemassa käteisrahana - käytetään rahoitusmarkkinoilla ja tietyissä talouden toiminnoissa, jossa rahapolitiikasta päättää Euroopan keskuspankki ja jossa jopa eräiden maiden liikelaitokset ryhtyvät käyttämään vähitellen kaksoishinnoittelua. • 1. tammikuuta 2002 on päivämäärä, jolloin eurosetelit ja -kolikot otetaan käyttöön. tehokkaita päivämäärää aloitettava Hyvissä olisikin ennen ajoin tätä -5 viestintähankkeita, jotta kansalaiset voisivat käyttää uutta rahaa helposti luottavaisesti. ja 4. 0 Kohderyhmät 4. 1 Suuri yleisö • Julkisia tiedotuskampanjoita on tietenkin tehostettava ja lisättävä vuonna 1998 ja niiden toteuttamista jatkettava vuoden 2002 alkuun saakka. Niiden kohderyhmät on myös määriteltävä entistäkin paremmin, jotta tiettyjen väestöryhmien tarpeiden kehittyminen voitaisiin ottaa huomioon. Ensiksikin olisi selvitettävä euroon siirtymistä koskevaa suunnitelmaa, sillä useita ihmisiä hämmentää se seikka, että euro otetaan käyttöön tilirahana kolme vuotta ennen kuin sitä aletaan käyttää seteleinä ja kolikkoina. Kansalaisille on siis selitettävä, miten euroa käytetään siirtymävaiheen aikana. Siirtymävaihe on välttämätön, sillä sen aikana kansalaisia valmistetaan ottamaan eurosetelit ja -kolikot käyttöön sekä poistamaan kansalliset valuutat käytöstä. talouden toimijat ovat Hallitukset sekä kaikki palveluja kuluttajille merkittävän ja vaikean haasteen edessä. Kansalaisen on opittava uuden rahan arvo ja liitettävä se merkittäväksi osaksi omaa elämäänsä: euro on läsnä elintarvikkeiden ja kulutustavaroiden hintojen ohella myös palkoissa ja eläkkeissä. Kansalaiset muuttavat aluksi järjestelmällisesti euroina ilmaistut määrät kansallisiin rahayksiköihin ja tulevat tekemään näin pitkään. Tiedotuksen lopullisena tavoitteena onkin saada kaikki kansalaiset perehtymään uuteen arvoasteikkoon, jotta heidän ei enää tarvitsisi turvautua muuntotoimenpiteisiin. tarjoavat Realistisesti ajatellen koko väestöä on kuitenkin vaikea saada ymmärtämään kaikki tämä kahden vuoden aikana. Mitä taitavampia ja päättäväisempiä tiedotuskampanjat ovat sitä helpompi koko väestön on siirtyä euron käyttöön. • Eräisiin väestöryhmiin on kiinnitettävä erityistä huomiota: kuluttajansuojelu on taattava erityisillä tiedotushankkeilla. Komissio järjestääkin ensi helmikuun 26. päivänä tutkitaan mahdollisuutta perustaa paikallisia seurantakeskuksia, joiden tehtävänä on arvioida euroa koskevien kansallisten tiedotushankkeiden vaikutusta. tarkoitusta varten pyöreän pöydän kokouksen, jossa tätä Tiedotus on myös räätälöitävä eri väestöryhmien erityistarpeiden mukaiseksi, olipa sitten kyse muita heikommassa asemassa olevista väestöryhmistä (iäkkäät henkilöt, vammaiset, lukutaidottomat), nuorista (etenkin kouluikäisistä) tai naisista. 4. 2 Pienet ja keskisuuret yritykset Lukuisat pk-yritykset ryhtyvät todennäköisesti valmisteluihin myöhään ja hidastelevat muutosten edessä. Valmisteluissa myöhästyminen ja muutosten hitaus saattavat häiritä pk-yritysten asiakkaina olevien suuryritysten toimintaa. Viestintäkampanjat onkin aloitettava hyvissä ajoin ja niiden on oltava yhtenäisiä ja päättäväisiä: -6 • jotta pk-yritykset tiedostaisivat välttämärtömimpien muutosten merkityksen: yritysten ja on muutettava muun muassa markkinointijärjestelmänsä kirjanpito-, tietokone-, laskutus- • jotta pk-yritykset saisivat helposti käyttöönsä erilaisia välineitä, joiden avulla ne voivat vastata yhteiseen rahaan siirtymisen aiheuttamiin teknisiin haasteisiin • jotta pk-yrityksiä kannustettaisiin hyödyntämään enemmän euron tuomia strategisia etuja, jotka ilmenevät uusina tuotteina ja uusina markkinoina. Pk-yrityksille tarkoitetut kampanjat ovat lähinnä hallitusten, pankkien ja ammatillisten organisaatioiden vastuulla. Suuryritykset ovat kuitenkin myös tärkeässä asemassa, sillä niiden oma menestyminen riippuu usein alihankkijoina toimivien pk-yritysten kyvystä mukautua euron luomaan uuteen ympäristöön. Komissio jatkaa omalta osaltaan yhteistyötä niiden järjestöjen kanssa, jotka ovat pk- yritysten merkittäviä tiedonvälittäjiä. 4. 3 Paikallis- ja aluehallinto, kunnanvaltuutetut ja valtionhallinnon vastuuhenkilöt • Valmistelutyöt ovat edenneet valtionhallinnossa paljon pidemmälle kuin paikallisyhteisöissä ja hajautetuissa hallintoyksiköissä. Tilanne on huolestuttava, sillä alue- ja paikallisviranomaiset ovat paljon läheisemmässä ja säännöllisemmässä yhteydessä kansalaisiin. Koska jäsenvaltioiden julkishallinnon yksiköt ovat jo julkaisseet euroon siirtymistä koskevat suunnitelmansa, alueellisilla yhteisöillä ja kunnanvaltuutetuilla on käytössään puitteet, joiden perusteella ne voivat laatia omia suunnitelmiaan. Niillä on kuitenkin omat erityiset tiedotus- ja viestintätarpeensa, jotka valtion viranomaisten on täytettävä. Suoraan yleisön kanssa asioiville vastuuhenkilöille on ehdottomasti järjestettävä koulutusta. Komissio on valmis auttamaan jäsenvaltioita laatimaan tarvittavia tiedotus-ja koulutusmateriaaleja. tiedot EMUsta asioidessaan kansallisten hallintovirkamiesten • EU:n toimielimissä työskentelevien henkilöiden on myös osoitettava omaavansa erinomaiset tai yksityisen sektorin edustajien kanssa. Suoraan yleisön kanssa asioivien henkilöiden on vieläkin tärkeämpää kyetä kertomaan EMUsta ja sen eduista. Komissiossa on laadittu sen omaa henkilöstöä varten tiedotussuunnitelma, jota ehdotetaan käytettävän myös muissa EU:n toimielimissä. 4. 4 Yhteisön ulkopuoliset maat Eurolla on hyvät mahdollisuudet muodostua merkittäväksi varantovaluutaksi ja kansainvälisissä liiketoimissa käytettäväksi valuutaksi. Koska poliittinen päättäväisyys EMUn toteuttamiseksi on maailmalla yhä laajemmin tiedossa, EMUsta pyydetään yhä enemmän tietoa. Siksi onkin välttämätöntä aloittaa yhteisön ulkopuolisille maille tarkoitettu viestintähanke. Etusijalla ovat EU:n uudet jäsenehdokkaat, unionin yhteistyökumppanit Välimeren alueella ja maat, joilla on erityisen merkittävät kauppasuhteet (esim. assosiaatiosopimusten perusteella) unioniin, sekä maat, jotka ovat mahdollisesti EU:n merkittäviä markkina-alueita (lähinnä Yhdysvallat ja Japani). - 7- Ei kuitenkaan pidä unohtaa, että näissä maissa asuvat EU:n kansalaiset tarvitsevat myös tietoa eurosta. He saattavat joutua vastaamaan lukuisiin EMUa koskeviin kysymyksiin, joten heille olisi annettava tarvittavaa aineistoa. 5. 0. Tiedotuskampanjoiden vaikutuksen ja tehokkuuden arvioiminen Euroa koskevien viestintästrategioiden on oltava joustavia ja niitä on voitava muokata eri tarpeiden mukaisesti. Eri tilanteissa tarvitaan erilaista tietoa, sillä myös kohderyhmät vaihtelevat. Viestintästrategiaa olisi aina arvioitava säännöllisesti sen tehokkuuden mittaamiseksi, jotta mahdolliset puutteet voitaisiin havaita ja korjata. Arvioinnin olisi jatkuttava prosessin loppuun. Euron käyttöönotto on Euroopan unionin tärkeimpiä tavoitteita. Se on myös komission tärkein tavoite eikä sitä saavuteta ilman tehokkaita tiedotushankkeita. Vuonna 1998 alkaa ratkaiseva vaihe talous- ja rahaliiton toteuttamisessa, ja siksi vuosi 1998 on erityisen merkittävä myös euroa koskevalle viestintäkampanjalle. Komission ja Euroopan parlamentin tiedotustoimintaa onkin lisättävä ja se on kohdistettava suureen yleisöön. Tiedotuksen avulla kansalaiset on saatava ymmärtämään, miksi Eurooppaan ollaan luomassa talous- ja rahaliittoa ja perehdytettävä heidät uuteen rahaan, jotta he voisivat käyttää sitä saumattomasti ja luottavaisesti. Siksi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavan Euroopan unionin viestintäkampanjan on kyettävä vastaamaan kaikkia EU:n kansalaisia koskevaan haasteeseen. Viestintäkampanja on ehdoton edellytys tämän historiallisen hankkeen onnistumiselle. LIITE 1 EUROA KOSKEVAN TIEDOTUSSTRATEGIAN YKSITYISKOHDAT (KOHDERYHMÄT, MENETELMÄT JNE. ) 9- SISÄLTÖ 1. VIESTINNÄN MERKITYS EUROON SIIRTYMISEN ONNISTUMISESSA 2. SAAVUTUKSET 2. 1 Kansalliset viranomaiset, EU:n virkamiehet ja sosioekonomisten ryhmien edustajat ovat jo aloittaneet merkittävän viestintätoiminnan 2. 1. 1 Euroopan parlamentti 2. 1. 2 Komissio 2. 1. 3 Jäsenvaltiot 2. 1. 4 Tiedonvälittäjien toiminta 2. 2 Tiedotus- ja viestintähankkeiden ensimmäinen vaihe on jo tuottanut tuloksia 2. 2. 1 Koko joukko tavoitteita on jo saavutettu 2. 2. 2 Eräitä kokemuksesta saatuja opetuksia 3. TIEDOTUS-JA VIESTINTÄHANKKEIDEN NÄKYMÄT 3. 1 Toukokuusta 1998 tammikuuhun 1999 3. 2 Siirtymävaiheen loppu 4. EURON TIEDOTUS-JA VIESTINTÄSTRATEGIA 4. 1 Yleiset periaatteet ja tiedotushankkeiden toteuttajien tehtävät 4. 1. 1 Toissijaisuus ja yhteistyökumppanuus 4. 1. 1. 1 Jäsenvaltioiden tärkein tehtävä 4. 1. 1. 2 Euroopan parlamentti 4. 1. 1. 3 Komission tehtävä 4. 1. 1. 4 Talouden toimijoiden tehtävä 4. 1. 1. 5 Tiedonvälittäjien tehtävä 4. 1. 2 Hajautettu tiedotus ja tiedon tuominen kansalaista lähelle 4. 2 Ensisijaiset kohderyhmät - 1 0- 12 13 13 13 13 13 14 14 14 15 16 16 17 18 18 18 18 19 19 19 20 20 22 4. 2. 1 Suuri yleisö 4. 2. 2 Pienet ja keskisuuret yritykset käsityöläisyritykset edellyttävät erityistoimia - etenkin , 22 liike- ja 22 23 24 24 25 25 26 26 27 27 27 27 28 28 28 28 29 4. 2. 3 Kunnat, kunnanvaltuutetut hallintovirkamiehet sekä valtion ja kuntien 4. 2. 4 Euroopan unionin virkamiehet ja muut toimihenkilöt 4. 2. 5 Viestintä- ja tiedotustoiminta on aloitettava myös yhteisön ulkopuolisissa maissa 4. 3 Tiedon sisältö 4. 3. 1 Konkreettisen tiedon merkitys 4. 3. 2 Erityistiedon välittäminen ulkopuolelle jääville jäsenvaltioille (ns. 'pre-ins') toistaiseksi euroalueen 4. 3. 3 Mielipidemittaus ja tiedotuksen vaikutuksen arviointi 5. VIESTINTÄSTRATEGIASSA KÄYTETTÄVÄT KEINOT JA JOUKKOVIESTIMET 5. 1 Radio ja televisio 5. 2 Esitteet 5. 3 Internet, CD-rom-levyt ja levykkeet 5. 4 Kansalaisten vastauspalvelut 5. 5 Konferenssit ja seminaarit 5. 6 Tiedon tuominen mahdollisimman lähelle kansalaisia 5. 7 Erityisasemassa oleville väestöryhmille tarkoitetut pilottihankkeet 6. PÄÄTELMÄT 11- Tämän asiakirjan tarkoituksena on edistää ja tehostaa euron käyttöönottoon liittyvän tiedotuksen ja viestinnän merkityksen tiedostamista. Asiakirjassa luodaan katsaus tähän mennessä jo toteutettuihin toimenpiteisiin, jotta niistä saatuja kokemuksia voitaisiin käyttää hyväksi mietittäessä esimerkiksi tulevien toimenpiteiden toteuttamisaikataulua, ensisijaisia kohderyhmiä, tiedotuksen sisältöä ja tiedotuksessa käytettäviä keinoja. Siinä esitetään strategian pääkohdat ja eritellään EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja talouden toimijoiden tehtävät strategian toteuttamisessa. 1. VIESTINNÄN MERKITYS EUROON SIIRTYMISEN ONNISTUMISESSA Rahaa käytetään lukuisissa jokapäiväiseen elämään liittyvissä toimissa. Raha on myös talouden mekanismien perusta ja siihen liittyy erilaisia arvoja ja ihanteita. Onnistuminen Euroopan yhteisen rahan käyttöönotossa edellyttää näin ollen työtä kahdella keskeisellä toiminta-alalla: • teknisiä valmistelutoimenpiteitä, joilla taataan euron leviäminen tasaisesti koko talouteen • kansalaisten valmistamista, jotta he ymmärtäisivät ja hyväksyisivät euron ja osaisivat käyttää sitä. tärkeintä tehtävää määriteltiin samansuuntaisesti Euroa koskevat tiedotus- ja viestintähankkeet ovat olennainen osa edellä mainittuja toimenpiteitä ja ne edistävät omalta osaltaan toimenpiteiden onnistumista. Euron viestintästrategian kaksi jo käytännön järjestelyjä yhtenäisvaluutan käyttöön ottamiseksi koskevassa komission vihreässä kirjassa, joka julkaistiin 31. toukokuuta 1995. Vihreässä kirjassa esitetyt tehtävät ovat yhä ajankohtaisia: • edistää ja tukea tarvittavia valmisteluja kaikilla talouden osa-alueilla • saada yhteiselle rahalle kansalaisten tuki. Euron käyttöönotto ei rajoitu ainoastaan teknisiin sääntöihin. Jäsenvaltioista ja yksilöistä riippuen rahaan liittyy myös koko joukko arvoja ja ihanteita, joiden vuoksi suuren yleisön ja talouden toimijoiden valmistaminen euron käyttöönottoon ei voi rajoittua ainoastaan käytännön järjestelyihin. Tiedotus- ja viestintähankkeissa on siis otettava huomioon mielipidetiedustelut sekä kansalaisten epäluulot ja huolenaiheet. Kansalaisten on voitava luottaa siihen, että he saavat eurosta selkeää, kattavaa ja kansantajuista tietoa, joka tarjoaa vastauksia rahan heidän kysymyksiinsä käyttöönottoon. Tämä on Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden aloittamien viestintähankkeiden tärkein tavoite. ja auttaa heitä valmistautumaan yhteisen Euroa esitellään ja sen merkitystä selvitetään Euroopan kansalaisille monin eri tavoin. Lähestymistavat vaihtelevat eri kulttuurien ja eri kansallisten käytäntöjen mukaisesti, ja niissä onkin noudatettava erityistä varovaisuutta, sillä yhteisestä rahasta puhuminen saattaa aiheuttaa voimakkaita tunnereaktioita. Eräät jäsenvaltiot ovat esimerkiksi korostaneet euron ja Euroopan välistä yhteyttä esittämällä euron osana eurooppalaisten yhteistä kulttuuriperintöä tai tekijänä, joka tuo Eurooppaan lisää vakautta. Euro on myös esitetty eurooppalaisen talous-, yhteiskunta- ja kulttuurimallin säilyttäjänä. Eurosta tiedottaminen merkitsee usein sitä, että myös itse Euroopan unionista on annettava lisää tietoa. 12- 2. SAAVUTUKSET 2. 1 Kansalliset viranomaiset, EU:n virkamiehet ja sosioekonomisten ryhmien edustajat ovat jo aloittaneet merkittävän viestintätoiminnan. Työ on aloitettu Euroopan parlamentissa, komissiossa, jäsenvaltioissa ja erityisen dynaamisissa tiedonvälityskeskuksissa (pankeissa, konsulaateissa, ammattiliitoissa, yhdistyksissä jne. ). 2. 1. 1 Euroopan parlamentti Euroopan parlamentti on ollut alusta alkaen mukana aloitteissa, joiden tarkoituksena on toteuttaa euroa koskevia viestintähankkeita ja pyrkinyt viemään eteenpäin kansalaisten tiedotusstrategian laatimista. Parlamentin elimet osallistuvat tämän strategian suuntaviivojen määrittelemiseen ja strategian osana toteutettujen hankkeiden seurantaan. Parlamentti toimii yhteistyössä jäsenvaltioiden ja komission kanssa kaikissa niissä maissa, jotka haluavat kehittää euroa koskevia viestintäsuunnitelmiaan yhdessä Euroopan unionin kanssa. tarpeisiin vastaavan 2. 1. 2 Komissio ja kolmeen viestintähankkeet perustuvat yhteistyökumppanuuteen Komission johtoajatukseen: progressiivisuuteen. toissijaisuuteen, Julkaistuaan käytännön järjestelyjä yhtenäisvaluutan käyttöön ottamiseksi koskevan vihreän kirjan toukokuussa 1995 komissio aloitti yhdessä Euroopan parlamentin kanssa ensisijaisen tiedotushankkeen nimeltä Euro. Euroopan yhteinen raha, joka on osa Euroopan kansalaisille suunnattua Prince-tiedotusohjelmaa. Komissio aloitti niin ikään jo vuonna 1996 tiedonvälittäjille tarkoitettuja valistus- ja tiedotushankkeita. Niihin on käytetty kahden vuoden aikana jo lähes 50 miljoonaa ecua eli kolme neljäsosaa määrärahoista, jotka komissio on myöntänyt ensisijaisille tiedotushankkeille. Tämä tiivis alkuvaiheen toiminta näkyy useina erilaisina saavutuksina: - euroon tärkeimpien perusteiden logo liittyvän viestinnän laatiminen, euron -seteleiden ulkoasusuunnitelmista (lähdeasiakirjojen eurokolikoiden suurelle yleisölle jne. ) tiedotusaineiston tuottaminen ja kehittäminen (tiedotuslehti Infëuro* Group€uro, kuvakokoelma, videofilmit, Europa-palvelimen Internet euroalue, Quest-tietokanta EU:n 11 kielellä, näyttelyt, sivujen yhteistyökumppanuus tiedonvälittäjien ja mielipidevaikuttajien kanssa jne. ). laatiminen valuuttatunnus, tiedottaminen ja ja - 2. 1. 3 Jäsenvaltiot Komission tiedotushankkeet ovat kannustaneet merkittävästi jäsenvaltioita aloittamaan asteittain omia tiedotus- ja viestintähankkeitaan. Monet ovat jopa aloittaneet hallituksen laajoja viestintähankkeita, joita toteutetaan - 13 - ja laajan, television avulla. Useissa jäsenvaltioissa on avattu euroa käsittelevä maksuton puhelinpalvelu ja erityinen Internet-sivu. tiedotusaineiston jaettavan olevat vastuussa viestinnästä kansallisten Hankkeiden koordinaattorina toimiva komissio kutsui Brysseliin euroon hallintojen liittyvästä tiedotuspäälliköt. Tällöin kävi ilmi, että jäsenvaltioissa toteutetaan monia erilaisia euroon liittyviä viestintähankkeita. Hankkeiden intensiivisyys on kuitenkin erilaista eri jäsenvaltioissa. Kieleen liittyvien näkökohtien lisäksi tiedotushankkeita toteutetaan hyvinkin erilaisilla tavoilla jäsenvaltiosta ja kansalaisten yleisestä euroon liittyvästä mielipiteestä riippuen. Useimmissa jäsenvaltioissa toteutetaan yhteistyössä Euroopan komission ja Euroopan parlamentin kanssa. tiedotushankkeita 2. 1. 4 Tiedonvälittäjien toiminta Lukuisat suorassa yhteydessä suureen yleisöön olevat tiedonvälittäjät ovat jo välittäneet tietoa eurosta erityismateriaalin avulla. Nämä tiedotushankkeet on suunnattu sekä erityisille kohderyhmille että suurelle yleisölle. jo jakaneet Rahoituslaitosten ja pankkien toiminta ansaitsee erityismaininnan: lukuisat pankit ovat asiakkailleen hyvinkin yksityiskohtaisia tiedotuslehtisiä euroon siirtymisestä. Näissä asiakirjoissa asiakkaille institutionaalisista vaiheista ja kerrotaan EMU-prosessin käsitellään kysymyksiä, jotka liittyvät säästöihin ja rahoitustuotteisiin euron käyttöönoton jälkeen. Pankit ovat myös järjestäneet konferensseja, jotka vetävät eri paikkakunnilla puoleensa paljon yleisöä, niin pk-yritysten johtoa kuin yksityishenkilöltäkin. tärkeimmistä Merkittäviä mielipidevaikuttajia ovat myös Euroopan suuret ammatilliset organisaatiot, jotka ovat jakaneet monipuolista ja yksityiskohtaista tietoa asiakkailleen. Järjestöjen tiedotustoiminnasta ovat osoituksena esimerkiksi pk-yrityksille suunnatut erittäin hyödylliset oppaat. Komissio on osallistunut monien näiden hankkeiden rahoitukseen kansallisella ja alueellisella tasolla kaikissa jäsenvaltioissa. Komissio on myös tukenut euroneuvontakeskusten toimintaa. Ne toteuttivat vuonna 1997 pk-yrityksille tarkoitetun euroa koskevan valistus-ja tiedotushankkeen (yhteydet 5 300 000 yritykseen). 2. 2 Tiedotus- ja viestintähankkeiden ensimmäinen vaihe on jo tuottanut tuloksia 2. 2. 1 Koko joukko tavoitteita on jo saavutettu Tärkeimmät talouden toimijat ovat nyt vakuuttuneita siitä, että euroon siirrytään 1. tammikuuta 1999 ja siitä, että talous- ja rahaliitto alkaa väistämättä. pätee myös avaintahoihin. Tämä joukko suuryrityksiä ovat Rahoituslaitokset, muuttaneet rakenteitaan euron mukaisesti ja tehneet tarvittavia investointeja. euroon julkishallinto ja koko käyttöön liittyviin 14 Ne ovatkin arvokkaita ja tehokkaita tiedonvälittäjiä asiakkailleen ja euron käyttäjille. Euro voidaan lisäksi nyt tunnistaa seteleinä ja kolikkoina, ja sille on annettu valuuttatunnus €. 2. 2. 2 Eräitä kokemuksesta saatuja opetuksia Ensimmäisen viestintävaiheen kokemukset tarjoavat hyödyllisiä vinkkejä viestintähankkeiden vetäjille tulevaisuuden hankkeiden suunnasta. Yhteisön toimielimillä on esimerkiksi käytössään suurin osa lähdetiedosta, joka koskee yhteiseen rahaan siirtymisen yleisiä näkökohtia ja sen vaikutuksia eri aloille. Toimielimet voivatkin antaa yleiseen käyttöön kaiken tämän tietoaineiston sekä euroon liittyvän viitemateriaalin ja erityisiin tai teknisiin aiheisiin liittyvät tutkimuksensa. Koska toimielimillä on lisäksi yhteydet muun muassa kaikkiin julkisiin ja ammatillisiin tahoihin koko Euroopan unionissa, ne tuntevat nämä parhaiten ja voivat jakaa niille tietoa kunkin tahon hankkeista, kokemuksista ja jopa uudistuksista, jotta julkiset ja ammatilliset osapuolet saisivat aikaan mahdollisimman monipuolisia aloitteita. Jäsenvaltioissa on lukuisia tiedonvälittäjiä, joten ne voivat vielä paremmin jakaa tietoa suurelle yleisölle ja muokata tiedon sisältöä kansallisten kulttuuripiirteiden mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat myös muokata tietoa ottaakseen huomioon euroon siirtymistä koskevien omien suunnitelmiensa erityispiirteet. Valtion viranomaiset eivät tietenkään voi yksin vastata kaikkiin yhteistä rahaa koskeviin kyselyihin. Yleisöön suoraan yhteydessä olevat yritykset, lisänsä julkisiin pankit ja rahoituslaitokset tuovat oman merkittävän tiedotushankkeisiin. Monet ovatkin jo ymmärtäneet, että on niiden oman edun mukaista tiedottaa eurosta henkilöstölle, asiakkaille ja alihankkijoille. Tämän lisäksi on tietenkin tuettava kansalaisten keskuudessa syntyviä spontaaneja hankkeita. Suuri yleisö osoittaa kasvavaa uteliaisuutta euroa kohtaan. Yleisö on jo yleisesti ottaen varma siitä, että euro otetaan käyttöön. Yritysmaailma ja suuri yleisö, valtuutetut ja julkisen sektorin hallintahenkilöstö tarvitsevatkin nyt konkreettista ja käytännön tietoa eurosta. Tiedon on vastattava kansalaisia askarruttaviin kysymyksiin ja koskettava suoraan heidän jokapäiväistä elämäänsä. Komissio, jäsenvaltiot ja tiedonvälittäjät ovat nyt toteuttaneet euroa koskevia tiedotus- ja viestintähankkeita kahden vuoden ajan mitä erilaisimmissa muodoissa (konferenssit, näyttelyt, Internet-sivut, esitteet, euron tunnus jne. ). Hankkeet ovatkin jo tuottaneet seuraavia myönteisiä tuloksia: • Tällä hetkellä uskotaan yleisesti, että euroon siirrytään 1. tammikuuta 1999 ja että rahaliitto alkaa vääjäämättömästi • Rahoituslaitokset, suuryritykset ja julkishallinto, jotka ovat euron tarvittavat käytön osalta avainasemassa, ovat jo aloittaneet valmistelut euron käyttöönottamiseksi 1. tammikuuta 1999. • Euro on saanut oman kuvan (setelit, kolikot ja tunnus). Katsaus näihin hankkeisiin tarjoaa erittäin hyödyllistä aineistoa määriteltäessä tulevaisuudessa toteutettavaa euron viestintästrategiaa, sekä jossa konkreettinen ja vastaanottajaa lähellä oleva viestintä. toissijaisuusperiaate, tiedonvälittäjät korostuvat 3. TIEDOTUS- JA VIESTINTÄHANKKEIDEN NÄKYMÄT Perustamissopimuksessa vahvistetut puitteet ja laajat toimielinten väliset tapaamiset sekä joulukuussa 1995 järjestetyssä Eurooppa-neuvoston Madridin kokouksessa hyväksytty suunnitelma luovat käytännössä perustan euroa koskevalle tiedotus- ja viestintätoiminnalle. Euroa koskevan viestintästrategian tulisikin niveltyä useaan merkittävään ajanjaksoon'. 3. 1 Toukokuusta 1998 tammikuuhun 1999 Tähän ajanjaksoon sisältyy kaksi merkittävää päivämäärää: • 2. toukokuuta 1998 on historiallinen ja poikkeuksellisen tärkeän mediatapahtuman viestintäarvon omaava päivämäärä, sillä silloin valtion- ja hallitusten päämiesten tasolla kokoontuva neuvosto nimeää ne jäsenvaltiot, jotka täyttävät edellytykset euron käyttöön ottamiseksi 1. tammikuuta 1999. Tapahtuma aiheuttaa suotuisan "sokin" suurelle yleisölle. Koska tapahtuma saa suurta huomiota tiedotusvälineissä, kansalaiset ymmärtävät sen myötä lopullisesti, että euroon siirtyminen on lähellä ja lopullista. Tapahtuma lisää omalta osaltaan voimakkaasti tiedon kysyntää, johon jäsenvaltioiden, yhteisön toimielinten sekä kansalaisten ja rahan välillä toimivien merkittävien "välittäjien" (rahoituslaitokset, markkinat jne. ) ja alueellisten yhteisöjen on oltava valmiita vastaamaan. • 1. tammikuuta 1999 on päivämäärä, jolloin euro otetaan käyttöön ja jolloin vahvistetaan lopullisesti euron ja kansallisten rahayksiköiden väliset muuntokurssit. Tämä on käännekohta talous- ja rahaliiton toteuttamisessa. Nämä kaksi institutionaalista käännekohtaa, jotka saavat suuren huomion toimijoiden tiedotusvälineissä, herättävät suuren yleisön ja keskuudessa euroa kohtaan kiinnostusta, jota ei saa lannistaa. Siksi suurelle yleisölle suunnatut viestintähankkeet onkin aloitettava kaikissa niissä jäsenvaltioissa, joissa näin ei ole vielä tehty. talouden Euron näkökohdat (eurokolikoiden ja -setelien sekä kansallisten kolikoiden ja seteleiden käyttöönottoon käytännön viimeiset liittyvät - 1 6- rinnakkaiskäytön kesto, kaksoishinnoittelu, muuntokustannukset vuosien 1999cs2002 siirtymävaiheen aikana jne. ) ratkaistaan 2. toukokuuta 1998 mennessä. Sen jälkeen suuren yleisön ja talouden toimijoiden esittämiin kysymyksiin voidaan vastata täsmällisesti. Edellä mainituista näkökohdista järjestetään lisäksi pyöreän pöydän kokous Brysselissä 26. helmikuuta 1998. Komissio puolestaan valmistaa suuren yleisön käyttöön kaikki euroon liittyvät perussäädökset ja lähdeaineiston, jotka on 2. toukokuuta 1998 mennessä jo saatu valmiiksi. Yleisöllä on siis suoraan käytössään sekä sähköisesti että paperilla tietoaineisto eurosta. Yleisöön yhteydessä olevat tiedonvälittäjät voivat myös tarjota omia, niille esitettäviin kysymyksiin muokattuja vastauksiaan. täydellinen Koko ajanjakson ajan yrityksiin - erityisesti pk-yrityksiin - on kiinnitettävä erityistä huomiota lähinnä siksi, että eräät niistä ovat jo tuolloin päättäneet siirtyä käyttämään euroa. Ne vaikuttavat myös osaltaan suuren yleisön mielipiteeseen. 3. 2 Siirtymävaiheen loppu Siirtymävaiheen (1999os2001) aikana kaikilla on mahdollisuus perehtyä euron käyttöönottoon. Vuosi 2001 on ajankohta, joka vaatii toisen laajan tiedotuskampanjan, jotta kaikki kansalaiset ja talouden toimijat voisivat valmistautua euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönottoon ja kansallisista rahayksiköistä luopumiseen. Tammikuun 1 päivän 2002 tapahtumiin valmistavien viestintähankkeiden on tarjottava kansalaisille ja talouden toimijoille mahdollisuus tutustua niihin käytännön vaikutuksiin, joita aiheutuu euron konkreettisesta käyttöönotosta käteisrahana. Tähän liittyy useita eri vaiheita: ensiksikin ajanjakso, jonka kuluessa jokainen oppii muuntamaan kansallisissa rahayksiköissä ilmaistut summat euroiksi. Toisessa vaiheessa voitaneen keskittyä erityisesti euroissa ilmaistujen arvoasteikkojen opettelemiseen, jotta kansalaiset voisivat omaksua uudessa rahassa ilmaistut tavaroiden ja palvelujen arvot ilman, että joutuvat muuntamaan ne kansallisiksi rahayksiköiksi. Tämän ajanjakson aikana onkin toteutettava tehokkaita paikallisia viestintähankkeita, joiden kohteena ovat tietyt erityistä huomiota vaativat väestöryhmät (vanhukset, erilaiset vammaisryhmät, lukutaidottomat jne. ). Vuodesta 1999 vuoteen 2001 kestävä siirtymävaihe olisi käytettävä tiedotushankkeiden lisäämiseen, sillä yleisö ja kaikki talouden toimijat - erityisesti yritykset - tarvitsevat institutionaalisen ympäristön vuoksi erittäin paljon tietoa ja ovat valmiit sitä vastaanottamaan. Toinen laajamittainen tiedotushanke on toteutettava vuoden 2001 kuluessa, juuri ennen kuin eurosetelit ja -kolikot otetaan käyttöön käteisrahana kansalliset rahat vedetään pois liikkeestä. Hanketta on jatkettava vuoteen 2002 saakka. 17 4. EURON TIEDOTUS- JA VIESTINTÄSTRATEGIA 4. 1 Yleiset periaatteet ja tiedotushankkeiden toteuttajien tehtävät 4. 1. 1 Toissijaisuus ja yhteistyökumppanuus 4. 1. 1. 1 Jäsenvaltioiden tärkein tehtävä viestintästrategiassa. Jäsenvaltiot ovat keskeisessä asemassa kansalaisia ja talouden toimijoita koskevassa suoraan toissijaisuusperiaatteesta: kansallisen ympäristön huomioiva lähestymistapa on kulttuuristen ja kieleen kuuluvien erityispiirteiden sekä rahaan liittyvien mielipiteiden vuoksi ensisijaisen tärkeää viestinnän onnistumiselle. johtuu Tämä Jäsenvaltiot aloittelevat parhaillaan järjestelyjä tähän kaikkia kansalaisia koskevaan merkittävään haasteeseen vastaamiseksi. Jotta euroa koskeva viestintä olisi johdonmukaista, järjestelyissä otetaan julkisten viranomaisten tiedotustoimien lisäksi huomioon mahdollisimman tehokkaasti muun muassa eri alueiden, yhdistysten, tiedonvälittäjien, suurten valtionyritysten ja yksityisyritysten, ammatillisten järjestöjen ja ammattiliittojen tarpeet ja niiden omat aloitteet. Tältä osin yhteisön toimielimet ovat ehdottaneet jäsenvaltioille erityistä tehostamiseksi. näiden yhteistyökumppanuutta Yhteistyökumppanuuteen kuuluvat: järjestelyjen - jäsenvaltion, komission ja Euroopan parlamentin kesken tehtävät kolmenväliset aiesopimukset - erityisiä viestintäsuunnitelmia koskevat rahoitussopimukset - yhteistyökumppanien toiminnan koordinointi ja kansallisen yksikön perustaminen koordinoinnin toteuttamiseksi. tehdään kymmenessä EU:n viidestätoista Vuonna 1998 sopimuksia jäsenvaltiosta. Ne ovat jäsenvaltioiden keino saada unionin rahoitustukea kansallisella tasolla aloitettuihin euroa koskeviin viestintähankkeisiin. Rahoitussopimukset asetetaan yhteisössä etusijalle: ne vievät kaksi kolmasosaa ensisijaiseen tiedotushankkeeseen Euro, Euroopan yhteinen raha varatuista talousarviomäärärahoista. Tämän menettelyn avulla voidaan taata, että kussakin jäsenvaltiossa toteutetaan juuri sille maalle sopivaa viestintätoimintaa ja varmistetaan samalla, että ne noudattavat yhteisen viestintästrategian suuntaviivoja. hallituksen jäsenvaltion Kunkin lisäksi rahoitussopimukset kattavat suuren yleisön osuuden, jonka ansiosta voidaan vastata kunkin jäsenvaltion suuren yleisön esittämiin kyselyihin, ja tarvittaessa audiovisuaalisen ja radiotoimintaan liittyvän osuuden, jonka tarvittavat ansiosta voidaan tiedotushankkeet joukkoviestimissä rahoittaa koko väestön valistamiseksi erityishankkeiden 18 4. 1. 1. 2 Euroopan parlamentti Sillä kansalaisia. onkin merkittävä Euroopan parlamentti on se yhteisön toimielimistä, joka edustaa kaikkia unionin euron tiedotusstrategiassa, jonka määrittelemiseen se myös osallistuu. Parlamentin elimet ovat osallistuneet ja tulevat osallistumaan yhteisön toiminnan kehittämiseen toteutettavaan yhteistyökumppanuuteen. Parlamentin jäseniä kehotetaan osallistumaan tiedotustoimintaan aktiivisesti liittyviin/kuuluviin tapahtumiin ja hankkeisiin. jäsenvaltioiden jäsenvaltioissa toteutettavan tehtävä kanssa ja 4. 1. 1. 3 Komission tehtävä Komissiossa valmistaudutaan antamaan siellä oleva asiantuntemus kaikkien niiden tiedonvälittäjien käyttöön, jotka sitä tarvitsevat, ja toimittamaan näille teknisiä tietoja yhteisestä rahasta tiedotus- ja viestintähankkeita, muun muassa ja perusteluja varten. Tiedonvälittäjät muokkaavat ja käyttävät saamaansa tietoa omissa tiedotushankkeissaan. Komission on osallistuttava eurosta se on järjestettäviin konferensseihin tarkoituksenmukaista. tiedonantoja, kysymyksiä/vastauksia silloin kun tapahtumiin raportteja, teknisiä ja Komissio aikoo tehostaa ja kannustaa euroa koskevaa viestintää. Tämä tapahtuu lähinnä niin, että komissio hallinnoi jäsenvaltioiden kanssa tehtyjä sopimuksia sekä osallistuu liittyvien hankkeiden toteuttamista. ja seuraa niihin Komission on myös valvottava, että euroa koskeva tiedotus on yhtenäistä eri puolilla Euroopan unionia. Tämän vuoksi komissio osallistuu kaikkien jäsenvaltioiden kansallisia rahoitussopimuksia koordinoivien yksiköiden ansiosta toimintaan. kansalliset vastuuhenkilöt voivat lisäksi verrata suoraan omassa maassaan toteutettavaa eurotiedotusta muiden jäsenvaltioiden eurotiedotukseen, mikä helpottaa "hyvien kansallisten käytäntöjen" vaihtamista. tiedotuspäälliköiden Jäsenvaltioiden kokousten Komissiolla on lisäksi merkittävä tehtävä järjestää ja tukea monikansallisia ja yhteisön ulkopuolisiin maihin suunnattuja hankkeita. Yhteisön ulkopuolisiin maihin suunnattuja hankkeita voidaan toteuttaa joko suoraan yhteisön nykyisten hankkeiden kautta tai yhteisön ulkopuolisissa maissa sijaitsevien komission edustustojen sekä tiedotus- ja lehdistöosastojen jäsenvaltioiden suurlähetystöjen kanssa. Näiden välityksellä yhdessä edustustojen komission ja jäsenvaltioiden henkilöstölle on annettava erityiskoulutusta ja -tiedotusta tätä toimintaa varten. Suurlähetystöillä ja konsulaateilla on myös keskeinen rooli tiedon jakamisessa yhteisön ulkopuolisissa maissa asuville EU:n kansalaisille. 4. 1. 1. 4 Talouden toimijoiden tehtävä ja Teolliset liikkeenharjoittajat ovat talouden toimeliaisuuden perusta. Ne ovatkin tai yksityisyritykset, pk-yritykset ja kaupalliset valtion- 19- keskeisessä asemassa välitettäessä yleisölle siirtymisestä. Ne voivat välittää tietoa monin eri tavoin: tietoa yhteiseen rahaan • suurilla laskuttajilla (energian- ja vedenjakelua ja tietoliikennepalveluja harjoittavilla julkisilla tai yksityisillä tahoilla jne. ) on ensisijainen opetustehtävä kuluttajiin nähden, koska ne lähettävät näille jo hyvin varhaisessa vaiheessa laskunsa euroina ja tarjoavat näin viitearvoja arvoasteikkojen käyttämiselle • euroon varhaisessa vaiheessa siirtyvien suuryritysten on valmistettava ja autettava alihankkijoitaan (usein pk-yrityksiä) tekemään samoin • suureen yleisöön jatkuvasti yhteydessä olevat liikkeenharjoittajat antavat kuluttajille tietoa ja ohjaavat näitä tekemään jokapäiväiset ostoksensa euroissa. Matkailu on euron käyttöönoton kannalta erityisen mielenkiintoinen sektori. Matkailualan yrittäjät voivat osaltaan edistää tehokkaasti tiedotusta euron käytännön näkökohdista. 4. 1. 1. 5 Tiedonvälittäj ien tehtävä Viestintäverkostot - jotka koostuvat eri kansallisista yhdistyksistä, liitoista, julkisista ja osittain julkisista järjestöistä ja alueellisista yhteisöistä - sekä euroneuvontakeskukset ja kaikki yhteisön muut verkostot auttavat tarjoamaan erityisille kohderyhmille täysin niiden tarpeisiin muokattua tietoa. Sen vuoksi niitä onkin kannustettava ja tuettava niiden euroa koskevaa viestintätoimintaa. Tämä tapahtuu lähinnä tarjoamalla niille tietoja, joita ne voivat muokata ja käyttää omiin tarkoituksiinsa. Kansalliset hankkeet on toteutettava suoraan jäsenvaltioiden ja kansallisten viranomaisten ohjauksessa. Rahoitusvastuu niistä on otettava kansallisella tasolla joko maan hallituksen tai muiden erityistahojen toimesta. Hankkeiden rahoitukseen voidaan käyttää myös rahoitussopimusten perusteella jaettuja yhteisön hajautettuja varoja tai rahoittajina voivat viime kädessä toimia myös käytettävissä tätä varten tasolla rahoita yhteisöjen talousarviovaroja. Komissio ei Euroopan talousarviosta puhtaasti kansallisia hankkeita, lukuun ottamatta hankkeita, jotka ovat erityisen uudistuksellisia tai toimivat hyvinä esimerkkeinä muille hankkeille. edustustot, komission jos on 4. 1. 2 Hajautettu tiedotus ja tiedon luominen kansalaista lähelle EU:n kansalaisten on tärkeää saada tietoa eurosta omalla paikkakunnallaan, mikä on mahdollista niin, että viestintähankkeita toteutetaan hajautetusti mahdollisimman lähellä kansalaisia. Kaikkien jäsenvaltioissa käytettävissä (hajautettujen hallintoyksiköiden, rahoituslaitosten olevien verkostojen - 2 0- toimipisteiden, eräiden yritysten sivukonttoreiden, suurten laskuttajien jne. ) on osallistuttava tähän toimintaan. Yhteistyökumppanuuden toteuttaminen kansallisella tasolla kolmitahoisten edustaja) (jäsenvaltio, koordinointiyksiköiden välityksellä auttaa muokkaamaan tietoa paikallisen kysynnän mukaisesti. parlamentin Euroopan komissio ja (maksuttomat puhelinpalvelut, Tämän tavoitteen saavuttaminen riippuu käytetyistä viestintäkeinoista: uusi teknologia ja eräiden jäsenvaltioiden jo toteuttamat paikalliset tiedotushankkeet (mm. kiertävät näyttelyt, tai kulttuuritapahtumiin rahoitusedellytysten sen salliessa) helpottavat tiedon välittämistä lähelle kansalaisia. osallistuminen "infobussit" urheilu- Internet suuriin jne. ) ja Euroa toissijaisuusperiaatetta ja sen hallinnoinnin on perustuttava: viestinnässä koskevassa on noudatettava • • yhteistyökumppanuuteen jäsenvaltioiden kanssa, jolloin viesti ja viestintäkeinot voidaan mukauttaa kansallisiin kulttuureihin ja rakenteisiin yhteistyökumppanuuteen tiedonvälittäjien kanssa; ne välittävät eri kohderyhmille suunnattua tietoa ja niiden tehtävänä on välittää käytännön tietoa ja erityisnäkökohtiin keskittyvää tietoa eurosta. Komission toiminta puolestaan perustuu seuraaviin johtoajatuksiin: • euroa koskevan tiedon, perusmateriaalin ja teknisen tuen toimittaminen tiedonvälittäjille ja erityisille kohderyhmille • osallistuminen euroa koskevien kansallisten viestintäsuunnitelmien määrittelemiseen ja toteuttamiseen yhteistyökumppanuuden kautta ja tekemällä yhteisrahoitussopimuksia jäsenvaltioiden kanssa • • eurotiedotushankkeiden yhtenäistäminen yhteisön jäsenvaltioiden välisten yhteyksien ja tiedonvaihdon edistäminen tasolla ja monikansallisten hankkeiden sekä yhteisön ulkopuolisiin maihin suunnattujen euroa koskevien tiedotus- ja viestintähankkeiden tukeminen ja niihin osallistuminen. Viestintähankkeissa on korostettava tiedon välittämistä hajautetusti mahdollisimman jotta kaikki Euroopan kansalaiset saisivat mahdollisimman helposti vastauksia heitä askarruttaviin kysymyksiin. lähelle kansalaisia, 21 4. 2 Ensisijaiset kohderyhmät Tähän mennessä toteutetut tiedotus- ja viestintähankkeet ovat lähinnä kohdistuneet rahoitusalan toimijoihin ja valtion viranomaisiin, jotka joutuvat ensimmäisinä tekemään euron käyttöönottoon liittyviä teknisiä valmisteluja ja jotka ovat myös tärkeimpiä tiedonvälittäjiä. Myös monet suuryritykset ovat lähteneet liikkeelle. Kaikki nämä osapuolet valmistautuvat aktiivisesti euron käyttöönottoon. Viestintätoimintaa on tuettava ja tehostettava ja suunnattava se eräisiin ensisijaisiin kohderyhmiin: 4. 2. 1 Suuri yleisö Suuri yleisö (kokonaisuudessaan ja erityisesti kuluttajat, palkansaajat, säästäjät, eläkeläiset, sosiaalietuuksien saajat, naiset, nuoret jne. ) haluaa saada tietoa euroon siirtymisprosessista ja sen vaikutuksista. Suuren yleisön hyväksyntä onkin viime kädessä edellytys yhteisen rahan käyttöönoton onnistumiselle. Suurta yleisöä ei kuitenkaan voi käskeä hyväksymään euro- lähellä hanketta: yleisön hyväksyntä on voitettava jatkuvilla, yleisöä toteutettavilla tiedotushankkeilla, joissa yhteisestä rahasta esitetään erittäin konkreettisia näkökohtia. Ensivaiheen tavoitteena on saada kaikki kansalaiset 1. tammikuuta 1999 mennessä tietoiseksi euron käyttöönotosta, merkittävistä ajankohdista (1. tammikuuta 1999, 1. ja euron käyttöehdoista tammikuuta 2002) siirtymävaiheen aikana (maksut, sekit, sopimusten jatkuminen, verotus, julkisen hallinnon, erityisesti sosiaaliturvamaksujen maksuvirrat jne. ). tiedotus- Koulujärjestelmällä ja erityisesti opettajilla on merkittävä tehtävä nuorille ja viestintätoiminnassa. Nuoret välittävätkin suunnatussa käytännössä usein euroa koskevaa tietoa vanhemmille henkilöille ja auttavat näitä perehtymään euroon ja hyväksymään sen. Komissio aikoo lähiaikoina käynnistää hankkeen tämän asian tiimoilta. kuten iäkkäille/vanhuksille, Erityiskohderyhmille, ja näkörajoitteisille, lukutaidottomille ja äärimmäisen köyhille on tarjottava sisällöltään muokatumpaa ja erityisempää tietoa. Valtion viranomaisilla on merkittävä vastuu lähestyttäessä näitä väestöryhmiä. Tiedotuksessa on käytettävä luotettavia ja kokeneita tiedonvälittäjiä, joilla on käytössään asianmukaiset tiedotusmenetelmät. sokeille 4. 2. 2 Pienet ja keskisuuret yritykset - etenkin liike- ja käsityöläisyritykset edellyttävät erityistoimia Pienten ja keskisuurten yritysten siirtyminen euroon edellyttää - kuten suuren yleisönkin osalta - tiedostamista ja valmistautumista euron käyttöönottoon. Eräät suuryritykset ovat rakenteensa, kokonsa (yrityksessä tai ammatilliseen verkostoon osallistumisensa on suunnitteluyksikkö) ansiosta saaneet tietoa euron käyttöönotosta ja ryhtyneet valmistelutoimiin. Näin ei yleensä ole pk-yritysten osalta ja vielä vähemmän pienyritysten, - 2 2- yhden miehen yritysten ja käsityöläisten osalta, joille euroon siirtyminen tuntuu varsin kaukaiselta. Pk-yritysten johtajilla on oltava vankat yleistiedot euroon liittyvistä suunnitelmista ja euron käyttömahdollisuuksista. Näiden toimenpiteiden lisäksi pk-yrityksiä - samoin kuin kaikkia muitakin EU:n kansalaisia - on kannustettava aloittamaan tekniset valmistelunsa euroon siirtymiseksi. Vuodesta 1998 alkaen tehostettavalla viestinnällä pk- yritykset on saatava tietoisiksi siitä, että euron käyttöönotto edellyttää niiltä strategista ajattelua (kohderyhmät ja kilpailustrategia, jopa uudet markkinat) ja valmistelutoimia, jotka on toteutettava hyvissä ajoin ennen 31. joulukuuta 2001. Koska pk-yritykset ovat keskeisiä/tärkeitä talouden toimijoita, nämä rahaliiton valmistelutoimet ovat olennainen onnistumiselle. Pk-yritykset työllistävät lisäksi lähes kaksi kolmasosaa joten ne voivat vaikuttaa merkittävästi Euroopan palkansaajiinsa liiketoiminnan ja asiakkaisiinsa. Tämä pätee etenkin harjoittajiin, jotka ovat päivittäin yhteydessä suureen yleisöön. Kaupan ala voikin osaltaan suoraan tiedottaa kuluttajille euroon siirtymisestä, rauhoittaa heitä ja auttaa heitä uuden rahan hyväksymisessä. työntekijöistä, edellytys talous- ja ja muut erityiset Pankit, kirjanpitoalan ammattilaiset, kauppakamarit ja ammatilliset järjestöt tiedotusverkostot ovat sekä euroneuvontakeskukset avainasemassa pk-yrityksille suunnattavassa yleisessä teknisessä tiedotuksessa. Myös suuryrityksille lankeaa erityinen vastuu pienistä ja keskisuurista yrityksistä, jotka ovat niiden asiakkaita ja alihankkijoita. Tämä vastuu koskee erityisesti alihankintaa, jossa suuryritysten siirtyminen käyttämään euroa merkitsee sitä, että niiden on autettava alihankkijoitaan ja saatava ne toimimaan samoin. ja Ohjelmistoyritysten valmistautumista vastaamaan pk-yritysten kysyntään on tuettava, jotta vältettäisiin pullonkaulat vuonna 2001 ja alan markkinoiden kyllästyminen, mikä aiheuttaisi ohjelmistopalveluja käyttäville yrityksille. Tätä tuetaan osaltaan Brysselissä 2. lokakuuta 1997 järjestetyn tietotekniikkaa käsittelevillä ohjelmistoyritysten ja niiden palvelujen käyttäjien tapaamisilla ("Euro IT forum"). pyöreän pöydän lisäkustannuksia kokouksen kaltaisilla Komissio edistää ja pitää jatkossakin yllä tiedonvälittäjien kanssa luotuja suhteita pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä ohjelmistoyrityksiin. 4. 2. 3 Kunnat, kunnanvaltuutetut sekä valtion ja kuntien hallintovirkamiehet Kuntien ja valtuutettujen valmistautuminen euron käyttöönottoon ei ole edennyt niin pitkälle kuin keskushallinnossa. Niillä on kuitenkin erittäin hyvä kosketus suureen yleisöön ja niiden puoleen käännytään helposti eri kysymyksissä. Valtuutettujen euron käyttöönottoon voidaan helpottaa julkaisemalla valtion viranomaisten suunnitelmia euroon siirtymisestä kaikissa jäsenvaltioissa ja vahvistamalla selkeästi ja lopullisesti euroon siirtymisen tarkat kansalliset edellytykset. valmistautumista kuntien ja 23- Kuntien ja valtuutettujen valmistautumista on myös edistettävä erityisillä tiedotus- ja viestintähankkeilla. Valtion hallintovirkamiehille on tarjottava edelleenkin kohdennettua tietoa ja koulutusta eurosta julkishallinnon perinteisten tiedotusmenetelmien avulla. Varsinkin yleisöön suoraan yhteydessä oleville virkamiehille on järjestettävä erityiskoulutusta. Eräät jäsenvaltiot ovatkin jo kehittäneet muun muassa euroon koulutuspaketteja". Hallintovirkamiesten on kyettävä omalla toimialallaan käyttämään ja jakamaan yhteistyökumppaneidensa (yritysten, yhdistysten, suuren yleisön jne. ) tietoa. Samoin on meneteltävä myös paikallisten hallintovirkamiesten osalta. "kouluttajien tarvitsemaa siirtymistä koskevia Komissio auttaa jäsenvaltioita kehittämään tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavat menetelmät. 4. 2. 4 Euroopan unionin virkamiehet ja muut toimihenkilöt Koska Euroopan komission virkamiehet ja muu henkilöstö toimivat euroon siirtymisprosessin polttopisteessä, heillä on oltava täydelliset tiedot euron käyttöönoton käytännön järjestelyistä ja vaikutuksista. Tätä edellytetään etenkin niiltä toimihenkilöiltä, jotka ovat suoraan yhteydessä yleisöön: heidän on kyettävä selittämään asiakkailleen, mikä talous- ja rahaliitto on ja mitkä ovat sen hyvät puolet. omaa laatimaan jossa koskevan Komissio sitoutuu tiedotussuunnitelman, olevia käytetään viestintäkeinoja (tiedotteita ja tiedotusasiakirjoja, tavanomaisia sisäisen viestinnän keinoja ja erityisesti komission sisäistä tietoverkkoa (intranet) nimeltä Europa Plus). Tätä toimintaa ehdotetaan laajennettavan myös muihin Euroopan unionin toimielimiin. henkilöstöään saatavilla kaikkia Komissio järjestää Euroopan unionin virkamiehille ja muulle henkilöstölle erityistä koulutus- ja tiedotustoimintaa. 4. 2. 5 Viestintä- ja tiedotustoiminta on aloitettava myös yhteisön ulkopuolisissa maissa Yhteisen rahan käyttöön ottaminen Euroopassa nostaa euron yhdeksi maailman merkittävimmän talousmahdin valuutaksi. Maailmalla ei enää epäillä eurooppalaisten poliittista tahtoa ottaa käyttöön yhteinen raha, ja yhteisön ulkopuolisissa maissa toimivat Euroopan komission edustustot ovatkin havainneet kasvavaa mielenkiintoa euroa kohtaan ja saaneet asiasta kyselyjä. Yhteisön ulkopuolelle onkin suunnattava viestintäkampanjoita väärinkäsitysten välttämiseksi tästä kansainvälisten valuuttamarkkinoiden kannalta merkittävästä tapahtumasta. ja oikean kuvan välittämiseksi Jotkut jäsenvaltiot ja komissio ovat jo aloittaneet Euroopan ulkopuolella tiedotushankkeita, joiden kohderyhmänä ovat lähinnä suuret kansainväliset rahoituskeskukset (New York, Tokio, Toronto, Chicago, Hongkong, Singapore jne. ). Näitä hankkeita on jatkettava ja vahvistettava ja ne on 24 suunnattava järjestelmällisesti myös muihin yhteisön ulkopuolisissa maissa sijaitseviin kohderyhmiin esimerkiksi: • EU:n uusiin jäsenehdokkaisiin ja sen yhteistyökumppaneina oleviin Välimeren maihin • yhteisön ulkopuolisissa maissa sijaitseviin kauppakumppaneihin ja yrityksiin, yhteisöön etuoikeutetut (assosiaatiosopimukset jne. ) ja lisäksi niille markkina-alueille, jotka saattavat olla merkittäviä Euroopan unionille. kauppasuhteet joilla on Yhteisön ulkopuolisissa maissa tiedotushankkeissa on otettava huomioon myös näissä maissa asuvat EU:n kansalaiset. Heidän on EU:n kansalaisina saatava kattavaa tietoa yhteiseen rahaan siirtymisestä. He joutuvat myös ammatissaan ja yksityiselämässään kohtaamaan euroa koskevia kysymyksiä, joihin heidän on kyettävä vastaamaan. toteutettavissa Komissio osallistuu yhdessä jäsenvaltioiden kanssa euroa koskeviin selvityksiin ja euron tunnettuuden edistämiseen yhteisön ulkopuolisissa maissa. Hankkeita voidaan toteuttaa konkreettisesti Euroopan komission edustustojen (lähinnä lehdistö- ja tiedotusosastojen) sekä jäsenvaltioiden suurlähetystöjen ja konsulaattien välisiä yhteistyörakenteita hyväksi käyttäen. Tämä toiminta edellyttää, että ulkomaanedustustoissa työskentelevälle diplomaattihenkilöstölle annetaan tietoa eurosta ja että heitä koulutetaan järjestelmällisesti. lukien (mukaan olevat eräät Suuri yleisö väestöryhmät), pienet ja ja keskisuuret kunnanvaltuutetut, valtionhallinnon henkilöstö ja yhteisön ulkopuoliset maat ovat tällä hetkellä komission, jäsenvaltioiden ja tiedonvälittäjien toteuttamien tiedotushankkeiden tärkeimmät kohderyhmät. erityisasemassa yritykset, kunnat 4. 3 Tiedon sisältö 30. lokakuuta Brysselissä 1997 tiedotuspääl 1 iköiden kokouksessa kävi ilmi, että on vaikeaa määritellä ne keinot jäsenvaltioissa. Joitakin yhteisiä periaatteita voidaan kuitenkin esittää. joilla olisi sama myönteinen vaikutus kaikissa jäsenvaltioiden järjestetyssä tiedot, tai 4. 3. 1 Konkreettisen tiedon merkitys Suuri yleisö hyväksyy euron ainoastaan, jos se saa selkeitä vastauksia kysymyksiinsä "miksi?", "milloin?" ja "miten?". Euro hyväksytään vain, jos suuri yleisö ymmärtää ja omaksuu euron sekä oppii käyttämään sitä. Tiedottamisen on näin ollen oltava konkreettista ja selkeää: euroseteleistä ja -kolikoista on esitettävä piirroksia, on kerrottava euron käytön mahdollisuuksista ja käytännön vaikutuksista jokapäiväiseen elämään - 2 5- (tuloihin, eläkkeisiin, säästöihin, sopimuksiin jne), ihmisille on opetettava se "arvo", jonka euro saa sen jälkeen kun muuntokurssit vahvistetaan 1. tammikuuta 1999. Tietojen on oltava hyödyllisiä ja käyttökelpoisia. Tiedon on myös oltava täsmällistä. Asiaan perehtymättömät tahot välittävät tietoa. Tämä aiheuttaa yleisön keskuudessa toisinaan virheellistä hämmennystä ja vaikuttaa vahingollisesti koko euroon siirtymisen prosessiin. Komissio huolehtii siitä, että kaikki viestintätoiminnan osapuolet tarkistaa saavat käyttöönsä tietojensa todenmukaisuuden. lähdemateriaalia, jonka avulla ne voivat Konkreettisten tietojen välittäminen tosin helpottuu huomattavasti sen jälkeen kun euron käyttöönottoa koskevat viimeiset tekniset säännöt vahvistetaan yhteisön tasolla ja/tai jäsenvaltion sisällä (kaksoishinnoittelu, muuntokustannukset, kansallisten rahojen poistamiseen tarvittava aika, euron käyttömahdollisuudet asioitaessa viranomaisten kanssa jne. ). 4. 3. 2 Erityistiedon välittäminen toistaiseksi euroalueen ulkopuolelle jääville jäsenvaltioille (ns. 'pre-ins') tiedottaa Ne jäsenvaltiot, joita ei valita ensimmäisinä euroalueelle toukokuun 1998 Eurooppa-neuvostossa, joutuvat laatimaan maidensa julkista mielipidettä varten erityistä tiedotusmateriaalia. Olosuhteista riippuen jäsenvaltiot voivat muun muassa selittää kansalaisilleen euroalueen ulkopuolelle jäämisestä aiheutuvia käytännön vaikutuksia, jotka on toteutettava maan liittymiseksi euroalueeseen ensimmäisinä osallistuvien jäsenvaltioiden joukkoon, sekä antaa euroa koskevia tietoja. Riippumatta siitä valitseeko tai voiko jäsenvaltio valita euron käyttöönoton ja vaikka jäsenvaltio ei kuuluisikaan euroalueeseen ensimmäisinä liittyvien valtioiden joukkoon, sen talous- ja kauppasuhteet euroalueen maihin aiheuttavat sen, liiketoimiaan että maan kansalaiset ja yritykset joutuvat harjoittamaan euroissa. Jotta nämä eivät joutuisi epäedulliseen asemaan "ensimmäisen aallon" jäsenvaltioiden kansalaisiin ja yrityksiin nähden, niillä on oltava käytössään todenmukaista ja käytännöllistä tietoa yhteisestä rahasta. toimenpiteistä, Toistaiseksi euroalueen ulkopuolelle joka tapauksessa erityisryhmä, jonka tiedontarpeet (euroa koskevan tiedon ja sisältö) ovat erilaiset kuin muissa luonne, välitettävän tiedon määrä jäsenvaltioissa. jäsenvaltiot ovat jäävät 4. 3. 3 Mielipidemittaus ja tiedotuksen vaikutuksen arviointi Euron käyttöönottoa koskevaa tiedotus- ja viestintästrategiaa on kehitettävä ja muokattava eri tilanteisiin. Tehokkaan toimintasuunnitelman lisäksi tarvitaan tiedotustoiminnan, sen laadun ja vaikutuksen arviointimenetelmiä. Tiedotushankkeiden vaikutuksen arvioinnin ansiosta uudet hankkeet voidaan määritellä paremmin ja saavuttaa parempia tuloksia. Kokemus on osoittanut, miten vaikeaa on määritellä eurotiedotuksessa käytettävät menetelmät tai sisältö niin, että niillä olisi sama myönteinen 26 vaikutus kaikissa jäsenvaltioissa. Seuraavat yleiset periaatteet voidaan kuitenkin esittää: • käytännöllisen ja konkreettisen tiedon merkitys • euron hyväksymisen edistäminen suuren yleisön keskuudessa • tarve jakaa erityistietoa toistaiseksi euroalueen ulkopuolelle jääville valtioille • mielipidemittaukset ja jo toteutettujen tiedotushankkeiden vaikutuksen arviointi. 5. VIESTINTÄSTRATEGIASSA KÄYTETTÄVÄT KEINOT JA JOUKKOVIESTIMET 5. 1 Radio ja televisio Radio ja televisio ovat tärkeimpiä viestimiä suurelle yleisölle suunnatussa viestinnässä. Niiden kaikkia viestintäsuunnitelmia ja erityisesti sellaisia suunnitelmia, joista tehdään luonnollisesti yhteisrahoituspäätös. Viestintämenetelmät kansallisen yleisön omien erityispiirteiden ja viranomaisten omaksumien käytäntöjen mukaisesti. vaihtelevat oleellinen oltava onkin osa Yhteisö voi harkita tuen lisäämistä esimerkiksi seuraaville hankkeille: satelliittilähetykset "Europe by Satellite" -verkon kautta (suora yhteys lähes 700 järjestäminen, studiolähetykset, kuva-aineiston välittäminen jne. televisioasemaan haastattelujen Euroopassa), 5. 2 Esitteet Mielipidetutkimukset osoittavat, että kansalaiset ovat edelleen kiinnostuneita paperijulkaisuista (esitteistä, lehtisistä jne. ). Kaikki jäsenvaltiot, jotka ovat jo aloittaneet viestintäsuunnitelmiensa toteuttamisen, ovat päättäneet jakaa esitteitä paikallisissa toimipisteissä (kaupungintalojen, postien, pankkien jne. ) tai/ja liittää lisälehtisiä suuriin kansallisiin tai alueellisiin päivä- tai viikkolehtiin. Edellä esitetyistä toissijaisuusperiaatteeseen liittyvistä syistä komission ei laadi suuria määriä suurelle yleisölle tarkoitettuja esitteitä. joita Komissiossa tiedonvälittäjät voivat käyttää hyväksi. Komissio tukee myös kaikkia niitä jäsenvaltioita, jotka aikovat julkaista suurelle yleisölle tarkoitettuja esitteitä, toimittamalla niiden tarvitsemaa tietoa ja materiaalia. laaditaan kuitenkin vaatimattomampia tiedotteita, 5. 3 Internet, CD-rom-levyt ja levykkeet Euro viestinnässä käytetään laajasti nykyaikaisia viestintämenetelmiä, joiden avulla tietoa voidaan jakaa tehokkaasti ja usein taloudellisesti. 27 Euroa koskevaa käytännön tietoa ja erityistietoa tullaan syöttämään runsaasti Internet-sivuille, joiden välityksellä tietoa voidaan levittää hyvinkin laajalle. löytyykin "Quest"-tietokanta, Europa-palvelimen joka tarjoaa vastauksia suuren yleisön mutta myös eräiden erityiskäyttäjien mahdollisiin käytännön ja konkreettisiin kysymyksiin. Internet-sivuilta lukuisiin Jäsenvaltioiden, keskuspankkien, komission, Euroopan rahapoliittisen instituutin ja yksityisten tahojen ylläpitämien Internet-sivujen välille olisi luotava linkkejä, jotta käyttäjät voisivat saada näiden yhteyksien avulla käyttöönsä kaiken euroa koskevan tiedon Euroopassa. 5. 4 Kansalaisten vastauspalvelut Jäsenvaltioita on kannustettava ryhtymään järjestelyihin, joiden avulla euroa koskeviin kansalaisten kysymyksiin voidaan antaa suoria ja nopeita vastauksia esimerkiksi puhelimen, faksin, Internetin ja minitelin välityksellä. tiedotusmateriaalia toimittaa Komissio tämänkaltaisten palvelujen aloittamiseksi. tarvittavaa osaltaan voi 5. 5 Konferenssit ja seminaarit erityisille kohderyhmille Konferenssien ja seminaarien lukumäärä on lisääntynyt, ja niissä käsitellään nykyisin aiheita. Konferensseja ja seminaareja järjestetään jo yli 1 000 vuodessa ja komissio osallistuu virkamiehiä esitelmöimään/luennoimaan tai "Group€uron" luennoitsijoiden välityksellä. Lisäksi Brysselissä useimmiten euroa käsittelevä osuus. järjestettäviin vierailuohjelmiin kuuluu vastedes järjestämiseen lähettämällä tarkoitettuja teknisiä niiden niihin 5. 6 Tiedon tuominen mahdollisimman lähelle kansalaisia Tiedon tuominen kansalaisia lähelle, heidän omalle paikkakunnalleen on varmin keino saada heihin suora yhteys. Eräät jäsenvaltiot ovat korostaneet erityisesti tätä tapaa ja käyttäneet "infobusseja" ja kiertäviä näyttelyitä, jotka ovat osoittautuneet erityisen tehokkaiksi viestintämenetelmiksi. Muitakin jäsenvaltioita kannustetaan edistämään tällaisia hankkeita. Euroopan komissio voi mahdollisuuksiensa mukaan antaa hankkeille teknistä tukea. Komissio tutkii lisäksi, olisiko tarpeen perustaa paikallisia tai kansallisia euron seurantakeskuksia ja olisiko mahdollista liittää ne nykyisten yhteisön tiedonvälityskeskusten yhteyteen. Näissä keskuksissa seurattaisiin euroon siirtymistä ja valvottaisiin erityisesti sitä, että kuluttajat saavat eurosta riittävästi tietoa. 5. 7 Erityisasemassa oleville väestöryhmille tarkoitetut pilottihankkeet Perinteisten tai tavanomaisten viestintävälineiden vaikutus on hyvin heikkoa eräisiin erityisasemassa oleviin väestöryhmiin (sokeisiin ja näkörajoitteisiin, lukutaidottomiin, asunnottomiin tai äärimmäisen köyhiin). Jotta euroa koskevan tiedon välittyminen voitaisiin taata myös näille ryhmille, onkin käytettävä aivan uusia, erityisesti kyseisten ryhmien tilanteeseen muokattuja viestintävälineitä. Tämä edellyttääkin, että perustetaan "luottamuksellisia - 2 8- ja joilla on käytössään asianmukaiset tiedonvälittäjiä", jotka tuntevat näiden väestöryhmien tarpeet, ovat niitä tai lähellä viestintäkanavat. Komissio aloittaa valmistelutyöt yhdessä jäsenvaltioiden suunnatun viestinnän kanssa määritelläkseen näille väestönosille suunnittelussa edellyttämän keskitytään sekä viestintähankkeiden toteuttamisympäristöön. lähestymistavan. Viestinnän viestinnän erityisen erityisesti tiedotuskeinot viestimiin sisältöön, Kaikkia käytettävissä olevia viestimiä on käytettävä aktiivisesti. Viestinnässä on keskityttävä radioon ja televisioon, jotka ovat erityisen joukkoviestinnässä. tehokkaita lähelle Viestintämenetelmät, joilla tieto tuodaan mahdollisimman vastanottajaa, olisi niin ikään asetettava etusijalle. suunnatussa yleisölle suurelle 6. PÄÄTELMÄT Komissio, jäsenvaltiot ja tiedonvälittäjät ovat nyt toteuttaneet Euroopan parlamentin tuella euroa koskevia tiedotus- ja viestintähankkeita kahden vuoden ajan mitä erilaisimmissa muodoissa (konferenssit, näyttelyt, Internet sivut, esitteet, euron tunnus jne. ). Hankkeet ovatkin jo tuottaneet seuraavia myönteisiä tuloksia: • Tällä hetkellä uskotaan yleisesti, että euroon siirrytään 1. tammikuuta 1999 ja että rahaliitto alkaa vääjäämättömästi • Rahoituslaitokset, suuryritykset ja julkishallinto, jotka ovat euron käytön osalta avainasemassa, ovat jo aloittaneet tarvittavat valmistelut euron käyttöönottamiseksi 1. tammikuuta 1999. Katsaus näihin hankkeisiin tarjoaa erittäin hyödyllistä aineistoa määriteltäessä tulevaisuudessa toteutettavaa euron viestintästrategiaa, jossa korostuvat toissijaisuusperiaate, tiedonvälittäjät sekä konkreettinen ja vastaanottajaa lähellä oleva viestintä. Toukokuun 2. päivän 1998 ja tammikuun 1. päivän 1999 välinen ajanjakso sekä vuodet 1999-2001 olisi käytettävä tiedotustoiminnan lisäämiseen, sillä yleisö on institutionaalisen ympäristön vuoksi erittäin kiinnostunut ja halukas ottamaan tietoa vastaan. Toinen laajamittainen tiedotusaalto on toteutettava vuoden 2001 kuluessa. Komission, jäsenvaltioiden ja tiedonvälittäjien tiedotushankkeiden tärkein kohderyhmä on vastedes suuri yleisö, pienet ja keskisuuret yritykset, kunnat, valtuutetut, julkishallinnon henkilöstö sekä yhteisön ulkopuoliset maat. Kokemus on osoittanut, miten vaikeaa on määritellä eurotiedotuksessa käytettävät menetelmät tai tiedotuksen sisältö niin, että se soveltuisi kaikkien jäsenvaltioiden eri kohderyhmien kulttuurisiin erityispiirteisiin ja taustaan. Seuraavat yleiset periaatteet voidaan kuitenkin esittää: - 2 9- • käytännöllisen ja konkreettisen tiedon merkitys; euroneuvontakeskukset voisivat järjestää pk-yrityksille koulutusta ja auttaa niitä yritysanalyyseissä • euron ymmärtämiselle ja hyväksymiselle otollisen ilmapiirin luominen suuren yleisön keskuuteen • mielipidemittaukset ja jo toteutettujen tiedotushankkeiden vaikutuksen arviointi. Euroa koskevien on puolestaan viestintämenetelmien toissijaisuusperiaatetta ja niiden hallinnoinnin on perustuttava: noudatettava • yhteistyökumppanuuteen jäsenvaltioiden kanssa jäsenvaltion, komission ja Euroopan parlamentin välillä tehtävien kolmenkeskisten sopimusten mukaisesti; näin viestintäsuunnitelmia voidaan kehittää niin, että viestit ja viestintäkeinot on mukautettu kansallisiin kulttuureihin ja rakenteisiin • yhteistyökumppanuuteen tiedonvälittäjien kanssa; nämä välittävät eri kohderyhmille suunnattua tietoa. Komission toiminta puolestaan perustuu seuraaviin johtoajatuksiin: • euroa koskevan tiedon, perusmateriaalin ja teknisen tuen toimittaminen tiedonvälittäjille ja erityisille kohderyhmille • osallistuminen viestintäsuunnitelmien määrittelemiseen ja toteuttamiseen yhteistyökumppanuuden kautta ja tekemällä yhteisrahoitussopimuksia jäsenvaltioiden kanssa euroa koskevien kansallisten • eurotiedotushankkeiden yhtenäistäminen yhteisön tasolla ja jäsenvaltioiden välisten yhteyksien ja tiedonvaihdon edistäminen • monikansallisten hankkeiden sekä yhteisön ulkopuolisiin maihin suunnattujen euroa koskevien tiedotus- ja viestintähankkeiden tukeminen ja niihin osallistuminen. Viestintähankkeissa tiedon välittämistä hajautetusti mahdollisimman lähelle kansalaisia, jotta kaikki Euroopan kansalaiset saisivat mahdollisimman helposti vastauksia heitä askarruttaviin kysymyksiin. on korostettava Kaikkia käytettävissä olevia viestimiä on käytettävä aktiivisesti. Viestinnässä on keskityttävä radioon ja televisioon, jotka ovat erityisen tehokkaita suurelle yleisölle suunnatussa joukkoviestinnässä. - 3 0- LIITE 2 RAHOITUSSELVITYS RAHOITUSSELVITYS TOIMENPITEEN NIMI Tiedotushanke - Euro, Euroopan yhteinen raha: muuttaminen tiedotusstrategian BUDJETTIKOHTA B3-306: Euroopan kansalaisten tiedotusohjelma (Prince) - Määrättyyn politiikkaan liittyvät tiedotustoimet OIKEUSPERUSTA Komission itsenäinen päätös. TOIMENPITEEN KUVAUS Toimenpiteen yleistavoite Euron tiedotusstrategian yleistavoitteina on valmistaa kaikkia kansalaisia siirtymään yhteiseen ja ja yksityisellä sektorilla rahoitusmarkkinoiden valmistautumaan euron käyttöönottoon ja ryhtymään euroon siirtymisen edellyttämiin järjestelyihin. rahaan sekä edistää toimijoita ja auttaa julkisella talouden Toimenpiteen kesto Euroa koskeva ensisijainen tiedotushanke toteutetaan vuosina 1996-2001. Tämä tiedonanto kattaa vuodet 1999-2001. MENOJEN LUOKITUS Ei-pakollinen Jaksotetut määrärahat MENOLAJI Yhteisrahoitus jäsenvaltioiden ja kansalaisia edustavien tahojen kanssa ja palvelujen tarjoamista koskevat sopimukset RAHOITUSVAIKUTUKSET Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa 32- Tärkeimmät menopuolen momentit ovat kokemuksen perusteella seuraavat: ensimmäisten vuosien - yhteistyökumppanuus jäsenvaltioiden kanssa - tiedotus yhteisön ulkopuolisissa maissa - yhteistyökumppanuus kansalaisia edustavien tahojen kanssa - tapaamiset, neuvottelut, konferenssit - tiedotusvälineet - tutkimukset, mielipidekyselyt - muut Toiminnan kokonaiskustannukset vuosina 1999-2002 ovat 100 miljoonaa ecua. 33- Prince (miljoonaa ecua) Aiemmin ja tana vuonna Tulevaisuudessa 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Yht. YHTEENSA 18,7 30,8 30 38 32 30 100 saakka hankkeiden yhteisrahoitusosuus, Yhteistyökumppanuus jäsenvaltioiden kanssa on keskeisessä asemassa. Vuoteen 1997 unionin talousarviosta, oli pääsääntöisesti 50 prosenttia. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden on vähitellen osallistuttava enemmän erityisesti suurelle yleisölle rahoitukseen. Näin ollen jäsenvaltioiden tulisi myöntää jatkuvasti lisää varoja euroa koskevaan viestintään. tarkoitettujen kampanjoiden joka katettiin Säilyttämällä vuonna 1998 saavutettu rahoitustaso (21 milj. ecua) yhteisön talousarviosta olisi kuitenkin osallistuttava riittävällä osuudella hankkeiden rahoitukseen, jotta EU:n toimielinten asema, painopisteet ja tiedotusvälineet otettaisiin huomioon. Tämä tilanne johtaa käytännössä yhteisön rahoitusosuuden pienenemiseen suhteessa siihen kokonaisrahoitukseen, jonka jäsenvaltiot ovat osoittaneet euroa koskevaan viestintään. Tiedotus ensimmäisessä aallossa euroalueen ulkopuolelle jäävissä jäsenvaltioissa ja yhteisön ulkopuolisissa maissa on hyvin vähäistä vuonna 1998 määrärahojen puutteen vuoksi. Tämä tiedotus lisääntyy kuitenkin vuodesta 1999. sillä yhteisön ulkopuolisissa maissa toteutettavaa tiedotusta varten pyydetyt määrärahat koskevat ainoastaan maita, joissa ei toteuteta muita yhteisön ohjelmia, joihin kuuluu tiedottamista koskeva osio. Yhteistyökumppanuus kansalaisia edustavien tahojen kanssa on yhä keskeisessä asemassa monikansallisissa Euroopan hankkeissa, ammattiliittojen kaltaisten järjestöjen toimesta. Keskeisessä asemassa ovat myös EMUun liittyvät neuvottelut, tapaamiset ja konferenssit. toteutetaan joita Tiedotukseen tarvittavan tiedotusaineiston tuottaminen lakkaa määrärahojen puutteen vuoksi lähes kokonaan vuonna 1998. EU. n toimielinten onkin vuodesta 1999 eteenpäin alettava muokata tiedotuksessa käytettävää perusmateriaalia. Myös mielipidetiedusteluja on muutettava ja niitä on seurattava vieläkin tarkemmin vuonna 2001. Jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavien hankkeiden lisäksi komission on toteutettava omia lähinnä monikansallisia tiedotushankkeita. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET - 3 4- tehdään sopimukset Kaikki varainhoitoasetuksen mukaisesti. tarjouskilpailumenettelyjen ja nykyisen Yhteistyökumppanuudesta jäsenvaltioiden kanssa tehdään aiesopimuksia, joissa vahvistetaan koskevien viestintäsuunnitelmien yhteisrahoitussopimusten allekirjoitusehdot. rahoitusta Kansalaisia edustaville tahoille maksettavien tukien osalta noudatetaan komission nykyisiä sääntöjä. Samalla otetaan kuitenkin huomioon, että näitä sääntöjä ollaan parhaillaan tarkistamassa. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI Erityistavoitteet varmistamaan Pyritään rahaan siirtymisprosessissa niin, että tarvittavaan tiedotukseen varataan riittävästi aikaa sekä asianmukaiset tilat ja paikat. onnistuminen yhteiseen Tammikuun 1. päivästä 1999 alkaen olisi keskityttävä valmistamaan suurta yleisöä euroon siirtymisen käytännön näkökohtiin ja tarjottava ja kansalaisille heidän vastauksia heidän kysymyksiinsä. tarpeitaan vastaavaa toimintaansa ja tietoa Talous- ja rahoitusalan toimijoille tarkoitettuja hankkeita olisi myös lisättävä ja taattava, että tieto kulkee pk-yrityksille ja vastaa näiden tarpeita. Tarjottava hankkeiden tärkeimmille toteuttajille eli julkiselle hallinnolle ja julkisille toimielimille, jotka ovat yhteydessä yleisöön, ne välineet ja tiedot, joita nämä tarvitsevat selvittäessään euron merkitystä kansalaisille. Euroopan yhteisen rahan merkitys on selvitettävä ja ymmärrettävä myös muualla maailmassa. Kohderyhmät - kuten vanhuksille, sokeille - suuri yleisö (kaikki eri väestöryhmät, etenkin kuluttajat, säästäjät, eläkeläiset, sosiaalietuuksien saajat, naiset, nuoret jne. ). Erityisille kohderyhmille ja näkövammaisille, ja erityisen huono-osaisille väestöryhmille - on lukutaidottomille tarjottava niiden tarpeisiin muokattua tietoa - pk-yritykset, erityisesti mikroyritykset, yhden hengen yritykset, käsityöläiset ja kauppiaat - kunnat, kunnanvaltuutetut ja virkamiehet - yhteisön ulkopuoliset maat, unionin kumppaneina toimivat valtiolliset ja valtiosta riippumattomat järjestöt sekä unionin ulkopuolella asuvat EU:n kansalaiset. 35- Toimenpiteen perustelut Raha on erittäin arkaluontoinen ja tärkeä asia kansalaisille, ja niinpä rahaan siirtymisessä onnistuminen edellyttää erityisesti yhteiseen epävarmuustekijöiden vähentämistä, tärkeimpien toimijoiden valistamista sekä julkisen mielipiteen hyväksynnän ja tuen saamista kaikille prosessin vaiheille. Toimenpiteen seuranta ja arviointi Toimenpiteen seuranta ja arviointi suoritetaan jatkuvan seurannan sekä ulkopuolisten arviointitoimien avulla. Säännöllisesti suoritettava eurobarometri-tutkimus tarjoaa aineksia, joiden avulla voidaan seurata julkisen mielipiteen suhtautumista yhteiseen rahaan ja sen kehitystä. Eurobarometria olisi täydennettävä eri kohderyhmille suunnatuilla mielipidetutkimuksilla. Kaikissa niissä jäsenvaltioissa, joiden kanssa tehdyt sopimukset on pantu täytäntöön, on otettu käyttöön jatkuva seuranta- ja arviointijärjestelmä. Järjestelmä perustuu seurantayksikön perustamiseen, kerran kuukaudessa ilmestyviin suuntautuviin eri arviointikäynteihin. paikkakunnille raportteihin ja Mitä tulee yhteistyökumppanuuteen kansalaisia edustavien tahojen kanssa, edunsaajat laativat kunkin tukea saavan hankkeen sisältöä ja rahoitusta koskevan raportin, joka arvioidaan. HALLINTOMENOT Toimenpiteen aiheuttama henkilöstötarve komissiossa Lisähenkilöstöä ei tarvita. Toimenpiteen aiheuttamat henkilöstömenot yhteensä Toimenpide ei lisää henkilöstömenoja. Lisääkö toimenpide muita toimintamenoja? Ei lisää. - 36 - ISSN 1024-4492 KOM(98) 39 lopullinen / \ i3 Ax\-I\. A-lVJ /\ X FI 09 01 16 Luettelonumero : CB-CO-98-050-F1-C ISBN 92-78-30726-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: PERGUNTA ESCRITA n. 356/98 do Deputado Mirja RYYNÄNEN à Comissão. Protecção jurídica dos cidadãos da UE na Rússia

eurovoc_concepts:
EU national
Finland
Russia
diplomatic protection
prisoner
right to justice
road traffic
transport accident

formats: html pdf print

text: C 323/32 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 10. 98 (98/C 323/39) PERGUNTA ESCRITA E-0333/98 apresentada por Thomas Megahy (PSE) ao Conselho (17 de Fevereiro de 1998) Objecto: Viola(cid:231)a(cid:152)o pelas autoridades dos EUA dos direitos consagrados pela Conven(cid:231)a(cid:152)o de Viena sobre as rela(cid:231)o(cid:152)es consulares Entre 60 e 100 cidada(cid:152)os estrangeiros condenados a‘ morte nos EUA aguardam actualmente a sua execu(cid:231)a(cid:152)o. Pelo menos 8 destes estrangeiros sa(cid:152)o cidada(cid:152)os de Estados-membros da Unia(cid:152)o Europeia. Nos termos do artigo 36o da Conven(cid:231)a(cid:152)o de Viena sobre as rela(cid:231)o(cid:152)es consulares, de que os EUA sa(cid:152)o parte signata·ria, todos os cidada(cid:152)os estrangeiros devem, nestas circunsta(cid:136)ncias, ter acesso ao respectivo co(cid:136)nsul mas poucos condenados o tiveram. Pode o Conselho dizer o que tenciona fazer este o·rga(cid:152)o, ou qualquer das autoridades dos Estados-membros que o compo(cid:152)em, ou que dilige(cid:136)ncias pretende que a Comissa(cid:152)o fa(cid:231)a relativamente a esta viola(cid:231)a(cid:152)o clara dos direitos do Homem e das regras de civiliza(cid:231)a(cid:152)o? Resposta (13/14 de Julho de 1998) O Conselho lamenta que, nalguns casos ocorridos, quer a n(cid:14)·vel estatal quer a n(cid:14)·vel federal as autoridades na(cid:152)o notifiquem os representantes consulares como deveriam. Os Estados Unidos, enquanto parte na Conven(cid:231)a(cid:152)o de Viena sobre as Rela(cid:231)o(cid:152)es Consulares, sa(cid:152)o obrigados a respeitar as suas disposi(cid:231)o(cid:152)es, designadamente no que toca a‘ possibilidade de os representantes consulares contactarem os presos. Compete aos Estados-membros da Unia(cid:152)o Europeia proteger os interesses dos seus cidada(cid:152)os nos Estados Unidos e intervir, se necessa·rio, junto das autoridades competentes dos Estados Unidos por forma a resolver as dificuldades que as respectivas representa(cid:231)o(cid:152)es consulares possam encontrar. Nos termos do artigo 8o-C do Tratado que institui a Comunidade Europeia, um cidada(cid:152)o cujo Estado-membro na(cid:152)o tenha representa(cid:231)a(cid:152)o diploma·tica ou consular beneficia de protec(cid:231)a(cid:152)o por parte das autoridades diploma·ticas e consulares de qualquer Estado-membro representado, nas mesmas condi(cid:231)o(cid:152)es que os nacionais desse Estado. (98/C 323/40) PERGUNTA ESCRITA P-0356/98 apresentada por Mirja Ryyna¤nen (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (6 de Fevereiro de 1998) Objecto: Protec(cid:231)a(cid:152)o jur(cid:14)·dica dos cidada(cid:152)os da UE na Ru·ssia A circula(cid:231)a(cid:152)o rodovia·ria a partir dos Estados-membros da UE com destino a‘ Ru·ssia tem registado um ra·pido crescimento com a abertura da Ru·ssia e o crescimento do seu come·rcio com o Ocidente. A circula(cid:231)a(cid:152)o e· especialmente densa na u·nica fronteira terrestre existente, situada entre a Ru·ssia e a Finla(cid:136)ndia. Nos u·ltimos tempos, te(cid:136)m-se registado inu·meros acidentes nas vias rodovia·rias russas, em conseque(cid:136)ncia dos quais a parte finlandesa envolvida tem sido obrigada a aguardar uma solu(cid:231)a(cid:152)o judicial durante um per(cid:14)·odo prolongado, ainda que um acidente na(cid:152)o seja imputa·vel a qualquer falta do condutor. Os detidos na(cid:152)o foram autorizados, por exemplo, a contactar os seus familiares. Como tenciona a Comissa(cid:152)o garantir que a Ru·ssia na(cid:152)o discrimine, atrave·s das suas pro·prias disposi(cid:231)o(cid:152)es 1. legislativas, os Estados-membros da Unia(cid:152)o nem os seus cidada(cid:152)os? Que tenciona empreender a Comissa(cid:152)o a fim de pressionar as autoridades russas a garantirem a protec(cid:231)a(cid:152)o 2. jur(cid:14)·dica dos cidada(cid:152)os da UE que trabalham em territo·rio russo? Resposta dada por Hans van den Broek em nome da Comissa(cid:152)o (27 de Fevereiro de 1998) A Comissa(cid:152)o partilha das preocupa(cid:231)o(cid:152)es da Senhora Deputada em rela(cid:231)a(cid:152)o a‘ protec(cid:231)a(cid:152)o jur(cid:14)·dica dos cidada(cid:152)os comunita·rios na Ru·ssia


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 315/98 of 6 February 1998 fixing the maximum export refund on wholly milled round grain rice in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 2098/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country

formats: pdf print

text: 7. 2. 98 EN Official Journal of the European Communities L 33/7 COMMISSION REGULATION (EC) No 315/98 of 6 February 1998 fixing the maximum export refund on wholly milled round grain rice in connec- tion with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 2098/97 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 3072/95 of 22 December 1995 on the common organization of the market in rice (1), as amended by Regulation (EC) No 192/98 (2), and in particular Article 13 (3) thereof, Whereas an invitation to tender for the export refund on rice was issued pursuant to Commission Regulation (EC) No 2098/97 (3); Whereas Article 5 of Commission Regulation (EEC) No 584/75 (4), as last amended by Regulation (EC) No 299/ 95 (5), allows the Commission to fix, in accordance with the procedure laid down in Article 22 of Regulation (EC) No 3072/95 and on the basis of the tenders submitted, a maximum export this maximum, the criteria provided for in Article 13 of Regu- lation (EC) No 3072/95 must be taken into account; whereas a contract is awarded to any tenderer whose tender is equal to or less than the maximum export refund; refund; whereas in fixing Whereas the application of the abovementioned criteria to the current market situation for the rice in question results in the maximum export refund being fixed at the amount specified in Article 1; Whereas the measures provided for in this Regulation are the Management in accordance with the opinion of Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The maximum export refund on wholly milled round grain rice to be exported to certain third countries pursuant to the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 2098/97 is hereby fixed on the basis of the tenders submitted from 2 to 5 February 1998 at ECU 109 per tonne. Article 2 This Regulation shall enter into force on 7 February 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 6 February 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 329, 30. 12. 1995, p. 18. (2) OJ L 20, 27. 1. 1998, p. 16. (3) OJ L 292, 25. 10. 1997, p. 25. (4) OJ L 61, 7. 3. 1975, p. 25. (5) OJ L 35, 15. 2. 1995, p. 8


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 356/98 von Mirja RYYNÄNEN an die Kommission. Schutz der Rechte von EU-Bürgern in Rußland

text: C 323/32 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 21. 10. 98 (98/C 323/39) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0333/98 von Thomas Megahy (PSE) an den Rat (17. Februar 1998) Betrifft: Verletzung von Rechten durch die Beho¤rden der Vereinigten Staaten, die durch das Wiener U¤ bereinkommen u¤ber konsularische Beziehungen garantiert sind In den Vereinigten Staaten von Amerika sind 60 bis 100 Ausla¤nder zum Tode verurteilt worden und warten nunmehr auf ihre Hinrichtung. Hierbei handelt es sich in mindestens 8 Fa¤llen um Bu¤rger von Mitgliedstaaten der Europa¤ischen Union. Gema¤(cid:223) Artikel 36 des Wiener U¤ bereinkommens u¤ber konsularische Beziehungen, das auch von den Vereinigten Staaten unterzeichnet wurde, sollte jeder ausla¤ndische Staatsbu¤rger bzw. jede ausla¤ndische Staatsbu¤rgerin unter solchen Umsta¤nden die Mo¤glichkeit haben, mit dem fu¤r ihn/sie zusta¤ndigen Konsul Kontakt aufzunehmen. Dieses Recht ist aber nur wenigen der verurteilten Ha¤ftlinge eingera¤umt worden. Ist der Rat bereit mitzuteilen, welche Ma(cid:223)nahmen er oder die Beho¤rden der jeweiligen Mitgliedstaaten in Anbetracht dieser eindeutigen Verletzung der Menschenrechte und der menschlichen Gesittung zu ergreifen beabsichtigen oder ob die Kommission damit beauftragt werden soll? Antwort (13. /14. Juli 1998) Der Rat bedauert, da(cid:223) die Konsularbeamten in einigen Fa¤llen von den zusta¤ndigen Beho¤rden auf der Ebene der amerikanischen Bundesstaaten oder auf fo¤deraler Ebene nicht ordnungsgema¤(cid:223) unterrichtet werden. Die Vereinigten Staaten sind als Vertragspartei des Wiener U¤ bereinkommens u¤ber konsularische Beziehungen gehalten, dessen Bestimmungen und insbesondere die u¤ber den Zugang der Konsularbeamten zu inhaftierten Personen einzuhalten. Es obliegt den Mitgliedstaaten der Europa¤ischen Union, die Interessen ihrer Staatsange- ho¤rigen in den Vereinigten Staaten zu wahren und gegebenenfalls bei den zusta¤ndigen US-Beho¤rden vorstellig zu werden, um eventuelle Schwierigkeiten ihrer konsularischen Vertretungen zu regeln. Ist der Mitgliedstaat, dessen Staatsangeho¤rigkeit der betreffende Bu¤rger besitzt, nicht diplomatisch oder konsularisch vertreten, so genie(cid:223)t dieser Bu¤rger gema¤(cid:223) Artikel 8 c des Vertrags zur Gru¤ndung der Europa¤ischen Gemeinschaft den diplomatischen und konsularischen Schutz eines jeden vertretenen Mitgliedstaats unter denselben Bedingungen wie Staatsangeho¤rige dieses Staates. (98/C 323/40) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0356/98 von Mirja Ryyna¤nen (ELDR) an die Kommission (6. Februar 1998) Betrifft: Schutz der Rechte von EU-Bu¤rgern in Ru(cid:223)land Der Autoverkehr aus den EU-Mitgliedstaaten nach Ru(cid:223)land hat nach der O¤ ffnung Ru(cid:223)lands und durch den Anstieg des Westhandels rasch zugenommen. Ein besonders lebhafter Verkehr besteht zwischen Finnland, dem einzigen an Ru(cid:223)land grenzenden Land der EU, und Ru(cid:223)land. In Ru(cid:223)land haben sich in letzter Zeit zahlreiche Verkehrsunfa¤lle ereignet, in deren Folge finnische Staatsangeho¤rige u¤ber einen la¤ngeren Zeitraum bis zum Gerichtsurteil inhaftiert wurden, auch wenn der Unfall nicht durch den Kraftfahrer verursacht worden war. Die Inhaftierten haben beispielsweise nicht die Mo¤glichkeit erhalten, Kontakt mit ihren Angeho¤rigen aufzunehmen. Wie beabsichtigt die Kommission zu gewa¤hrleisten, da(cid:223) Ru(cid:223)land in seinen eigenen Rechtsvorschriften nicht die Mitgliedstaaten der Union und deren Bu¤rger diskriminiert? Was beabsichtigt die Kommission zu unternehmen, um die russischen Beho¤rden zu veranlassen, da(cid:223) diese den Schutz der Rechte von in Ru(cid:223)land arbeitenden EU-Bu¤rgern garantieren? Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (27. Februar 1998) Die Kommission ist wie die Frau Abgeordnete u¤ber den Schutz der Rechte von EU-Bu¤rgern in Ru(cid:223)land besorgt


title: Écu-SME Information & Taux d'intérêt des Banques Centrales. 1 /1998 Mensuel.

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Monetary System
central bank
financial statistics
interest


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 173/98 dell'on. Mary BANOTTI al Consiglio. Bambini con difficoltà di apprendimento

eurovoc_concepts:
United Kingdom
backwardness at school
child
education policy
equal treatment
integration into employment
social integration
special education

text: C 223/132 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 17. 7. 98 Le citta‘ citate dall(cid:146)on. parlamentare sono comprese nelle zone ammissibili all(cid:146)obiettivo 2. Ai progetti di metropolitana leggera del governo basco si applicano quindi i summenzionati criteri di ammissibilita‘. A titolo informativo si comunica che il programma obiettivo 2 1997-1999 per le Province basche prevede, alla misura 4. 2, il cofinanziamento della linea II della metropolitana di Bilbao, per un importo di 29,45 milioni di ecu a titolo del FESR su un totale di spesa ammissibile di 98,16 milioni di ecu. (98/C 223/169) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0172/98 di Markus Ferber (PPE) alla Commissione (2 febbraio 1998) Oggetto: Decisione del Consiglio sulla proposta modificata di direttiva concernente il ravvicinamento delle disposizioni giuridiche, regolamentari ed amministrative degli Stati membri concernenti la pubblicita‘ per i prodotti di tabacco Corrisponde al vero che in virtu‘ dell(cid:146)organizzazione comune di mercato per il tabacco negli ultimi anni la 1. Grecia ha ottenuto sempre piu‘ sovvenzioni al tabacco di quanto non gli spetti legittimamente? Corrisponde al vero che per tale motivo esiste da parte della Grecia un obbligo di rimborso pari a 200 2. milioni di ecu? 3. Corrisponde al vero che nell(cid:146)ambito della proposta di direttiva relativa al ravvicinamento delle disposizioni giuridiche, regolamentari ed amministrative degli Stati membri concernenti la pubblicita‘ per i prodotti di tabacco si prevede di condonare interamente o in parte i debiti della Grecia? Risposta data dal Sig. Fischler in nome della Commissione (6 marzo 1998) 1. La Commissione informa l(cid:146)on. parlamentare che dopo la riforma dell(cid:146)organizzazione del mercato del tabacco, avvenuta nel 1992, la Grecia ha beneficiato soltanto dei premi che le spettavano a norma del regolamento (CEE) n. 1420/97, del 22 luglio 1997, che stabilisce, per il raccolto 1997, i premi ed i limiti di garanzia per il tabacco in foglia, per gruppo di varieta‘ di tabacco (1). Tali premi sono rimasti immutati dal 1995. 2. Di recente, tra il 1986 e il 1991 sono state applicate alla Grecia rettifiche per circa 82 Mecu, relativamente ad esportazioni irregolari dirette in Albania e in Bulgaria. Gli importi in questione sono stati interamente pagati. Nel settore del tabacco non vi sono state altre rettifiche e attualmente non e‘ stata adottata alcuna misura che preveda l(cid:146)obbligo di ripetizione dell(cid:146)indebito, dato che i controlli fin d(cid:146)ora eseguiti nello Stato membro in questione hanno messo in evidenza che, in linea di massima, e‘ stata rispettata la normativa adottata dopo la riforma dell(cid:146)organizzazione del mercato del tabacco. No. Non vi e‘ alcun nesso tra le discussioni al Consiglio riguardanti la proposta di direttiva in materia di 3. pubblicita‘ a favore dei prodotti del tabacco (2) e l(cid:146)organizzazione comune di mercato per lo stesso prodotto. (1) GU L 196 del 24. 7. 1997. (2) GU C 129 del 21. 5. 1992. (98/C 223/170) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0173/98 di Mary Banotti (PPE) al Consiglio (6 febbraio 1998) Oggetto: Bambini con difficolta‘ di apprendimento Puo‘ il Consiglio indicare come mai nel suo programma la Presidenza del Regno Unito non ha fatto nessun riferimento alla necessita‘ di venir incontro ai bisogni dei bambini affetti da handicap specifici di apprendimento, quando la Presidenza del Regno Unito e‘ cos(cid:14)‘ incentrata sulla «Europa dei popoli»? O non sono forse i bambini la base stessa della «Europa dei popoli»?


title: REGULAMENTO (CE) Nº 312/98 DA COMISSÃO de 6 de Fevereiro de 1998 que fixa a restituição máxima à exportação de arroz branqueado de grãos médios e longos A no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 2095/97

text: L 33/4 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 7. 2. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 312/98 DA COMISS(cid:212)O de 6 de Fevereiro de 1998 que fixa a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de arroz branqueado de gr(cid:209)os m(cid:130)dios e longos A no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 2095/97 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 3072/95 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum do mercado do arroz (1), alterado pelo Regulamento (CE) nº 192/98 (2), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 13º, Considerando que, pelo Regulamento (CE) nº 2095/97 da Comiss(cid:209)o (3) foi aberto um concurso para a determina(cid:135)(cid:209)o da restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de arroz; Considerando que, nos termos do artigo 5º do Regula- mento (CEE) nº 584/75 da Comiss(cid:209)o (4), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 299/95 (5), a Comiss(cid:209)o pode, com base nas propostas apresentadas segundo o processo previsto no artigo 22º do Regulamento (CE) nº 3072/95, decidir sobre a fixa(cid:135)(cid:209)o duma restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o; que para esta fixa(cid:135)(cid:209)o devem ser tidos em conta, nomeadamente, os crit(cid:130)rios previstos no artigo 13º do Regulamento (CE) nº 3072/95; que o concurso ser(cid:145) atribu(cid:146)do a todo o concor- rente cuja proposta se situe ao n(cid:146)vel da restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o ou a um n(cid:146)vel inferior; Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o dos crit(cid:130)rios referidos ante- riormente (cid:133) situa(cid:135)(cid:209)o actual do mercado do arroz em quest(cid:209)o leva a fixar a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o no montante referido no artigo 1º; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º A restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de arroz branqueado de gr(cid:209)os m(cid:130)dios e longos A com destino a certos pa(cid:146)ses terceiros (cid:130) fixada com base das propostas apresentadas, de 2 a 5 de Fevereiro de 1998, em 125 ecus por tonelada no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 2095/97. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 7 de Feve- reiro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 6 de Fevereiro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 20 de 27. 1. 1998, p. 16. (3) JO L 292 de 25. 10. 1997, p. 16. (4) JO L 61 de 7. 3. 1975, p. 25. (5) JO L 35 de 15. 2. 1995, p. 8


eurovoc_concepts:
export licence
fruit vegetable
nut
pip fruit

text: L 33/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 2. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 320/98 af 6. februar 1998 om udstedelse af eksportlicenser af type B for frugt og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 2190/96 af 14. november 1996 om gennemførelsesbe- stemmelser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1035/72 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r eksportrestitutioner for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 213/98 (2), særlig artikel 5, stk. 5, og ud fra følgende betragtninger: De vejledende mængder for andre eksportlicenser af type B end dem, der ansøges om i forbindelse med fødevare- hjælp, er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 8/98 (3); i betragtning af de oplysninger, som Kommissionen r(cid:134)der over dags dato, er de vejledende mængder for tomater, afskallede mandler og æbler til den geografiske destinati- for den igangværende fastsat onsgruppe Y, eksportperiode, snart ved at blive overskredet; denne som er overskridelse vil skade ordningen for eksportrestitutioner for frugt og grøntsager; for at r(cid:134)de bod p(cid:134) denne situation bør der ske en afvis- ning af ansøgninger om licenser af type B for tomater, afskallede mandler og æbler til den geografiske destinati- onsgruppe Y, der udføres efter den 6. februar 1998, indtil udgangen af den igangværende eksportperiode (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For tomater, afskallede mandler og æbler til den geogra- fiske destinationsgruppe Y afvises de ansøgninger om licenser af type B, der indgives efter artikel 1 i forordning (EF) nr. 8/98, og for hvilke produkternes udførselsangi- velse blev antaget efter den 6. februar, men inden den 18. marts 1998. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 7. februar 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 6. februar 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 292 af 15. 11. 1996, s. 12. (2) EFT L 22 af 29. 1. 1998, s. 8. (3) EFT L 3 af 7. 1. 1998, s. 5