title: 98/162/EF: Rådets beslutning af 16. februar 1998 om ændring af beslutning 95/514/EF om ligestilling af markinspektioner af afgrøder til formering af udsæd i tredjelande og om ligestilling af frø produceret i tredjelande

eurovoc_concepts:
OECD
mutual recognition principle
plant health control
plant health legislation
seed
third country

formats: html pdf print

text: 24. 2. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 53/21 R(cid:143)DETS BESLUTNING af 16. februar 1998 om ændring af beslutning 95/514/EF om ligestilling af markinspektioner af afgrøder til formering af udsæd i tredjelande og om ligestilling af frø produceret i tredjelande (98/162/EF) i beslutning 95/514/EF blev OECD-reglerne for sortscer- tificering af frø, der er bestemt til international handel, anført som et af kriterierne for EF-ligestilling; i 1995 blev en ordning for alternativ sortscertificering optaget i disse regler som et forsøg; resultaterne af dette forsøg er endnu ikke blevet evalueret; under disse omstændigheder bør det ved denne beslut- ning sikres, at idet videre- førelsen dog begrænses til en periode p(cid:134) to (cid:134)r — ligestillingen videreføres, VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 I artikel 6 i beslutning 95/514/EF ændres »31. december 1997« til »31. december 1999«. Artikel 2 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne J. CUNNINGHAM Formand R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets direktiv 66/400/EØF af 14. juni 1966 om handel med bederoefrø (1), særlig artikel 16, stk. 1, litra b), under henvisning til R(cid:134)dets direktiv 66/401/EØF af 14. juni 1966 om handel med frø af foderplanter (2), særlig artikel 16, stk. 1, litra b), under henvisning til R(cid:134)dets direktiv 66/402/EØF af 14. juni 1966 om handel med sædekorn (3), særlig artikel 16, stk. 1, litra b), under henvisning til R(cid:134)dets direktiv 69/208/EØF af 30. juni 1969 om handel med frø af olie- og spindplanter (4), særlig artikel 15, stk. 1, litra b), under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: Ved beslutning 95/514/EF (5), blev det for en begrænset periode konstateret, at markinspektioner i visse tredje- lande af afgrøder til formering af udsæd opfylder betin- gelserne 66/ 402/EØF og 69/208/EØF; ved beslutning 95/514/EF blev det ogs(cid:134) konstateret, at frø af visse arter produceret i tredjelande kan ligestilles med tilsvarende frø produceret i Fællesskabet; 66/400/EØF, 66/401/EØF, i direktiv beslutning 95/514/EF udløb den 31. december 1997; der bør derfor vedtages en ny beslutning; (1) EFT 125 af 11. 7. 1966, s. 2290/66. Direktivet er senest ændret ved direktiv 96/72/EF (EFT L 304 af 27. 11. 1996, s. 10). (2) EFT 125 af 11. 7. 1966, s. 2298/66. Direktivet er senest ændret ved direktiv 96/72/EF (EFT L 304 af 27. 11. 1996, s. 10). (3) EFT 125 af 11. 7. 1966, s. 2309/66. Direktivet er senest ændret ved direktiv 96/72/EF (EFT L 304 af 27. 11. 1996, s. 10). (4) EFT L 169 af 10. 7. 1969, s. 3. Direktivet er senest ændret ved direktiv 96/72/EF (EFT L 304 af 27. 11. 1996, s. 10). (5) EFT L 296 af 9. 12. 1995, s. 34. Beslutningen er senest ændret ved beslutning 97/33/EF (EFT L 13 af 16. 1. 1997, s. 31)


title: Reglamento (CE) n° 411/98 del Consejo de 16 de febrero de 1998 relativo a normas complementarias sobre la protección de los animales, aplicables a los vehículos de carretera utilizados para el transporte de ganado en viajes de más de ocho horas de duración

eurovoc_concepts:
air conditioning
commercial vehicle
protection of animals
road transport
technical standard
transport of animals

text: L 52/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 2. 98 REGLAMENTO (CE) No 411/98 DEL CONSEJO de 16 de febrero de 1998 relativo a normas complementarias sobre la protecci(cid:155)n de los animales, aplica- bles a los veh(cid:146)culos de carretera utilizados para el transporte de ganado en viajes de m(cid:145)s de ocho horas de duraci(cid:155)n EL CONSEJO DE LA UNI(cid:222)N EUROPEA, Vista la Directiva 91/628/CEE del Consejo, de 19 de noviembre de 1991, sobre la protecci(cid:155)n de los animales durante el transporte (1), y, en particular, el apartado 1 de su art(cid:146)culo 13, Vista la propuesta de la Comisi(cid:155)n, Considerando que, con arreglo a la letra c) del apartado 1 del art(cid:146)culo 5 A de la Directiva 91/628/CEE, procede determinar los requisitos aplicables a los medios de trans- porte adecuados para garantizar el cumplimiento de los requisitos comunitarios en materia de bienestar de los animales, y, en particular, los que se deben determinar de conformidad con el apartado 1 del art(cid:146)culo 13; Considerando que es necesario, para el transporte de sol(cid:146)- pedos dom(cid:130)sticos y animales dom(cid:130)sticos de las especies bovina, ovina, caprina y porcina en viajes de m(cid:145)s de ocho horas de duraci(cid:155)n, establecer, para el tipo de transporte a que se refiere el presente Reglamento, normas comple- mentarias a las previstas en el punto 3 del cap(cid:146)tulo VII del anexo de la Directiva 91/628/CEE aplicables a los medios de transporte utilizados; Considerando que el transporte de animales de las espe- cies en cuesti(cid:155)n se efect(cid:156)a la mayor(cid:146)a de las veces por carretera; que, por consiguiente, es conveniente esta- blecer, en una primera fase, las normas adicionales que deben cumplir los veh(cid:146)culos de carretera para que puedan utilizarse para el transporte de animales de las especies en cuesti(cid:155)n en viajes de m(cid:145)s de ocho horas de duraci(cid:155)n; Considerando, no obstante, que dichas normas adicio- nales que deben cumplir los veh(cid:146)culos de carretera se establecen sin perjuicio de futuras medidas que puedan adoptarse posteriormente sobre normas adicionales apli- cables al transporte de animales en otros medios de trans- porte, y, en particular, los transportes por ferrocarril y por barco; que, en espera de la adopci(cid:155)n de dichas futuras medidas, las disposiciones del punto 3 del cap(cid:146)tulo VII del anexo de la Directiva 91/628/CEE contin(cid:156)an aplic(cid:145)n- dose al transporte de animales en esos otros medios de transporte; Considerando que, con el fin de garantizar el bienestar de los animales en cuesti(cid:155)n, las normas complementarias deben incluir determinadas disposiciones espec(cid:146)ficas en (1) DO L 340 de 11. 12. 1991, p. 17. Directiva cuya (cid:156)ltima modi- ficaci(cid:155)n la constituye la Directiva 95/29/CE (DO L 148 de 30. 6. 1995, p. 52). lo tocante, principalmente, al acceso al veh(cid:146)culo, a la separaci(cid:155)n de los animales mediante paneles m(cid:155)viles, a las condiciones relativas a la alimentaci(cid:155)n y el suministro de agua y a una ventilaci(cid:155)n adecuada basada, bien en un sistema de ventilaci(cid:155)n forzada, bien en un sistema que garantice el mantenimiento de la temperatura dentro de ciertos l(cid:146)mites; Considerando que la elecci(cid:155)n de uno de esos dos sistemas mencionados no deber(cid:145) ir en perjuicio del prin- cipio de la libre circulaci(cid:155)n de los animales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Cuando la duraci(cid:155)n del viaje a que se refiere el punto 2 del cap(cid:146)tulo VII del anexo de la Directiva 91/628/CEE se prolongue m(cid:145)s de ocho horas, los veh(cid:146)culos de carretera utilizados para el transporte de sol(cid:146)pedos dom(cid:130)sticos y de animales de las especies bovina, ovina, caprina y porcina en el interior de la Comunidad deber(cid:145)n cumplir los requisitos complementarios establecidos en el anexo del presente Reglamento. Art(cid:146)culo 2 A m(cid:145)s tardar el 31 de diciembre de 2003, la Comisi(cid:155)n presentar(cid:145) al Consejo un informe elaborado sobre la base de un dictamen del Comit(cid:130) cient(cid:146)fico veterinario, respecto de la puesta en pr(cid:145)ctica del presente Reglamento y, m(cid:145)s en particular, sobre la aplicaci(cid:155)n de los diferentes sistemas de ventilaci(cid:155)n, acompa(cid:157)ado eventualmente de propuestas adecuadas que tengan en cuenta las conclu- siones de dicho informe. El Consejo se pronunciar(cid:145) por mayor(cid:146)a cualificada sobre estas propuestas a m(cid:145)s tardar seis meses despu(cid:130)s de su presentaci(cid:155)n. Art(cid:146)culo 3 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el d(cid:146)a de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Ser(cid:145) aplicable a partir del 1 de julio de 1999. 21. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 52/9 El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 16 de febrero de 1998. Por el Consejo El Presidente J. CUNNINGHAM L 52/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 2. 98 ANEXO NORMAS COMPLEMENTARIAS APLICABLES A LOS VEH(cid:237)CULOS DE CARRETERA UTILI- ZADOS PARA EL TRANSPORTE DE GANADO EN VIAJES DE M(cid:214)S DE OCHO HORAS DE DURACI(cid:222)N 1. YACIJA Sin perjuicio de las disposiciones que figuran en la segunda frase del punto 5 del cap(cid:146)tulo I. A del anexo de la Directiva 91/628/CEE, los animales dispondr(cid:145)n de yacijas adecuadas: a) que garanticen su comodidad y cuya cantidad podr(cid:145) variar en funci(cid:155)n de: — las especies y n(cid:156)mero de animales transportados, — la duraci(cid:155)n del viaje, — las condiciones atmosf(cid:130)ricas; b) que permitan una suficiente absorci(cid:155)n y evacuaci(cid:155)n de la orina y de los excrementos. 2. ALIMENTACI(cid:222)N Cuando, habida cuenta de las especies y categor(cid:146)as de animales transportados y de la duraci(cid:155)n del viaje a que se refiere el punto 4 del cap(cid:146)tulo VII del anexo de la Directiva 91/628/CEE, resulte necesario alimentar a los animales durante el transporte, se aplicar(cid:145)n las siguientes disposiciones: a) el veh(cid:146)culo utilizado para el transporte deber(cid:145) llevar suficiente cantidad del alimento adecuado para satisfacer las necesidades nutricionales de dichos animales durante el viaje de que se trate; b) el pienso se proteger(cid:145) durante todo el trayecto de las inclemencias del tiempo y de agentes contaminantes tales como el polvo, el combustible, los gases de escape y la orina y los excrementos de los animales; c) cuando se requiera la utilizaci(cid:155)n de equipos espec(cid:146)ficos (en especial, comederos, recipientes o cualquier otro medio adecuado para la distribuci(cid:155)n del pienso) para alimentar a los animales, dichos equipos deber(cid:145)n ser transportados dentro del veh(cid:146)culo, ser adecuados a la finalidad perseguida y limpiarse antes y despu(cid:130)s de cada utilizaci(cid:155)n, as(cid:146) como desinfectarse despu(cid:130)s de cada viaje; d) cuando se utilicen equipos como los contemplados con anterioridad estar(cid:145)n concebidos de tal forma que no hieran a los animales y que puedan sujetarse, en caso necesario, a una parte fija del veh(cid:146)culo para evitar que los animales los tiren, y se mantendr(cid:145)n en una parte del veh(cid:146)culo que est(cid:130) separada de (cid:130)stos cuando no se utilicen y cuando el veh(cid:146)culo est(cid:130) en movimiento. 3. ACCESO Los veh(cid:146)culos utilizados para el transporte deber(cid:145)n estar equipados de forma que en todo momento se tenga acceso directo a todos los animales transportados para poder inspeccionarlos y poderles aportar los cuidados necesarios, incluidos el darles de comer y beber. 4. VENTILACI(cid:222)N Los veh(cid:146)culos dispondr(cid:145)n de un sistema de ventilaci(cid:155)n adecuado, de manera que est(cid:130)n garantizadas permanentemente las condiciones de bienestar de los animales, teniendo especialmente en cuenta los criterios siguientes: — el viaje previsto y su duraci(cid:155)n, — la concepci(cid:155)n del veh(cid:146)culo utilizado (abierto o cerrado), — la temperatura interior y exterior resultante de las condiciones atmosf(cid:130)ricas que puedan presentarse en el transcurso del viaje previsto, — las necesidades fisiol(cid:155)gicas espec(cid:146)ficas de las diferentes especies transportadas, — las densidades de carga previstas en el cap(cid:146)tulo VI del anexo de la Directiva 91/628/CEE y el espacio disponible por encima de los animales. Dicho sistema deber(cid:145), adem(cid:145)s, estar concebido de tal modo que: — pueda utilizarse en todo momento cuando los animales se encuentren en el veh(cid:146)culo, tanto si (cid:130)ste se halla en movimiento como si no, — garantice la circulaci(cid:155)n eficaz de aire no viciado. 21. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 52/11 Para alcanzar este objetivo, los operadores deber(cid:145)n instalar: — bien un sistema de ventilaci(cid:155)n forzada cuyas modalidades de aplicaci(cid:155)n se determinar(cid:145)n previa consulta al Comit(cid:130) cient(cid:146)fico veterinario, siguiendo el procedimiento establecido en el art(cid:146)culo 17 de la Directiva 91/628/CEE, — bien un sistema de ventilaci(cid:155)n que garantice el mantenimiento de una temperatura, en el interior del veh(cid:146)culo, de 5 (cid:190)C a 30 (cid:190)C para todos los animales, con una tolerancia de + 5 (cid:190)C en funci(cid:155)n de la temperatura exterior. El sistema deber(cid:145) contar adem(cid:145)s con un dispositivo de control adecuado. La posibilidad de elegir uno u otro de los dos sistemas antes citados no ir(cid:145) en perjuicio del principio de la libre circulaci(cid:155)n de los animales. 5. PANELES 5. 1. Los veh(cid:146)culos contar(cid:145)n con paneles que permitan crear compartimientos separados. 5. 1. 1. Los paneles deber(cid:145)n construirse de modo que puedan situarse en diferentes posiciones, de manera que la dimensi(cid:155)n del compartimiento pueda adaptarse tanto a las necesidades especiales de los animales como al tipo, tama(cid:157)o y n(cid:156)mero de (cid:130)stos. 6. 6. 1. SUMINISTRO DE AGUA Los veh(cid:146)culos estar(cid:145)n equipados de tal modo que puedan conectarse a tomas de agua durante las paradas. 6. 1. 1. Los veh(cid:146)culos dispondr(cid:145)n en su interior de bebederos fijos o m(cid:155)viles adecuados para las distintas especies, como, por ejemplo, cuencos o tetillas que permitan dar de beber a los animales a bordo del veh(cid:146)culo. Dichos bebederos estar(cid:145)n concebidos de manera que los animales no puedan herirse. 6. 2. En el caso de que se transporten cerdos, sin perjuicio de lo dispuesto en los puntos 6. 1 y 6. 1. 1, los veh(cid:146)culos deber(cid:145)n estar equipados, en funci(cid:155)n de su capacidad de carga y teniendo en cuenta el n(cid:156)mero de animales transportados as(cid:146) como las etapas previstas durante el viaje, de uno o varios dep(cid:155)sitos de agua con capacidad suficiente para abrevar a los animales durante el viaje en funci(cid:155)n de sus necesidades. Dichos dep(cid:155)sitos deber(cid:145)n estar dise(cid:157)ados de manera que puedan vaciarse y limpiarse despu(cid:130)s de cada viaje y estar(cid:145)n provistos de un sistema que permita controlar el nivel de su contenido para poder rellenarlos en cualquier momento que resulte conveniente durante el viaje. Estar(cid:145)n conectados a un dispositivo que permita beber en el interior del compartimiento y que se mantendr(cid:145) en correcto estado de funcionamiento de modo que los cerdos tengan acceso permanente al agua. Podr(cid:145) utilizarse asimismo de forma paralela al dispositivo citado un sistema de hidrataci(cid:155)n de los cerdos, como la vaporizaci(cid:155)n


title: Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 410/98, annettu 16 päivänä helmikuuta 1998, yritystoiminnan rakennetilastoista annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
EU statistics
branch of activity
business policy
company structure
economic statistics
insurance company

text: 21. 2. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 52/1 I (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY, EURATOM) N:o 410/98, annettu 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1998, yritystoiminnan rakennetilastoista annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 213 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), alalla koskevien neuvoston direktiivien 92/49/ETY (6) 92/96/ETY (7) vakuutusyritysten tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksist(cid:132) konsolidoiduista tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksist(cid:132) 91/674/ETY (8) perusteella, ja ja direktiivin annetun ja ja p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) 89/382/ETY, Euratom perustettua tilasto-oh- jelmakomiteaa (9) ja direktiivill(cid:132) 91/675/ETY perustettua vakuutuskomiteaa (10) on kuultu, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3), ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) 1 artikla asetuksella (EY, Euratom) N:o 58/97 (4) on luotu yhteinen j(cid:132)rjestelm(cid:132) toimintaa, yhteis(cid:148)n yritysten rakennetta, kilpailukyky(cid:132) ja tuloksia koskevien yhteis(cid:148)n tilastojen laatimiselle, toimittamiselle ja arvioinnille, ker(cid:132)(cid:132)miselle, yhteis(cid:148)n rahapoliittinen, sosiaalialan yhdentymiskehitys edellytt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132) ulotetaan koskemaan my(cid:148)s vakuutusalaa, taloudellinen ja kansantalouden tilinpidon ja aluetilinpidon laatiminen asetuksen (EY) N:o 2223/96 (5) mukaisesti edellytt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) vakuutusalasta on olemassa vertailukelpoiset, t(cid:132)ydelliset ja luotettavat tilastot, t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi on tarpeen muuttaa asetus (EY, Euratom) N:o 58/97 sis(cid:132)markkinoiden toteuttamista henkivakuu- tuksen ja muun vakuutuksen kuin henkivakuutuksen (1) EYVL C 310, 10. 10. 1997, s. 5 (2) EYVL C 14, 19. 1. 1998 (3) Lausunto annettu 28. tammikuuta 1998 (ei viel(cid:132) julkaistu vi- rallisessa lehdess(cid:132)). (4) EYVL L 14, 17. 1. 1997, s. 1 (5) EYVL L 310, 30. 11. 1996, s. 1 Muutetaan asetus (EY, Euratom) N:o 58/97 seuraavasti: 1) Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n 5 artiklaan uusi luetelmakohta seuraavasti: ”— liitteess(cid:132) 5 m(cid:132)(cid:132)ritelty vakuutusalan rakennetilas- tojen yksityiskohtainen moduuli. ” 2) Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n liite 5, sellaisena kuin se on t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteen(cid:132). 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan kahdentenakymmenenten(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhtei- s(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). (6) EYVL L 228, 11. 8. 1992, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivill(cid:132) 95/26/EY (EYVL L 168, 18. 7. 1995, s. 7). (7) EYVL L 360, 9. 12. 1992, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivill(cid:132) 95/26/EY (EYVL L 168, 18. 7. 1995, s. 7). (8) EYVL L 374, 31. 12. 1991, s. 7 (9) EYVL L 181, 28. 6. 1989, s. 47 (10) EYVL L 374, 31. 12. 1991, s. 32 L 52/2 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 21. 2. 98 T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1998. Neuvoston puolesta J. CUNNINGHAM Puheenjohtaja 21. 2. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 52/3 LIITE ”LIITE 5 VAKUUTUSALAN RAKENNETILASTOJEN YKSITYISKOHTAINEN MODUULI 1 jakso Tavoitteet T(cid:132)m(cid:132)n liitteen tarkoituksena on m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)(cid:132) yhteinen j(cid:132)rjestelm(cid:132) j(cid:132)senvaltioiden vakuutusalan rakennetta, toimintaa, kilpailukyky(cid:132) ja tuloksia koskevien yhteis(cid:148)n tilastojen keruulle, laatimiselle, toimittamiselle ja arvioinnille. T(cid:132)ss(cid:132) moduulissa on yksityiskohtainen luettelo tiedoista, joita k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n tilastojen laatimiseen, jotta vakuutusalan kansallisen, yhteis(cid:148)n tason ja kansainv(cid:132)lisen kehityksen tuntemus paranee. 2 jakso Alat Laadittavat tilastot koskevat t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen 2 artiklan i, ii ja iii alakohdassa tarkoitettuja aloja ja erityisesti 1) vakuutusyritysten rakenteen, toiminnan, kilpailukyvyn ja tulosten yksityiskohtaista tarkastelua, 2) koko toiminnan, tuotekohtaisen toiminnan, vakuutuksenottajien kulutustottumusten, kansainv(cid:132)lisen toiminnan, ty(cid:148)voiman, sijoitusten, omien varojen sek(cid:132) vakuutusteknisen vastuuvelan kehityst(cid:132) ja jakautu- mista. 3 jakso Soveltamisala 1. Tilastoja laaditaan kaikista toiminnoista, jotka kuuluvat NACE Rev. 1:n p(cid:132)(cid:132)ryhm(cid:132)(cid:132)n 66, lukuun ottamatta luokkaa 66. 02. 2. Tilastoja laaditaan seuraavista yrityksist(cid:132): — muut vakuutusyritykset kuin henkivakuutusyritykset: kaikki direktiivin 91/674/ETY (1) 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut yritykset, — henkivakuutusyritykset: kaikki direktiivin 91/674/ETY 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut yritykset, — j(cid:132)lleenvakuutustoimintaan erikoistuneet yritykset: kaikki direktiivin 91/674/ETY 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut yritykset, — ”Lloyd’s” -nimell(cid:132) tunnettu vakuutuksenantajien yhteenliittym(cid:132): kaikki direktiivin 91/674/ETY 4 artiklassa tarkoitetut yritykset, — yleisyritykset: kaikki sek(cid:132) henkivakuutustoimintaa ett(cid:132) muuta vakuutustoimintaa harjoittavat yritykset. 3. Lis(cid:132)ksi direktiivien 73/239/ETY (2) ja 79/267/ETY (3) III osastossa tarkoitetut yritysten sivukonttorit, joiden toiminta kuuluu johonkin 1 kohdassa tarkoitettuun NACE Rev. 1:n luokkaan, rinnastetaan vastaaviin 2 kohdassa m(cid:132)(cid:132)riteltyihin yrityksiin. 4. Yhdenmukaistettuja yhteis(cid:148)n tilastoja laadittaessa j(cid:132)senvaltiot voivat soveltaa direktiivin 73/239/ETY 3 artiklassa ja direktiivin 79/267/ETY 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa sek(cid:132) 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuja poik- keuksia 4 jakso Tiedot 1. J(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) 3 kohdan luettelossa A ja 4 kohdan luettelossa B tarkoitetut tiedot on ker(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) 5 jakson mukaisesti. K(cid:132)ytett(cid:132)ess(cid:132) suoraan tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132) saatavia tietoja rinnastetaan viitevuonna p(cid:132)(cid:132)ttyv(cid:132)t tili- vuodet samaan viitevuoteen. (1) EYVL L 374, 31. 12. 1991, s. 7 (2) EYVL L 228, 16. 8. 1973, s. 3 (3) EYVL L 63, 13. 3. 1979, s. 1 L 52/4 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 21. 2. 98 2. Luetteloissa A ja B henkivakuutusyritysten tiedot on merkitty numerolla 1, muiden vakuutusyritysten kuin henkivakuutusyritysten tiedot numerolla 2, yleisyritysten tiedot numerolla 3, j(cid:132)lleenvakuutuksiin erikoistu- neiden yritysten tiedot numerolla 4, yleisyritysten henkivakuutustoiminnan tiedot numerolla 5 ja yleisyri- tysten muun vakuutustoiminnan kuin henkivakuutusten tiedot (mukaan lukien j(cid:132)lleenvakuutus) numerolla 6. 3. Luettelo A sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) seuraavat tiedot: i) direktiivin 91/674/ETY 6 artiklassa luetellut tiedot henkivakuutusyrityksist(cid:132), muista vakuutusyrityk- sist(cid:132) kuin henkivakuutusyrityksist(cid:132), yleisyrityksist(cid:132) ja j(cid:132)lleenvakuutukseen erikoistuneista yrityksist(cid:132): taseen vastaavissa kohdat C I (maa-alueet ja rakennukset, joita vakuutusyritys k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) omaan toimin- taansa), C II, C II 1 + C II 3 yhdistettyn(cid:132), C II 2 + C II 4 yhdistettyn(cid:132), C III, C III 1, C III 2, C III 3, C III 4, C III 5, C III 6 + C III 7 yhdistettyn(cid:132), C IV, D; taseen vastattavissa: kohdat A, A I, A II + A III + A IV yhdistettyn(cid:132), B, C 1 a (yleisyritysten osalta erikseen henkivakuutustoiminnasta ja muusta vakuutustoiminnasta), C 2 a (yleisyritysten osalta erikseen henkivakuutustoiminnasta ja muusta vakuutustoiminnasta), C 3 a (yleisyritysten osalta erikseen henkivakuutustoiminnasta ja muusta vakuutustoiminnasta), C 4 a, C 5, C 6 a, D a, G III (esitt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) erikseen vaihtovelkakirjalaino- ja), G IV, ii) direktiivin 91/674/ETY 34 artiklan I kohdassa luetellut tiedot muista vakuutusyrityksist(cid:132) kuin henki- j(cid:132)lleenvakuutukseen erikoistuneista yrityksist(cid:132) sek(cid:132) yleisyritysten muusta kuin vakuutusyrityksist(cid:132), henkivakuutustoiminnasta: kohdat 1 a, 1 b, 1 c, 1 d, 2, 4 a aa, 4 a bb, 4 b aa, 4 b bb, 7 (brutto), 7 d, 9, 10 (brutto ja netto erikseen), iii) direktiivin 91/674/ETY 34 artiklan II kohdassa luetellut tiedot henkivakuutusyrityksist(cid:132) sek(cid:132) yleisyri- tysten henkivakuutustoiminnasta: kohdat 1 a, 1 b, 1 c (erikseen bruttosumma ja j(cid:132)lleenvakuuttajien osuus), 2, 3, 5 a aa, 5 a bb, 5 b aa, 5 b bb, 6 a aa, 6 a bb, 8 (brutto), 8 d, 9, 10, 12, 13 (brutto ja netto erikseen), iv) direktiivin 91/674/ETY 34 artiklan III kohdassa luetellut tiedot henkivakuutusyrityksist(cid:132), muista vakuutusyrityksist(cid:132) kuin henkivakuutusyrityksist(cid:132), yleisyrityksist(cid:132) ja j(cid:132)lleenvakuutukseen erikoistu- neista yrityksist(cid:132): kohdat 3, 4 (vain henkivakuutusyrityksist(cid:132) ja yleisyrityksist(cid:132)), 5, 6 (vain muista vakuutusyrityksist(cid:132) kuin henkivakuutusyrityksist(cid:132), yleisyrityksist(cid:132) ja j(cid:132)lleenvakuutukseen erikoistu- neista yrityksist(cid:132)), 7, 8, 9+14+15 yhdistettyn(cid:132), 10 (ennen veroja), 13, 16, v) direktiivin 91/674/ETY 63 artiklassa tarkoitetut tiedot: — henkivakuutusyrityksist(cid:132), muista kuin henkivakuutusyrityksist(cid:132) ja yleisyritysten sek(cid:132) henkivakuu- tustoiminnasta ett(cid:132) muusta vakuutustoiminnasta: ensivakuutuksen bruttovakuutusmaksutulo CPA:n (ala)luokkien mukaisesti (5-numerotaso ja alaluokat 66. 03. 21, 66. 03. 22) — muista vakuutusyrityksist(cid:132) kuin henkivakuutusyrityksist(cid:132) ja yleisyritysten muusta kuin henkiva- kuutustoiminnasta: ensivakuutustoiminnan korvauskulut (brutto), ensivakuutustoiminnan brutto- kulut ja j(cid:132)lleenvakuutuksen osuus siit(cid:132), kaikki muuttujat eriteltyin(cid:132) CPA:n (ala)luokkien mukai- sesti (5-numerotaso ja alaluokat 66. 03. 21, 66. 03. 22) — henkivakuutusyrityksist(cid:132) ja yleisyritysten henkivakuutustoiminnasta: ensivakuutustoiminnan brut- tovakuutusmaksutulo eriteltyn(cid:132) II kohdan 1 kohdan mukaisesti, vi) direktiivin 91/674/ETY 64 artiklassa tarkoitetut tiedot: henkivakuutusyrityksist(cid:132), muista kuin henki- vakuutusyrityksist(cid:132), yleisyrityksist(cid:132) sek(cid:132) j(cid:132)lleenvakuutukseen erikoistuneista yrityksist(cid:132): palkkiot ensi- vakuutustoiminnasta (lukuun ottamatta j(cid:132)lleenvakuutukseen erikoistuneita yrityksi(cid:132)) sek(cid:132) palkkioiden kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132), vii) seuraavassa taulukossa luetellut lis(cid:132)tiedot: Koodi Tieto Rakennetiedot 11 11 0 Yritysten lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 11 11 1 Yritysten lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oikeudellisen muodon mukaan Yritykset/ liiketoiminta (1, 2, 3, 4) (1, 2, 3, 4) (1, 2, 3) 11 11 2 11 11 3 Yritysten lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132) bruttovakuutusmaksutulon suuruusluokan mukaan Yritysten lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132) vakuutusteknisen bruttovastuuvelan suuruus- luokan mukaan (1) 11 11 5 Yritysten lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132) emoyhti(cid:148)n kotipaikan mukaan 11 41 0 Sivukonttoreiden lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ja sijainti muissa maissa (1, 2, 3, 4) (1, 2, 3) 21. 2. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 52/5 Koodi Tieto Yritykset/ liiketoiminta Kirjanpitotiedot / Tuloslaskelman vakuutustekninen osa 32 11 4 Bruttovakuutusmaksutulo oikeudellisen muodon mukaan (1, 2, 4, 5, 6) 32 11 5 32 11 6 32 18 2 Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) emoyhti(cid:148)n koti- paikan mukaan (1, 2, 5, 6) J(cid:132)lleenvakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) emoyhti(cid:148)n koti- paikan mukaan (1, 2, 4, 6) J(cid:132)lleenvakuuttajan osuus bruttovakuutusmaksutulosta emoyhti(cid:148)n kotipaikan mukaan (1, 2, 4, 5, 6) 32 16 0 Muut vakuutusteknisen laskelman kohdat, bruttom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isen(cid:132) (1, 2, 4, 5, 6) 32 18 0 J(cid:132)lleenvakuutuksen osuus 32 18 8 J(cid:132)lleenvakuuttajan osuus muiden vakuutusteknisen laskelman kohtien bruttom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) Kirjanpitotiedot / tuloslaskelman muu kuin vakuutustek- ninen osa 32 19 0 Yhteens(cid:132) II (vakuutustekninen nettotulos) (3) Tuloslaskelmaan liittyv(cid:132)t lis(cid:132)tiedot 32 61 4 Ulkoiset kulut tavaroiden ja palveluiden hankinnasta 13 31 0 Henkil(cid:148)st(cid:148)menot 32 61 5 Ulkoiset ja sis(cid:132)iset vahingonselvittelykulut 32 61 6 Hankintamenot 32 61 7 Hallintokulut 32 61 8 Muut vakuutustekniset kulut, brutto 32 61 9 Sijoitusten hoitokulut 32 71 1 Tuotot merkitt(cid:132)vist(cid:132) omistusyhteyksist(cid:132) 32 71 3 Tuotot maa-alueista ja rakennuksista 32 71 4 Tuotot muista sijoituksista 32 71 5 Sijoitusten palautuneet arvonalennukset 32 71 6 Sijoitusten myyntivoitot 32 72 1 Sijoitusten hoitokulut, korot mukaan lukien 32 72 2 Sijoituksista tehdyt arvonalennukset 32 72 3 Sijotusten myyntitappiot (1, 2, 3, 4) (1, 2, 3, 4) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) Tuotetiedot CPA:n (ala)luokkien mukaisesti 33 12 1 J(cid:132)lleenvakuuttajan osuus ensivakuutuksen bruttovakuutusmaksu- tulosta (5-numerotaso, alaluokat 66. 03. 21 ja 66. 03. 22) (1, 2, 5, 6) Kansainv(cid:132)linen toiminta (sijoittautumisoikeuden piiriin kuuluvan vakuutustoiminnan maantieteellinen jakautuma) 34 31 1 Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) CPA-luokan (5-nu- merotaso) ja j(cid:132)senvaltion mukaan (1, 2, 5, 6) Kansainv(cid:132)linen toiminta (palveluiden vapaan tarjoamisen piiriin kuuluvan vakuutustoiminnan maantieteellinen jakautuma) 34 32 1 Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) CPA-luokan (5-nu- merotaso) ja j(cid:132)senvaltion mukaan (1, 2, 5, 6) L 52/6 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 21. 2. 98 Koodi Tieto Yritykset/ liiketoiminta Ty(cid:148)voimatiedot 16 11 0 Ty(cid:148)ntekij(cid:148)iden lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (1, 2, 3, 4) Tasetiedot (vastaavaa/vastattavaa) 36 30 0 Taseen loppusumma (1, 2, 3, 4) 37 33 1 Ensivakuutukseen liittyv(cid:132)t korvausvastuuvaraukset, brutto (2, 6) 37 30 1 Vakuutusteknisten varausten kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132), netto (1, 2, 3, 4) 4. Luettelossa B on seuraavat tiedot: i) direktiivin 91/674/ETY 34 artiklan I kohdassa luetellut tiedot muista vakuutusyrityksist(cid:132) kuin henki- vakuutusyrityksist(cid:132), j(cid:132)lleenvakuutukseen erikoistuneista vakuutusyrityksist(cid:132) sek(cid:132) yleisyritysten muusta kuin henkivakuutustoiminnasta: kohdat 3, 5, 6, 8, ii) direktiivin 91/674/ETY 34 artiklan II kohdassa luetellut tiedot henkivakuutusyrityksist(cid:132) sek(cid:132) yleisyri- tysten henkivakuutustoiminnasta: kohdat 4, 6 b, 7, 11, iii) direktiivin 91/674/ETY 63 artiklassa luetellut tiedot henkivakuutusyrityksist(cid:132) ja muista kuin henkiva- kuutusyrityksist(cid:132) sek(cid:132) yleisyritysten henkivakuutustoiminnasta ja muusta vakuutustoiminnasta: ensiva- kuutustoiminnan bruttovakuutusmaksutulon maantieteellinen jakauma eli kyseinen tulo yrityksen p(cid:132)(cid:132)konttorin sijaintij(cid:132)senvaltiossa, muissa j(cid:132)senvaltioissa, muissa ETA-maissa, Sveitsiss(cid:132), Yhdysval- loissa, Japanissa ja muissa Euroopan unionin ulkopuolisissa maissa, iv) seuraavassa taulukossa luetellut lis(cid:132)tiedot: Koodi Tieto Yrityksen liike- toiminta Huomio Kirjanpitotiedot / tuloslaskelman vakuutus- tekninen osa 32 13 2 Kyseisen tilivuoden bruttokorvauskulut (2, 4, 6) Kansainv(cid:132)linen toiminta (yleisesti) 34 12 0 34 13 0 J(cid:132)lleenvakuutuksen maantieteellinen jakauma bruttovakuutusmaksutulon (1, 2, 4, 5, 6) Maantieteellinen jakauma: j(cid:132)lleenvakuuttajan osuus bruttovakuutusmaksutulosta (1, 2, 4, 5, 6) Tasetiedot (vastaavaa/vastattavaa) 36 11 2 Maa-alueet ja rakennukset (k(cid:132)yp(cid:132) arvo) 36 12 3 Sijoitukset sidosyrityksiin sek(cid:132) merkitt(cid:132)v(cid:132)t omis- tusyhteydet (k(cid:132)yp(cid:132) arvo) 36 13 8 Muut sijoitukset (k(cid:132)yp(cid:132) arvo) Sijoitukset sellaisten henkivakuutuksen ottajien hyv(cid:132)ksi, jotka kantavat sijoitusriskin — maa-alueet ja rakennukset (1, 2, 3, 4) (1, 2, 3, 4) (1, 2, 3, 4) (1, 3) Sijoitukset sellaisten henkivakuutuksen ottajien hyv(cid:132)ksi, jotka kantavat sijoitusriskin — muut sijoi- tukset (1, 3) Kokonaisp(cid:132)(cid:132)oma muodon mukaan jaoteltuna ja varaukset, oikeudellisen (1, 2, 3, 4) Bruttovaraukset ensivakuutukseen liittyvi(cid:132) korvaus- vastuita varten CPA:n (ala)luokkien (5-numerotaso) ja alaluokkien 66. 03. 21, 66. 03. 22 mukaan (2, 6) 36 21 0 36 22 0 37 10 1 37 33 3 21. 2. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 52/7 Koodi Tieto Yrityksen liike- toiminta Huomio 39 10 0 39 20 0 39 30 0 39 40 0 Muut tiedot Sopimusten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tilivuoden lopussa; ensivakuu- tustoiminnan kaikki yksil(cid:148)lliset henkivakuutusso- pimukset sek(cid:132) seuraavat CPA-(ala)luokat: 66. 01. 1, 66. 03. 1, 66. 03. 4 ja 66. 03. 5 Vakuutettujen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tilivuoden lopussa; ensiva- kuutustoiminnan sek(cid:132) seuraava CPA-alaluokka: 66. 03. 1 ryhm(cid:132)henkivakuutukset (1, 2, 5, 6) (1, 2, 5, 6) Vakuutettujen lopussa CPA-alaluokassa: 66. 03. 2 ensivakuutustoiminnassa ajoneuvojen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tilivuoden seuraavassa (2, 6) vapaaehtoinen Vakuutusten bruttosumma tilivuoden lopussa ensi- vakuutustoiminnassa seuraavissa CPA-alaluokissa: 66. 01. 1 ja 66. 01. 4 (1, 5) vapaaehtoinen 39 50 0 Vahinkojen lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tilivuoden aikana ensiva- kuutusliikkeess(cid:132) CPA-alaluokassa 66. 03. 2 (2, 6) vapaaehtoinen 5 jakso Ensimm(cid:132)inen viitevuosi Luettelon A tietojen ja tilastojen osalta ensimm(cid:132)inen tilastointivuosi on kalenterivuosi 1996 sek(cid:132) luettelon B tietojen ja tilastojen osalta kalenterivuosi 2000. 6 jakso Tulosten tuottaminen Tilastot on jaoteltava NACE Rev. 1:n 4-numerotasolle (luokat). 7 jakso Tulosten toimittaminen Tulokset on toimitettava 12 kuukauden kuluessa viitekalenterivuoden p(cid:132)(cid:132)ttymisest(cid:132) 3 jaksossa tarkoitettujen joiden osalta tulokset on yritysten osalta, toimitettava 18 kuukauden kuluessa viiteajanjakson p(cid:132)(cid:132)ttymisest(cid:132). lukuun ottamatta j(cid:132)lleenvakuutukseen erikoistuneita yrityksi(cid:132), 8 jakso Vakuutuskomitea Komissio ilmoittaa neuvoston direktiivin 91/675/ETY (1) nojalla perustetulle vakuutuskomitealle t(cid:132)m(cid:132)n moduulin soveltamisesta ja kaikista t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen 13 artiklan mukaisesti p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)mist(cid:132)(cid:132)n toimista, joilla tietojen keruuta ja tilastollista k(cid:132)sittely(cid:132) sek(cid:132) tulosten k(cid:132)sittely(cid:132) ja toimittamista mukautetaan taloudelliseen ja tekniseen kehitykseen. 9 jakso Siirtym(cid:132)kausi Sovellettaessa t(cid:132)t(cid:132) yksityiskohtaista moduulia siirtym(cid:132)kausi on enint(cid:132)(cid:132)n kolme vuotta 5 jaksossa tarkoitettujen tilastojen laatimisen ensimm(cid:132)isten viitevuosien alusta lukien. ” (1) EYVL L 374, 31. 12. 1991, s. 32


title: PERGUNTA ESCRITA n. 391/98 do Deputado Leoluca ORLANDO à Comissão. Não transposição da directiva 93/42/CEE pelas autoridades italianas

eurovoc_concepts:
Italy
dental medicine
national implementing measure
paramedical profession
technical profession

text: C 304/90 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 2. 10. 98 3. Acresce que em 1996 foi tambe·m adoptada uma Directiva do Conselho, a Directiva 96/29/Euratom de 13 de Maio de 1996, que fixa as normas de seguran(cid:231)a de base relativas a‘ protec(cid:231)a(cid:152)o sanita·ria da popula(cid:231)a(cid:152)o e dos trabalhadores contra os perigos resultantes das radia(cid:231)o(cid:152)es ionizantes (1), na qual sa(cid:152)o tidos em conta os mais recentes dados cient(cid:14)·ficos e tecnolo·gicos. 4. As centrais nucleares situadas em territo·rio dos Estados-membros, incluindo aquela a que a pergunta se refere, encontram-se por conseguinte abrangidas por legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria, destinada a garantir que o respectivo funcionamento se processe com um m(cid:14)·nimo de riscos mas cuja boa aplica(cid:231)a(cid:152)o compete aos Estados-membros visados. (1) JO L 159, de 29. 06. 1996, pa·g. 1. (98/C 304/135) PERGUNTA ESCRITA P-0391/98 apresentada por Leoluca Orlando (V) a‘ Comissa(cid:152)o (16 de Fevereiro de 1998) Objecto: Na(cid:152)o transposi(cid:231)a(cid:152)o da directiva 93/42/CEE pelas autoridades italianas Quase cinco anos apo·s a sua adop(cid:231)a(cid:152)o, a Ita·lia na(cid:152)o procedeu ainda a‘ transposi(cid:231)a(cid:152)o da Directiva 93/42/CEE (1), que define o perfil profissional e as formas de exerc(cid:14)·cio da actividade de te·cnico de pro·teses denta·rias, criando assim um vazio legislativo que coloca estes profissionais italianos numa situa(cid:231)a(cid:152)o extremamente dif(cid:14)·cil uma vez que mante·m em vigor as disposi(cid:231)o(cid:152)es tornadas obsoletas e incompletas no que respeita aos padro(cid:152)es em sectores tais como a defesa da sau·de, as tecnologias e a organiza(cid:231)a(cid:152)o empresarial. Podera· a Comissa(cid:152)o informar se pretende solicitar a‘s autoridades italianas que justifiquem o atraso na transposi(cid:231)a(cid:152)o da directiva europeia 93/42 e de(cid:136)em a conhecer em que fase se encontra a elabora(cid:231)a(cid:152)o da legisla(cid:231)a(cid:152)o destinada a‘ transposi(cid:231)a(cid:152)o da referida directiva? (1) JO L 169 de 12. 7. 1993, p. 1. Resposta dada pelo Comissa·rio Bangemann em nome da Comissa(cid:152)o (9 de Mar(cid:231)o de 1998) A Ita·lia transpo(cid:136)s a Directiva 93/42/CEE relativa aos dispositivos me·dicos atrave·s de «decreto legislativo» de 24 de Fevereiro de 1997, com dois anos e meio de atraso em rela(cid:231)a(cid:152)o ao prazo de transposi(cid:231)a(cid:152)o imposto pela directiva. A Comissa(cid:152)o analisa a conformidade da transposi(cid:231)a(cid:152)o pela Ita·lia. Qualquer questa(cid:152)o relacionada com eventuais preju(cid:14)·zos sofridos devido ao atraso de transposi(cid:231)a(cid:152)o devera· ser dirigida aos o·rga(cid:152)os jurisdicionais nacionais. (98/C 304/136) PERGUNTA ESCRITA E-0393/98 apresentada por Daniela Raschhofer (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (24 de Fevereiro de 1998) Objecto: Tomada em considera(cid:231)a(cid:152)o da especificidade das regio(cid:152)es montanhosas no a(cid:136)mbito da reforma dos Fundos Estruturais As regio(cid:152)es montanhosas e, em especial, as regio(cid:152)es alpinas, fazem parte das regio(cid:152)es mais sens(cid:14)·veis da UE. No a(cid:136)mbito da reforma dos Fundos Estruturais, ja· foram mencionados algumas vezes os problemas econo·micos, estruturais, sociais, e tambe·m culturais, destas regio(cid:152)es, tendo sido salientada a necessidade de uma pol(cid:14)·tica de desenvolvimento regional coordenada e eficaz a longo prazo. Preve(cid:136)-se a cria(cid:231)a(cid:152)o de um objectivo espec(cid:14)·fico para as regio(cid:152)es montanhosas, uma vez conclu(cid:14)·da a reforma dos Fundos Estruturais?


title: Rozporządzenie Rady (WE) nr 411/98 z dnia 16 lutego 1998 r. w sprawie dodatkowych norm ochrony zwierząt obowiązujących w pojazdach kołowych, używanych do przewozu zwierząt w czasie dłuższym niż osiem godzin

text: 294 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 22 31998R0411 L 52/8 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 21. 2. 1998 ROZPORZĄDZENIE RADY (WE) NR 411/98 z dnia 16 lutego 1998 r. w sprawie dodatkowych norm ochrony zwierząt obowiązujących w pojazdach kołowych, używanych do przewozu zwierząt w czasie dłuższym niż osiem godzin RADA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając dyrektywę Rady 91/628/EWG z dnia 19 listo- pada 1991 r. w sprawie ochrony zwierząt podczas trans- portu (1), w szczególności jej art. 13 ust. 1, oddzieleniu zwierząt ruchomymi przegrodami, szczegółowych instrukcji odnośnie do karmienia i pojenia oraz odpowiedniej wentylacji w oparciu o obowiązkowy system wentylacji lub system, który zapewni odpowiedni przedział temperatur; wybór jednego lub kilku z powyższych systemów nie może naruszyć zasady swobodnego przepływu zwierząt, uwzględniając wniosek Komisji, a także mając na uwadze, co następuje: art. 5 część A ust. 1 lit. c) dyrektywy 91/628/EWG konieczne jest opracowanie wymagań dotyczących środków transportu, które to zapewnią zgodność z wymaganiami wspólnotowymi odnośnie do warunków utrzymania zwierząt, w szczególności tych, które należy ustanowić zgodnie z art. 13 ust. 1; należy ustanowić wymagania dla domowych zwierząt jednoko- pytnych oraz bydła, owiec, kóz i świń transportowanych dłużej niż osiem godzin, mające zastosowanie do typów transportu określonych w niniejszym rozporządzeniu, dodatkowo do tych ustanowionych w rozdziale VII ust. 3 Załącznika do dyrektywy 91/628/EWG dotyczących stosowanych środków transportu; zwierzęta wymienionych gatunków są głównie transportowane drogami; dlatego konieczne jest ustanowienie we wstępnej fazie dodatkowych norm, które muszą spełniać pojazdy kołowe, jeżeli mają być używane do transportu zwierząt określonych gatunków w podróży powyżej ośmiu godzin; jednakże te dodatkowe normy, które muszą spełniać pojazdy kołowe, są ustanowione bez uszczerbku dla środków, które będą podjęte odnośnie do dodatkowych norm odnoszących się do przewozu zwierząt innymi środkami transportu, w szczegól- ności do transportu drogą morską lub koleją. W oczekiwaniu na przyjęcia przyszłych środków przepisy rozdziału VII ust. 3 Załącznika do dyrektywy 91/628/EWG należy stosować w odniesieniu do transportu żywego inwentarza innymi środkami transportu; PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 Tam gdzie czas trwania podróży, opisany w rozdziale VII ust. 2 Załącznika do dyrektywy 91/628/EWG przekracza osiem godzin, pojazdy kołowe używane do transportu domo- wych zwierząt jednokopytnych oraz bydła, owiec, kóz i świń wewnątrz Wspólnoty muszą spełniać dodatkowe wymagania określone w Załączniku do niniejszego rozporządzenia. Artykuł 2 Najpóźniej do dnia 31 grudnia 2002 r. Komisja przedłoży Radzie raport opracowany na podstawie opinii Naukowego Komitetu Weterynaryjnego w sprawie wykonania niniejszego rozporządzenia, w szczególności odnośnie do stosowania różnego rodzaju systemów wentylacyjnych, wraz z odpowied- nimi wnioskami, które uwzględnią wyniki raportu. Rada stanowi kwalifikowaną większością głosów w sprawie tych wniosków nie później niż sześć miesięcy po ich przedłożeniu. w trosce o warunki utrzymania wspomnianych zwierząt należy ustanowić dodatkowe normy skutkujące szczególnymi zobo- wiązaniami, zwłaszcza dotyczącymi dostępu do pojazdu, Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie w dniu jego opubli- kowania w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. (1) Dz. U. L 340 z 11. 12. 1991, str. 1. Dyrektywa ostatnio zmieniona dyrektywą 95/29/WE (Dz. U. L 148 z 30. 6. 1995, str. 52). Niniejsze rozporządzenie stosuje się od dnia 1 lipca 1999 r. Artykuł 3 03/t. 22 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 295 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 16 lutego 1998 r. W imieniu Rady J. CUNNINGHAM Przewodniczący 296 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 22 ZAŁĄCZNIK DODATKOWE NORMY DLA POJAZDÓW KOŁOWYCH UŻYWANYCH DO PRZEWOZU ŻYWEGO INWENTARZA W PODRÓŻY PRZEKRACZAJĄCEJ OSIEM GODZIN 1. WYŚCIÓŁKA Bez uszczerbku do przepisów rozdziału I część A pkt 5 zdanie drugie Załącznika do dyrektywy 91/628/EWG zwierzęta muszą mieć zapewnioną odpowiednią wyściółkę, która: a) gwarantuje wygodę; ilość może się różnić w zależności od — gatunku i liczby transportowanych zwierząt, — czasu podróży, — pogody; b) zapewni odpowiednią absorpcję i rozproszenie odchodów i uryny zwierząt. 2. PASZA Z powodu gatunku i kategorii transportowanych zwierząt oraz czasu podróży, określonego w rozdziale VII pkt 4 Załącznika do dyrektywy 91/628/EWG, zwierzęta muszą być karmione w trakcie podróży, mają zastoso- wanie następujące przepisy: a) pojazd użyty do przewozu musi być wyposażony w wystarczającą ilość odpowiedniej karmy dla zaspoko- jenia wymagań żywieniowych zwierząt w trakcie podróży; b) w trakcie podróży pasza musi być zabezpieczona przed warunkami pogodowymi oraz zanieczyszczeniem takim jak, w szczególności, kurz, paliwo, spaliny, odchody i uryna zwierząt; c) gdy wymagany jest specjalny sprzęt do karmienia zwierząt (koryta, miski, bańki lub inne odpowiednie dystrybutory paszy), sprzęt ten musi być transportowany w pojeździe i musi być odpowiedni do swego przeznaczenia, umyty przed użyciem i po użyciu oraz zdezynfekowany po każdej podróży; d) użyty sprzęt do karmienia, taki jak opisano powyżej, musi być tak zaprojektowany, aby nie ranił zwierząt, i może być, jeżeli to konieczne, przytwierdzony do danej części pojazdu w celu uniknięcia przewrócenia go. W trakcie jazdy pojazdu i gdy sprzęt nie jest używany, musi być on przechowywany w części pojazdu oddzielonej od zwierząt. 3. DOSTĘP Pojazd musi być tak skonstruowany, aby przez cały czas istniał bezpośredni dostęp do wszystkich transporto- wanych zwierząt, tak aby można je było skontrolować i udzielić odpowiedniej pomocy, w tym również pojenie i karmienie. 4. WENTYLACJA Pojazd musi być wyposażony w odpowiedni system wentylacyjny w celu zapewnienia warunków utrzymania transportowanych zwierząt przez cały czas, biorąc pod uwagę szczególnie następujące kryteria: — planowaną podróż i jej czas trwania, — rodzaj użytego pojazdu (otwarty czy zamknięty), — temperaturę wewnętrzną i zewnętrzną wynikającą z warunków atmosferycznych, które mogą występować w trakcie podróży, — specyficzne potrzeby fizjologiczne różnych transportowanych gatunków zwierząt, — pojemność ładowania opisaną w rozdziale VI Załącznika do dyrektywy 91/628/EWG i dotyczącej prze- strzeni wymaganej dla zwierząt. System wentylacyjny musi być zaprojektowany w taki sposób, aby: — mógł być używany przez cały czas, kiedy zwierzęta są w pojeździe, niezależnie czy pojazd jest w drodze czy też nie, — zapewnić wydajny obieg czystego powietrza. 03/t. 22 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 297 Na koniec operatorzy są zobowiązani zapewnić: — albo obowiązkowy system wentylacyjny, jego szczegóły zostaną określone po konsultacji z Naukowym Komitetem Weterynaryjnym zgodnie z procedurą ustanowioną w art. 17 dyrektywy 91/628/EWG, — albo system wentylacyjny, który zagwarantuje, że zostanie utrzymana rozpiętość temperatur pomiędzy 5 °C a 30 °C wewnątrz pojazdu dla wszystkich zwierząt, z tolerancją +5 °C w zależności od temperatury na zewnątrz. System ten musi być również wyposażony w odpowiednie urządzenie monitorujące. Możliwość wyboru między tymi dwoma systemami nie naruszy zasady swobodnego przepływu zwierząt. 5. 5. 1. PODZIAŁY Pojazd musi być wyposażony w ścianki działowe, tak aby można było tworzyć oddzielne przegrody. 5. 1. 1. Przegrody muszą być tak skonstruowane, aby można je umieszczać w różnych pozycjach, tak by wielkość przegród była dopasowana do szczególnych wymogów, typu, rozmiaru i liczby zwierząt. 6. 6. 1. ŹRÓDŁA WODY Pojazd musi być wyposażony w sprzęt za pomocą, którego można podłączyć się do źródła wody podczas postojów. 6. 1. 1. Pojazd musi być wyposażony w stałe lub przenośne urządzenia, odpowiednie dla różnych gatunków, np. koryta, miski lub bańki, po to by móc napoić zwierzęta na pokładzie pojazdu. Sprzęt ten musi być tak zapro- jektowany, by zwierzęta nie raniły siebie nawzajem. 6. 2. Bez uszczerbku dla przepisów wymienionych w 6. 1 i 6. 1. 1 pojazdy transportujące świnie, w zależności od pojemności tych pojazdów, liczby transportowanych zwierząt i przystanków zaplanowanych w czasie podróży, muszą być wyposażone w jeden lub więcej pojemników z wodą o wystarczającej pojemności, tak aby zwie- rzęta mogły być pojone w trakcie podróży wtedy, kiedy mają na to ochotę. Takie pojemniki na wodę muszą być tak zaprojektowane, aby mogły być opróżnione i umyte po każdej podróży i muszą być zaopatrzone w system pozwalający na sprawdzenie poziomu wody, tak by móc uzupełnić ją w dogodnym momencie w podróży. Muszą być one podłączone do wodopoju w przegrodach i utrzymywane w dobrym stanie po to, by świnie miały dostęp do wody cały czas. Dodatkowo z powyższym systemem można równolegle zastosować system rozpylający w celu nawilżania świń


title: WRITTEN QUESTION No. 415/98 by Yvan BLOT to the Commission. Payment periods in commercial transactions

eurovoc_concepts:
EC Directive
claim
competition law
drafting of EU law
financial solvency
financial transaction
payment
proposal (EU)
report

formats: html print


title: Nariadenie Rady (ES) č. 448/98 zo 16. februára 1998 doplňujúce a upravujúce nariadenie (ES) č. 2223/96, pokiaľ ide o alokáciu nepriamo meraných služieb finančného sprostredkovania (FISIM) v rámci Európskeho systému národných a regionálnych účtov (ESA)

eurovoc_concepts:
EU statistics
Economic and Monetary Union
European accounting system
data transmission
financial analysis
gross national product

text: 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 31998R0448 27. 2. 1998 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV NARIADENIE RADY (ES) č. 448/98 zo 16. februára 1998 doplňujúce a upravujúce nariadenie (ES) č. 2223/96, pokiaľ ide o alokáciu nepriamo meraných (FISIM) v rámci Európskeho systému národných služieb finančného sprostredkovania a regionálnych účtov (ESA) 97 L 58/1 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 213, so zreteľom na návrh Nariadenia, ktorý predložila Európska Komisia (1), so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2), so zreteľom na stanovisko Európskeho menového inštitútu (3), júna 1996 (4) keďže nariadenie Rady (ES) č. 2223/96 z 25. regionálnych účtov o Európskom systéme národných a v spoločenstve obsahuje vymedzenie platnosti spoločných štan- dardov, definícií, klasifikácií a účtovných pravidiel pre vypraco- vávanie účtov členských štátov na štatistické účely Európskeho spoločenstva, aby bolo možné zistiť porovnateľné výsledky medzi jednotlivými členskými krajinami; keďže článok 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2223/96 stanovuje, rozhodnutie o alokovaní nepriamo meraných služieb že finančného sprostredkovania (FISIM) bude prijaté najneskôr k 31. decembru 1997; podstatnému keďže vyriešenie problému alokovania FISIM by malo viesť k ESA a k presnejšiemu porovnaniu výšky hrubého domáceho pro- duktu v rámci Európskej únie; v metodológii zdokonaleniu keďže účelom tohto nariadenia je zaviesť princíp alokovania FISIM a podrobné pravidlá jeho uplatňovania; keďže účinnosť alokovania FISIM a podrobných pravidiel jeho treba vyhodnocovať výpočtovými metódami, uplatňovania (1) Ú. v. ES C 124, 21. 4. 1997, s. 28. (2) Ú. v. ES C 339, 10. 11. 1997. (3) Stanovisko doručené 16. októbra 1997 (ešte neuverejnené v Úradnom vestníku). (4) Ú. v. ES L 310, 30. 11. 1996, s. 1. ktoré majú vykonávať členské štáty v súlade s experimentálnymi metódami popísanými v prílohe III k tomuto nariadeniu počas skúšobného obdobia, ktoré je dostatočne dlhé na to, aby sa dalo zistiť, či toto alokovanie poskytuje spoľahlivejšie výsledky pre správne hodnotenie príslušných ekonomických činností než súčasná nulová alokácia; keďže je vhodné, aby Komisia na základe výpočtov vykonaných počas skúšobného obdobia predložila vyhodnocovacie správy o kvalite údajov, najmä o ich dostupnosti a kvalitatívnu i kvantitatívnu analýzu stability v čase a citlivosti výsledkov pokiaľ ide o rôzne skúšobné metódy; keďže v prípade, že spoľahlivosť získaných výsledkov bude rozhodla je vhodné, hodnotená pozitívne, o najvhodnejšej metóde alokovania FISIM; aby Komisia keďže v prípade, že skúšobné metódy neposkytnú spoľahlivejšie výsledky pre správne meranie príslušnej hospodárskej činnosti než súčasná nulová alokácia, je vhodné, aby Komisia predložila Rade vhodný návrh na modifikáciu nariadenia (ES) č. 2223/96; keďže je vhodné, aby rozhodnutie o alokovaní FISIM na vytvo- renie hrubého národného dôchodku, využívaného na účely rozpočtu spoločenstva a jeho vlastných zdrojov, bolo prijaté Radou, ktorá bude konať v tom istom duchu podľa návrhu Komisie; keďže je vhodné nealokovať FISIM na účely iných postupov spoločenstva, kým Komisia nerozhodla o metóde, ktorú treba použiť pri alokovaní FISIM v prípade, že získané výsledky budú posudzované ako spoľahlivejšie; keďže v súlade so zásadou podradenosti, ciele sledované týmto nariadením môžu byť dosiahnuté lepšie na úrovni spoločenstva než na úrovni členských štátov, pretože iba Komisia môže výpočtu koordinovať štatistických metód zosúladenie 98 SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 a alokovania FISIM na úrovni spoločenstva; keďže výpočet a alokovanie, ako aj infraštruktúra potrebná na monitorovanie uplatňovania metód, by mali byť organizované členskými štátmi; keďže z tohto dôvodu je potrebné predpísať, aby zodpo- vedné národné orgány mali prístup k všetkým údajom dostupným na národnej úrovni; keďže všetky pripravované rozhodnutia boli v súlade s článkom 3 dostatočne prekonzultované s Výborom pre štatistické pro- gramy Európskych spoločenstiev ustanoveným rozhodnutím 89/382/EHS Euratom (1) a Výborom pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku vyrovnanosti platobnej bilancie ustano- veným rozhodnutím 91/115/EHS (2), PRIJALA TOTO NARIADENIE Článok 1 Účel Účelom tohto nariadenia je s použitím spoľahlivej meto- 1. dológie zaviesť zásady alokovania nepriamo meraných služieb finančného sprostredkovania v prílohe I prílohy A k nariadeniu (ES) č. 2223/96. (FISIM) popísané 2. Za týmto účelom sa zmenia a doplnia prílohy I a II k prílohe A nariadenia (ES) č. 2223/96 v súlade s prílohami I a II tohto nariadenia. Článok 2 Metódy 1. Členské štáty budú uskutočňovať výpočty v súlade s metódami popísanými v prílohe III k tomuto nariadeniu počas skúšobného obdobia popísaného v článku 4. 2. Na základe vyhodnotenia výsledkov týchto výpočtov bude v súlade s článkom 5 prijaté rozhodnutie o metóde, ktorá má byť použitá na alolokovanie FISIM. Článok 4 Predkladanie výsledkov výpočtov počas skúšobného obdobia Členské štáty budú predkladať Komisii výsledky výpočtov spomínané v článku 2 ods. 1 podľa nasledujúceho rozpisu: Výsledky za kalendárne roky 1995, 1996, 1997 a 1998 budú predložené najneskôr 1. novembra 1999. Výsledky za kalendárny rok 1999 rovnako ako revidované výsledky za kal. roky 1995, 1996, 1997 a 1998 treba predložiť najneskôr 1. novembra 2000. Výsledky za kalendárny rok 2000 rovnako ako revidované výsledky za kal. roky 1995, 1996, 1997, 1998 a 1999 treba predložiť najneskôr 1. novembra 2001. Prvé odhady za kalendárny rok 2001 rovnako ako revidované výsledky za kalendárne roky 1995, 1996, 1997, 1998, 1999 a 2000 treba predložiť najneskôr 30. apríla 2002. Článok 5 Vyhodnotenie výsledkov 1. Na základe výsledkov spomínaných v článku 4, po kon- zultácii s Výborom pre štatistické programy, predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2000 strednodobú správu a do 1. júla 2002 konečnú správu obsahu- júcu kvalitatívnu a kvantitatívnu analýzu aspektov skúšobných metód výpočtu a ako ich popisuje príloha III. alokovania FISIM, Článok 3 Prostriedky 2. V súlade s článkom 7 prijme Komisia opatrenia potrebné na uplatňovanie tohto nariadenia vrátane opatrení na objasne- nie a zdokonalenie skúšobných metód popísaných v prílohe III. 1. Členské štáty zaistia, aby zodpovedné národné orgány poverené výpočtami zmienenými v článku 2 ods. 1 mali vopred k dispozícii potrebné údaje a vhodné odhady na usku- točnenie týchto výpočtov. 2. Vnútroštátny zodpovedný orgán bude zodpovedať za získavanie ďalších údajov, ktoré pokladá za nevyhnutné pre výpočty. (1) Ú. v. ES L 181, 28. 6. 1989, s. 47. (2) Ú. v. ES L 59, 6. 3. 1991, s. 19. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím 96/174/ES (Ú. v. ES L 51, 1. 3. 1996, s. 48). 3. V prípade, že zistenia záverečnej vyhodnocujúcej správy o spoľahlivosti výsledkov získaných počas skúšobného obdobia budú pozitívne, prijme Komisia do 31. decembra 2002, po porade s Výborom pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie a v súlade s článkom 7, metódu, ktorá bude použitá pri alokovaní FISIM. V prípade, že Komisia vo svojej záverečnej vyhodnocova- 4. cej správe spomínanej v odseku 1 dospeje k záveru, že žiadna zo skúšobných metód alokovania FISIM nie je spoľahlivejšia na posudzovanie hospodárskej činnosti ako súčasná nulová aloká- cia, predloží v prípade potreby Rade vhodný návrh na modifi- káciu nariadenia (ES) č. 2223/96. 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 99 Článok 6 Doručovanie Komisii Počínajúc 1. januárom 2003 budú členské štáty doručovať Komisii výsledky výpočtov vyhotovených v súlade s týmto nariadením ako súčasť tabuliek popísaných v článku 3 nariade- nia (ES) č. 2223/96. Článok 7 Postup Komisii bude pomáhať Výbor pre štatistické programy, 1. ďalej len výbor. 2. Zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrení, ktoré treba prijať. Výbor doručí svoje stanovisko k návrhu v časovom limite stanovenom predsedom podľa naliehavosti problému. Zhodné stanovisko má zaujať väčšina určená v článku 148 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v prípade rozhodnutia, ktoré má Rada prijať na návrh Komisie. Hlasy zástupcov členských krajín vo výbore budú mať hodnotu sta- novenú v tomto článku. Predseda nehlasuje. b) Ak zamýšľané opatrenia nie sú v súlade so stanoviskom výboru, alebo ak nie je vyjadrené žiadne stanovisko, predloží Komisia bezodkladne Rade návrh týkajúci sa opatrení, ktoré majú byť prijaté. Rada postupuje podľa princípu oprávnenej väčšiny. Ak po uplynutí troch mesiacov Rada nekoná, Komisia prijme navrhované opatrenia. Článok 8 Derogácie Formou derogácie (čiastočného zrušenia) z tohto nariadenia: 1. Rozhodnutie alokovať FISIM pre stanovenie hrubého národného dôchodku, využívané na účely rozpočtu spolo- čenstva a jeho vlastných zdrojov prijme Rada jednomyseľne na návrh Komisie. 2. FISIM nebude alokovaný na účely iných postupov spolo- čenstva, kým Komisia neprijme metódu, ktorá má byť použitá na alokovanie FISIM v súlade s článkom 5 ods. 3. Článok 9 Záverečné opatrenia 3. a) Komisia prijme zamýšľané opatrenia, ak sú v súlade so stanoviskom výboru. Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 16. februára 1998 Za Radu Predseda G. BROWN 100 SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 PRÍLOHA I NOVELA PRÍLOHY A A JEJ PRÍLOHY I K NARIADENIU (ES) č. 2223/96 Kapitola 1 1. 13 piaty odsek, d) Odstrániť po „ESA tiež obsahuje mnoho špecifických konvencií, napr. “: použitia nepriamo „zaznamenávanie meraných služieb finančného sprostredko- vania ako medzispotrebu nominálneho sek- tora alebo nominálneho odvetvia“ ť „alokovanie použitia nepriamo Nahradi meraných služieb finančného sprostredko- vania (FISIM) do užívateľských sektorov alebo odvetví. “ 1. 25, druhý odsek Kapitola 3 3. 63. oceňovaná celý text od začiatku až po „… Vymazať je účtovaných základe poplatkov a provízií“ na konci štvrtého odstavca. na Za zoznam bodov uvedený slovami „Nie- ktoré z hlavných rozdielov v chápaní sú“: pridať nasledujúci bod: „i) použitie nepriamo meraných služieb finančného sprostredkovania (FISIM) je teraz namiesto nominálneho sektora (odvetvia) alokované do užívateľských sektorov/odvetví. Dôsledkom toho je, že podľa konvencie už nie je použitie FISIM zaznamenané výhradne ako medzispo- treba, ale môže byť i konečnou spotre- bou a vývozom. Z toho vyplýva, že sa môže vyskytnúť aj dovoz FISIM. “ Nahradiť slovami: „J. Služby finančného sprostredkovania (zahŕňa- júce poisťovacie služby a služby penzijných fondov) Služby finančného sprostredkovania (okrem poisťovacích služieb a služieb penzijných fondov) spočívajú v: a) službách finančného sprostredkovania priamo účtovaných finančnými spro- stredkovateľmi ich klientom a meraných ako poplatkov a provízií. účtovaných suma 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 101 Finanční si môžu sprostredkovatelia explicitne účtovať za sprostredkovateľské služby, Produkcia z takýchto služieb je posudzovaná na základe účtovaných poplatkov a provízií. poskytujú. ktoré b) nepriamo účtovaných nepriamo meraných službách finančného spro- stredkovania (FISIM). a sprostredkovatelia poskytujú Finanční služby, za ktoré neúčtujú explicitne poplatky a provízie. Platia nižšie úrokové sadzby než za iných podmienok tým, im požičiavajú peniaze a účtujú ktorí vyššie úrokové si požičiavajú od nich. sadzby tým, ktorí Z toho vyplýva, že produkcia FISIM sa tak, že finančný sprostredkovateľ tvorí spravuje pôžičky a vklady a kontroluje ich úroveň; Naopak, nejde o finančné sprostredkovanie cenných papierov iných ako akcií. v prípade tých, inštitúcie) Produkcia subsektorov S 122 (ostatné finančné a S 123 (ostatní finanční sprostredkovatelia okrem poisťo- vacích korporácií a penzijných fondov), okrem investičných fondov, je meraná na základe rozdielu medzi skutočnými úro- kovými sadzbami, ktoré treba vyplatiť a prijať a ‚referenčnou‘ úrokovou sadzbou. Pre ktorým sprostredkovatelia požičiavajú peniaze, či už ide o rezidentov je meraná na alebo o nerezidentov, základe rozdielu medzi skutočným úro- kom účtovaným pri pôžičkách a čiastkou, ktorá by bola vyplatená, keby sa použila referenčná sadzba. Pre tých, od ktorých si sprostredkovatelia požičiavajú peniaze, či už ide o rezidentov alebo o nerezidentov, produkcia je meraná rozdielom medzi úrokom, ktorý by dostali, keby sa použí- vala sadzba a konkrétnym úrokom, ktorý skutočne dostávajú. referenčná úroková c) Služby finančného poskytované ústrednou bankou. sprostredkovania Ústredná banka nesmie byť zahrnutá do výpočtov FISIM: Jej produkcia je meraná ako suma nákladov. “ 3. 70 j) Zmazať: Nahradiť: „iba pre celkovú ekonomiku: všetky služby merané finančného nepriamo rezi- dentskými výrobcami“: sprostredkovania poskytované (FISIM), nepriamo meraných „Použitie finančného sprostredkovania rezidentmi. “ služieb výrobcami- 102 SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 3. 70. 3. 76 e) 3. 142 h) Kapitola 4 Dodať: „k)Podľa dohody má byť celá produkcia ústrednej banky alokovaná do medzispo- treby ostatných finančných sprostredko- vateľov (subsektory S122 –123)“ Dodať: „priamo účtované finančné služby“: „a časť nepriamo meraných služieb finanč- ného sprostredkovania použitá na konečnú spotrebu domácností;“ služby podľa za „finančné Bezprostredne výšky explicitných provízií a poplatkov“ dodať vetu: „a časť nepriamo meraných služieb finanč- ného sprostredkovania použitých nerezi- dentmi;“ 4. 51, druhý odsek Zmazať: Nahradiť: služieb poskytovaných finan- „Hodnota čnými sprostredkovateľmi, ktorá nie je alo- kovaná jednotlivým zákazníkom, skutočné platby úrokov finančným sprostredkova- teľom alebo príjmy úrokov od nich sa neupravujú, aby sa vylúčilo úrokové roz- pätie, ktoré predstavuje implicitné poplatky uskutočnené sprostredkova- finančnými Je potrebná upravujúca položka teľmi. rozdelenia prvotných dôcho- na účte dkov sprostredkovateľov a nominálneho odvetvia, ktorému sa podľa konvencie alokuje celá produkcia finan- čných sprostredkovateľov ako medzispo- treba. “ finančných služieb poskytovaných finan- „Hodnota čnými sprostredkovateľmi je alokovaná jed- notlivým zákazníkom, skutočné platby úro- kov finančným sprostredkovateľom alebo príjmy úrokov od nich treba upraviť, aby sa vylúčilo úrokové rozpätie predstavu- júce implicitné poplatky finančných spro- stredkovateľov. ktoré Výšku sprostredkovateľom platia klienti požičiava- júci si treba znížiť o odhadovanú hodnotu platených poplat- kov, kým výšku úrokov prijatých vklada- treba obdobným spôsobom zvýšiť. teľmi Hodnota poplatkov za poplatok za služby poskytované sprostred- kovateľmi a nie za úrokovú platbu. “ finančné prostriedky, je považovaná úrokov, Kapitola 8 8. 09. VYSVETĽUJÚCA POZNÁMKA K prezentovaným číslam pridať: Tabuľky A. I. 1 a A. I. 2 poukazujúce na dôsledky alokova- nia prezentovaných číslach v kapitole 8, „Sled účtov a bilancujúcich položiek“ (číselný príklad). FISIM na 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 103 8. 14. Odstrániť: Nahradiť: „Keďže nepriamo merané služby finanč- ného sprostredkovania (FISIM) sú alokované do užívateľských sektorov, sú isté časti úro- kových platieb reklasifikované ako platba za služby. Táto reklasifikácia má dôsledky na hodnoty produkcie a medzispotreby (ako aj na hodnoty vývozu a dovozu a konečnej spotreby). “ hodnotou nominálneho „Keďže nepriamo merané služby finanč- ného sprostredkovania (FISIM) nie sú alo- kované do užívateľského sektora, celá hod- nota produkcie FISIM sa považuje za medzispotrebu sektora s nulovou produkciou a zápornou prida- ale nou s opačným znamienkom ako medzispo- treba. Takto sa pridaná hodnota za všetky sektory a odvetvia spolu zníži o danú čiastku. prezentácie zjednodušenie účtov je možné namiesto vkladania doda- točného stĺpca pre nominálny sektor, zachytiť príslušný údaj v stĺpci národné hospodárstvo spolu. “ rovnakej veľkosti Pre 8. 24. Odstrániť: Nahradiť: prijatých. „Keďže nepriamo merané služby finanč- ného sprostredkovania (FISIM) nie sú alo- kované do užívateľských sektorov, položky uvádzané pre úroky, sú položkami vyjadru- júcimi výšku úrokov, skutočne platených Úprava alebo vykoná sa v zdrojoch, v stĺpci ‚Finančné korporácie‘ (so záporným znamienkom) a v stĺpci nominálneho sektora (s kladným znamien- kom). Pre zjednodušenie prezentácie účtov je možné namiesto vkladania dodatočného stĺpca pre nominálny zachytiť príslušný údaj v stĺpci národné hospodár- stvo spolu. “ sektor, „Keďže nepriamo merané služby finanč- ného sprostredkovania (FISIM) sú alokované do užívateľských sektorov, položka ‚úroky‘ na účte prvotného rozdelenia dôchodkov zodpovedá úrokom plateným alebo pri- jatým po tom, čo (FISIM) bol odrátaný od skutočných platieb, ktoré majú zaplatiť vypožičiavatelia a prirátaný k skutočným platbám, ktoré majú prijať požičiavajúci. “ Kapitola 9 9. 25 a) Odstrániť: použitie „Medzispotreba v členení podľa odvetví zahŕňa nepriamo meraných služieb finančného sprostredkovania, ktoré sú zaznamenané v nominálnom odvetví (pozri odsek 9. 33);“ 104 SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 9. 25 b) Odstrániť: použitie „mínus nepriamo meraných sprostredkovania služieb (zaznamenaných v nominálnom odvetví, pozri odsek 9. 33. )“ finančného 9. 33. Odstrániť: „V tabuľkách dodávok a použitia je odve- tvová klasifikácia NACE Rev 1 rozšírená o nominálne odvetvie, v ktorom sa zobra- zuje použitie nepriamo meraných služieb finančného sprostredkovania. V tabuľke dodávok nie sú zaznamenané pre toto odvetvie žiadne transakcie. V tabuľke použ- itia je celkové použitie nepriamo meraných služieb finančného sprostredkovania zazna- menané ako medzispotreba tohto nominál- neho odvetvia. Keďže toto nominálne odve- tvie nemá žiadne iné transakcie, jeho čistý prevádzkový prebytok je záporný a rovný jeho medzispotrebe; všetky ostatné zložky pridanej hodnoty sú nulové. Z toho vyplýva, že jeho celková hrubá pridaná hodnota sa rovná jeho zápornému čistému prevádzkovému prebytku. “ 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 105 y b r o v t t e č Ú - d o h c ô d v o k h c ý n t o v r p - d o h c ô d v o k - z o r t e č Ú a i n e l e d 2 2. 2 1. I I 0 3 2. 1 1. I I 0 3 0 3 0 3 0 3. 2. I I 2 2 2 2 1 5 3 1 2 – 8 4 1 4 – - o h c ô d ý n l i i b n o p s i D. 6 B 1 4 – 8 4 1 2 – 5 3 1 2 2 - u r d t e č Ú o h é n t o h a i n e l e d z o r - d o h c ô d v o k. 4. I I t e č Ú a i t i ž u y v - d o h c ô d v o k k o d ú n č e n o k a n e j a d ý V 3 P. u b e r t o p s 6 9 1 3 8 2 o d l a s é n r e t x e / y r o p s ú é t s i Č n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6 1 2 9 0 2 2 2 7 1 9 4 5 3 4 1 6 0 1 3 3 y k o r Ú 1 4 D. 6 5 6 0 1 5 3 1 2 – 8 4 1 4 – h c ý n t o v r p o d l a S. 5 B 1 4 – 8 4 1 2 – v o k d o h c ô d 4 1 5 3 6 1 2 2 7 1 2 3 1 k o t 8 4 8 1 – - y b e r p ý v o k z d á v e r P. 2 B 8 1 – 8 4 0 3 8 4 8 1 – / a t o n d o h á n a d i r P a u z o v o d o d l a s u z o v ý v. 1 B 8 1 – 8 4 0 3 2 – a b e r t o p s i z d e M 2 P. 8 1 0 6 0 3 7 2 / y b o r ý v ý n r e t x e t e č. Ú I 2 4 t e č ú 7 5 y t č Ú m o k l e C t e č Ú - b o r ý v a v o k b e i ž u l s - i ž u y v ( ) e i t 4 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. 2 k o š y v Z a t e v s - d o r á N é n - o p s o h o v t s r á d m o k l e c D S I N - c á m o D i t s o n e n d á l V - ú t i t š n i e i c - č n a n i F - i t š n i é n e i c ú t - i f e N é n č n a n y k i n d o p e i c a v á n v o r y v a e i c k a s n a r T y k ž o o p l b e i ž u l s z o v o D 2 7 P. b e i ž u l s z o v ý V 2 6 P. 7 5 3 6 8 4 a i c k u d o r P 1 P. - i f e N é n č n a n y k i n d o p - č n a n i F - i t š n i é n e i c ú t e n d á l V - ú t i t š n i e i c - c á m o D i t s o n D S I N - d o r á N é n - o p s o h o v t s r á d m o k l e c 4 k o š y v Z a t e v s t e č Ú - b o r ý v a v o k b e i ž u l s ) e j o r d z ( 2 v o c b o r ý v h c ý v o h r t e n a z n e i m z e n a t á r v , v o r o t k e s h c y n l á n o i c u t i t š n i o d a i n e t s e i m u k o n i č Ú – 1. I. A a k ľ u b a T e j o r d Z e i t i ž u y V m o k l e C y t č Ú 2 4 7 2 0 3 0 3 0 3 2 2 2 2 2 8 2 / y b o r ý v ý n r e t x e t e č ú t e č. Ú I y b r o v t t e č Ú - d o h c ô d v o k - z o r t e č Ú a i n e l e d h c ý n t o v r p - d o h c ô d. 2 1. I I - u r d t e č Ú o h é n t o h a i n e l e d z o r - d o h c ô d v o k. 4. I I t e č Ú a i t i ž u y v - d o h c ô d v o k v o k. 2. I I. 1 1. I I 106 SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 y b r o v t t e č Ú - d o h c ô d v o k. 1 1. I I y t č Ú - l e C m o k t e č Ú - b o r ý v a v o k b e i ž u l s - i ž u y v ( ) e i t t e č. Ú I 8 4 y b o r ý v 8 4 8 4 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. k o š y v Z a t e v s - d o r á N é n - o p s o h o v t s r á d m o k l e c 8 4 D S I N - c á m o D i t s o n e n d á l V - ú t i t š n i e i c - č n a n i F - i f e N é n é n č n a n - ú t i t š n i e i c - d o p y k i n 8 4 8 4 8 4 u r o t k e s o h e n l á n m o n i o d a b i M I S I F a i n e t s e i m u k o n i č Ú – 2. I. A a k ľ u b a T 8 4 – / a t o n d o h á n a d i r P a u z o v o d o d l a s u z o v ý v. 1 B 8 4 – 8 4 – - y b e r p ý v o k z d á v e r P. 2 B 8 4 – k o t 8 4 8 4 a b e r t o p s i z d e M 2 P. 8 4 8 4 8 4 e j o r d Z - i m o N y n l á n r o t k e s e c ú j a v á n v o r y v a e i c k a s n a r T y k ž o o p l - i m o N y n l á n r o t k e s a i c k u d o r P 1 P. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. é n č n a n é n - i f e N - č n a n i F - d o p y k i n - ú t i t š n i e i c e n d á l V - ú t i t š n i e i c - c á m o D i t s o n D S I N - d o r á N é n - o p s o h o v t s r á d m o k l e c k o š y v Z a t e v s t e č Ú - b o r ý v a v o k b e i ž u l s - j o r d z ( ) e - l e C m o k y t č Ú e i t i ž u y V - z o r t e č Ú a i n e l e d h c ý n t o v r p - d o h c ô d v o k - u r d t e č Ú o h é n t o h a i n e l e d z o r - d o h c ô d. 2. I I a i t i ž u y v - d o h c ô d v o k v o k. 4. I I t e č Ú 8 4 – 8 4 M I S I F o a v a r p Ú 9 1 1 P. 6 – 2 – 6 1 7 2 – 8 4 1 4 – h c ý n t o v r p o d l a S. 5 B 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – v o k d o h c ô d 6 – 2 – 6 1 7 2 – 8 4 1 4 – - o h c ô d ý n l i i b n o p s i D. 6 B 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – k o d o d l a s é n r e t x e / y r o p s ú é t s i Č n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6. 2 1. I I 2 2 2 2 2 0 0 2 5 3 3 2 1 5 2 1 5 2 y k o r Ú 1 4 D. 6 6 7 7 9 3 7 1 7 6 0 2 6 1 2 2 2 y b o r ý v t e č. Ú I y b r o v t t e č Ú - d o h c ô d v o k - z o r t e č Ú a i n e l e d h c ý n t o v r p - d o h c ô d. 2 1. I I v o k - u r d t e č Ú o h é n t o h a i n e l e d z o r - d o h c ô d. 2. I I a i t i ž u y v - d o h c ô d v o k v o k. 4. I I t e č Ú. 1 1. I I 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 107 PRÍLOHA II NOVELA K II. PRÍLOHE PRÍLOHY A K NARIADENIU (ES) č. 2223/96 Nasledujúci text je vymazaný od tretej vety prvého odseku bodu 11: „získaný dôchodok z majetku znížený o platby úrokov s vylúčením hodnoty akéhokoľvek dôchodku získaného z investovania vlastných fondov“. PRÍLOHA III VÝPOČET FISIM 1. VÝPOČET PRODUKCIE FISIM ZA SUBSEKTORY S122 A S123 a) Požadované štatistické údaje Pre oba podsektory S122 a S123 (1) je potrebné používať tabuľku priemerných stavov pôžičiek, vkladov (roz- vrhnutých podľa užívateľských sektorov) a cenných papierov, okrem akcií emitovaných finančnými sprostred- kovateľmi za daný rok (ako priemer štyroch štvrťrokov) a údaje o úrokoch, ktoré k nim prislúchajú, po realo- kovaní subvencií úrokovej sadzby skutočným príjemcom, ako to stanovuje ESA z r. 1995. b) Stanovenie referenčnej úrokovej sadzby Pôžičky a vklady, ktoré sa týkajú rezidentských jednotiek, uvedené v súvahách finančných sprostredkovateľov zahrnutých do subsektorov S122 a S123 treba rozčleniť tak, aby sa rozlíšili pôžičky a vklady na: — medzibankové (t. j. v rámci inštitucionálnych jednotiek začlenených do subsektorov S122 a S123); — poskytnuté alebo prijaté vo vzťahu k užívateľským inštitucionálnym sektorom (S11 –S124-S125-S13-S14- S15) (s výnimkou centrálnych bánk). Okrem toho treba rozčleniť pôžičky a vklady vo vzťahu k zahraničiu (S2) na pôžičky a vklady týkajúce sa nere- zidentských finančných sprostredkovateľov a na pôžičky a vklady týkajúce sa ostatných nerezidentov. V priebehu päťročného skúšobného obdobia majú členské štáty porovnať výsledky alokovania FISIM pri použití internej referenčnej úrokovej sadzby vypočítanej podľa štyroch nasledovných metód: 1. metóda Na získanie produkcie FISIM rezidentských finančných inštitúcií podľa inštitucionálnych sektorov sa interná referenčná úroková sadzba vypočítava ako pomer prijatých úrokov z pôžičiek medzi S 122 a S 123 a stavmi pôžičiek medzi S122 a S123. Úroky prijaté z pôžičiek medzi S122 a S123 Stav pôžičiek medzi S122 a S123 2. metóda Na získanie produkcie FISIM rezidentských finančných inštitúcií podľa inštitucionálnych sektorov sa interná referenčná úroková sadzba vypočítava ako vážený priemer sadzieb z medzibankových pôžičiek a cenných papierov okrem akcií emitovaných finančnými sprostredkovateľmi. Váhami sú úroveň stavov pôžičiek medzi rezidentskými finančnými inštitúciami zahrnutými do S122 a S123 a cenných papierov, okrem akcií emito- vaných rezidentskými finančnými sprostredkovateľmi zahrnutými do S122 a S123. (1) 1 Finanční sprostredkovatelia pripadajúci do úvahy sú subsektor S122 (ostatné peňažné finančné inštitúcie a subsektor S123 (ostatní finanční sprostredkovatelia, okrem poisťovacích spoločností a penzijných fondov) okrem investičných fondov. 108 SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 Úroky prijaté z pôžičiek medzi S122 a S123 + úroky z cenných papierov okrem akcií emitovaných S122 a S123 stav pôžičiek medzi S122 a S123 + cenné papiere okrem akcií emitovaných S122 a S123 ak inštitucionálny charakter národného bankového systému neumožňuje výpočet tejto úrokovej sadzby (lebo napr. banky neemitujú iné cenné papiere len akcie), treba použiť inú referenčnú úrokovú sadzbu. Je možné ju vypočítať na základe stavov a úrokových tokov aktív (okrem pôžičiek)/pasív (okrem vkladov), ktorých prie- merná doba splatnosti sa najviac približuje dobe splatnosti pasív v súvahách finančných sprostredkovateľov zahrnutých do subsektorov S122 a S123. 3. metóda Na vypočítanie produkcie FISIM rezidentských finančných sprostredkovateľov podľa inštitucionálnych sektorov je možné použiť dve referenčné úrokové sadzby, jednu pre krátkodobé transakcie (vypočítané podľa 1. metódy) a druhú pre dlhodobé transakcie (s využitím sadzieb zverejnených pre cenné papiere okrem akcií, ktorých splatnosť je porovnateľná so splatnosťou pasív v súvahe s dlhodobou splatnosťou. ) 4. metóda Na zistenie produkcie FISIM rezidentských finančných sprostredkovateľov podľa inštitucionálnych sektorov sa vypočíta interná referenčná úroková sadzba podľa troch nasledujúcich alternatív: a) b) c) ako priemer úrokových sadzieb z pôžičiek a vkladov poskytnutých alebo prijatých vo vzťahu s rezidentskými inštitucionálnymi sektormi (S124-S125-S11-S13-S14-S15) (okrem centrálnych bánk) ako priemer medzi priemernými úrokovými sadzbami z pôžičiek a vkladov poskytnutých alebo prijatých vo vzťahu s rezidentskými užívateľskými inštitucionálnymi sektormi (S124-S125-S11-S13-S14-S15) (okrem centrálnych bánk) a implicitnou úrokovou sadzbou vypočítanou ako v 1. metóde; ako priemer medzi priemernými úrokovými sadzbami z pôžičiek a vkladov poskytnutých alebo prijatých vo vzťahu s rezidentskými užívateľskými (S124- S125- S11- S13-S14-S15) (okrem centrálnych bánk) a implicitnou úrokovou sadzbou vypočítanou ako v 2. metóde. inštitucionálnymi sektormi Na stanovenie vývozu a dovozu FISIM sa ako referenčná úroková sadzba používa priemerná medzibanková úroková sadzba vážená stavmi pôžičiek medzi S122 a S123 na jednej strane a nerezidentskými finančnými sprostredkovateľmi na strane druhej a stavmi vkladov medzi S122 a S123 na jednej strane a nerezidentskými finančnými sprostredkovateľmi na druhej strane, ktoré sú zahrnuté do súvahy finančných sprostredkovateľov. Takto vypočítaná sadzba je „externou“ referenčnou úrokovou sadzbou používanou na výpočet vývozu a dovozu FISIM. Pri výpočtoch v skúšobnom období treba rozlišovať medzi internou a externou referenčnou úrokovou sadzbou finančných sprostredkovateľov uskutočňujúcich transakcie a na základe mien, a na základe príslušnosti v ktorých sú tieto transakcie vyjadrené. Od členských štátov sa požaduje aby poskytli Eurostatu všetky štatistické informácie použité pri aplikovanej metodike. c) Podrobné členenie FISIM podľa inštitucionálnych sektorov Je potrebné, aby za každý inštitucionálny sektor bola zostavená nasledujúca tabuľka pôžičiek a vkladov poskyt- nutých resp. prijatých rezidentskými finančnými sprostredkovateľmi: Stavy Prijaté úroky Stavy Platené úroky Pôžičky poskyt- nuté rezi- dentskými finančnými spro- stredkovateľ-mi S 122, S 123 Vklady prijaté rezidentskými finančnými spro- stredkova- teľmi S 122, S 123 Celkovú hodnotu FISIM za inštitucionálny sektor dostaneme ako súčet FISIM z pôžičiek poskytovaných inštitu- cionálnemu sektoru a FISIM z vkladov inštitucionálneho sektora. FISIM z pôžičiek poskytovaných inštitucionál- nemu sektoru = úroky prijaté z pôžičiek — (stav pôžičiek x „interná“ referenčná úroková sadzba) 10/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 109 FISIM z vkladov inštitucionálneho sektora = (stav vkladov x „interná“ referenčná úroková sadzba)- platené úroky z vkladov Časť produkcie je vyvážaná; na základe súvahy finančných sprostredkovateľov (S122 a S 123) zisťujeme: Stavy Prijaté úroky Stavy Platené úroky Pôžičky nerezidentom Vklady nerezidentov Vyvážaný FISIM je vypočítavaný s použitím „externej“ medzibankovej referenčnej úrokovej sadzby takto: FISIM z pôžičiek poskytnutých nerezidentom (vrátane finančných sprostredkovateľov)= Prijaté úroky — (stav pôžičiek x „externá“ referenčná úroková sadzba) FISIM z vkladov nerezidentov (vrátane finančných sprostredkovateľov) = (stav vkladov x „externá“ referenčná úroková sadzba)- platené úroky d) Členenie FISIM alokovaného domácnostiam na medzispotrebu a konečnú spotrebu Služby priradené domácnostiam treba rozčleniť na: — medzispotrebu domácností ako vlastníkov obydlí — medzispotrebu domácností ako vlastníkov nekorporatívnych podnikov — konečnú spotrebu domácností Predpokladá to členenie pôžičiek poskytnutých domácnostiam (stavy a úroky) na: — pôžičky na bývanie — pôžičky domácnostiam ako vlastníkom nekorporatívnych podnikov — ostatné pôžičky domácnostiam Pôžičky domácnostiam ako vlastníkom nekorporatívnych podnikov a pôžičky na bývanie sa vo všeobecnosti vyka- zujú zvlášť v rôznych členeniach pôžičiek vo finančnej a peňažnej štatistike. Ostatné pôžičky domácnostiam možno zistiť odpočítaním. FISIM z pôžičiek domácnostiam treba rozdeliť na tri zložky (pôžičky na obydlia, pôžičky domác- nostiam ako vlastníkom nekorporatívnych podnikov a ostatné pôžičky domácnostiam) na základe informácií o stavoch a úrokoch pre každú z troch skupín. Pôžičky na obydlia nie sú zhodné s hypotekárnymi pôžičkami, keďže tieto posledne uvádzané môžu mať iné účely. Vklady domácností majú byť rozčlenené na: — vklady domácností ako vlastníkov nekorporatívnych podnikov — vklady jednotlivcov Ak v päťročnej skúšobnej dobe chýbajú štatistické údaje o vkladoch domácností ako vlastníkov nekorporatívnych podnikov, členské štáty porovnajú výsledky alokovania FISIM nasledovnými dvoma metódami: 1. metóda Stavy môžu byť vypočítané na základe pomeru vkladov a pridanej hodnoty zisteného za súbor najmenších korpo- rácií a jeho aplikácie na nekorporatívne podniky. 2. metóda Stavy môžu byť vypočítané na základe pomeru vkladov k obratu zisteného za súbor najmenších korporácií a jeho aplikácie na nekorporatívne podniky. FISIM z vkladov domácností musí byť rozčlenený na FISIM z vkladov domácností ako vlastníkov nekorporatívnych podnikov a FISIM z vkladov domácností ako spotrebiteľov na základe priemerných stavov týchto dvoch kategórií, pričom pri nedostatku ďalších informácií môže byť použitá tá istá úroková sadzba. Ako jedna z alternatív, najmä v prípade nedostatku podrobnejších informácií o pôžičkách a vkladoch domácností, môže byť FISIM domácnostiam alokovaný ako medzispotreba a konečná spotreba za predpokladu, že všetky pôžičky sa vzťahujú k domácnostiam ako výrobcom alebo vlastníkom obydlí a všetky vklady sa vzťahujú k domácnostiam ako spotrebiteľom. 110 SK Úradný vestník Európskej únie 10/zv. 1 2. VÝPOČET DOVEZENÝCH SLUŽIEB FINANČNÉHO SPROSTREDKOVANIA Nerezidentskí potrebné zostaviť nasledujúcu tabuľku podľa inštitucionálnych sektorov: finanční sprostredkovatelia poskytujú pôžičky rezidentom a prijímajú vklady od rezidentov. Je Stavy Prijaté úroky nerezident-skými FS Stavy Platené úroky nerezident-skými FS Pôžičky poskyt- nuté nerezident- skými FS Vklady prijaté nerezidentskými FS Dovezené služby finančného sprostredkovania sa za jednotlivé inštitucionálne sektory vypočítajú nasledovne: Dovezený FISIM z pôžičiek = úroky prijaté nerezidentskými finančnými sprostredkovateľmi — (stavy pôžičiek x „externá“ referenčná úroková sadzba) Dovezený FISIM z vkladov = (stavy vkladov x „externá“ referenčná úroková sadzba) — úroky platené nerezi- dentskými finančnými sprostredkovateľmi. 3. FISIM v stálych cenách referenčnou úrokovou sadzbou a skutočnou úrokovou sadzbou predstavuje maržu získanú Rozdiel medzi finančným sprostredkovaním, a tak môže byť považovaný za cenu zaplatenú za poskytnutú službu. FISIM v stálych cenách sa odvodzuje ako kvocient z hodnoty FISIM z pôžičiek a vkladov v držbe S122 a S123 a zmienenej ceny. Stavy pôžičiek a vkladov sa precenia na ceny základného obdobia s použitím všeobecného cenového indexu (napr. implicitný cenový deflátor konečného domáceho dopytu). FISIM z pôžičiek poskytnutých inštitucionálnemu sektoru v stálych cenách FISIM z vkladov inštitucionálneho sektora v stálych cenách = = FISIM na pôž. poskytnuté inštitucion. sektoru _______________________________________________________ cenový index marža základného obdobia _______________________________________________________ skutočná marža FISIM z vkladov inštitucionálneho sektora _______________________________________________________ cenový index marža základného obdobia _______________________________________________________ skutočná marža marža základného obdobia pri pôžičkách = skutočná úroková sadzba — referenčná úroková sadzba marža základného obdobia pri vkladoch = referenčná úroková sadzba — skutočná úroková sadzba z vkladov


title: WRITTEN QUESTION No. 391/98 by Leoluca ORLANDO to the Commission. Failure of the Italian authorities to incorporate Directive 93/42/EEC

text: C 304/90 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 10. 98 3. Ett direktiv som beaktar senaste vetenskapliga och tekniska fakta antogs ocks(cid:229) av r(cid:229)det 1996, na¤mligen direktiv 96/29/Euratom av den 13 maj 1996, om faststa¤llande av grundla¤ggande sa¤kerhetsnormer fo¤r skydd av arbetstagarnas och allma¤nhetens ha¤lsa mot de faror som uppst(cid:229)r till fo¤ljd av joniserande str(cid:229)lning (1). Ka¤rnkraftverk som ligger p(cid:229) medlemsstaternas territorium, inbegripet det speciella ka¤rnkraftverk som 4. ha¤nvisas till i parlamentsfr(cid:229)gan, a¤r da¤rfo¤r underkastade gemenskapslagstiftning som syftar till att sa¤kersta¤lla driften av dem med la¤gsta mo¤jliga risk. Genomfo¤randet av dessa besta¤mmelser ligger inom bero¤rda medlemsstaters beho¤righet. (1) EGT L 159, 29. 6. 1996, s. 1. (98/C 304/135) SKRIFTLIG FR¯GA P-0391/98 fr(cid:229)n Leoluca Orlando (V) till kommissionen (16 februari 1998) A¤mne: De italienska myndigheternas underl(cid:229)tenhet vad ga¤ller info¤rlivande av direktiv 93/42/EEG i lagstiftning- en Trots att det na¤stan har g(cid:229)tt fem (cid:229)r sedan direktiv 93/42/EEG (1) antogs, har detta fortfarande inte info¤rlivats i italiensk lagstiftning. Eftersom detta direktiv reglerar yrkesverksamheten p(cid:229) omr(cid:229)det tandhygientekniska produkter a¤r situationen fo¤r denna sektor i Italien mycket otillfredssta¤llande. De besta¤mmelser som ga¤ller i landet a¤r helt fo¤r(cid:229)ldrade och bristfa¤lliga vad ga¤ller standard p(cid:229) omr(cid:229)dena ha¤lsokydd, teknik och fo¤retagsorganisation. Ta¤nker kommissionen anmoda de italienska myndigheterna att fo¤rklara fo¤rseningen med att info¤rliva direktiv 93/42/EEG i lagstiftningen och tala om hur l(cid:229)ngt de har hunnit i utarbetandet av den nya lagstiftning som skall inneba¤ra info¤rlivande av direktivet? (1) EGT L 169, 12. 7. 1993, s. 1. Svar fr(cid:229)n Martin Bangemann p(cid:229) kommissionens va¤gnar (9 mars 1998) Genom ett lagdekret av den 24 februari 1997 info¤rlivade Italien direktiv 93/42/EEG om medicintekniska produkter tv(cid:229) och ett halvt (cid:229)r efter att den tidsfrist fo¤r info¤rlivande som anges i direktivet g(cid:229)tt ut. Kommissionen underso¤ker fo¤r na¤rvarande huruvida Italiens info¤rlivande a¤r fo¤renligt med gemenskapens lagstiftning. Fr(cid:229)gor i samband med eventuella missfo¤rh(cid:229)llanden som uppst(cid:229)tt p(cid:229) grund av fo¤rseningen av info¤rlivandet bo¤r sta¤llas till de nationella myndigheterna. (98/C 304/136) SKRIFTLIG FR¯GA E-0393/98 fr(cid:229)n Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen (24 februari 1998) A¤mne: Ha¤nsynstagande till bergsomr(cid:229)den i samband med reformen av strukturfonderna Bergsomr(cid:229)dena, i synnerhet alpregionen tillho¤r de ka¤nsligaste regionerna inom EU. I samband med reformen av strukturfonderna har man redan vid en rad tillfa¤llen p(cid:229)pekat de ekonomiska, strukturella, sociala men ocks(cid:229) kulturella problem som denna region har, och man har p(cid:229)pekat no¤dva¤ndigheten av en samordnad och varaktigt effektiv regional utvecklingspolitik. Planerar man att info¤ra ett sa¤rskilt m(cid:229)l fo¤r bergsregioner sedan reformen av strukturfonderna genomfo¤rts?