title: Nariadenie Rady (ES, EURATOM) č. 410/98 zo 16. februára 1998, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES, Euratom) č. 58/97 týkajúce sa štrukturálnej podnikovej štatistiky

eurovoc_concepts:
EU statistics
branch of activity
business policy
company structure
economic statistics
insurance company

text: 10 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 20 31998R0410 21. 2. 1998 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 52/1 NARIADENIE RADY (ES, EURATOM) č. 410/98 zo 16. februára 1998, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES, Euratom) č. 58/97 týkajúce sa štrukturálnej podnikovej štatistiky RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 213, so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2), na 58/97 keďže týmto je nevyhnutné upraviť nariadenie (ES, Euratom) č. 92/49/EHS (6) Rady základe a 92/96/EHS (7), ktorými sa dopĺňa domáci trh o priame životné a neživotné poistenie a smernice Rady 91/674/EHS (8) týkajúcej sa ročných účtov a konsolidovaných účtov poisťova- cích podnikov; smerníc keďže prebehla porada s Výborom pre štatistický program vytvoreným rozhodnutím 89/382/EHS, Euratom (9) a Výborom pre poisťovníctvo vytvoreným smernicou 91/675/EHS (10), PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výbo- ru (3), Nariadenie (ES, Euratom) č. 58/97 sa týmto upravuje nasle- dovne: 1. Článok 5 bude doplnený o nasledovné: pre keďže nariadenie (ES, Euratom) č. 58/97 (4) vytvorilo všeobecný rámec prenos a vyhodnotenie štatistiky spoločenstva týkajúcej sa štruktúry, činnosti, konkurencieschopnosti a výkonu obchodnej činnosti v spoločenstve; zhromažďovanie, zostavovanie, „- podrobný modul pre štrukturálnu štatistiku v poisťovníctve definovaný v prílohe 5“. keďže menový, hospodársky a sociálny rozvoj integrácie spo- ločenstva vyžaduje rozšírenie vyššie uvedeného rámca na sektor poisťovníctva; Článok 2 2. Príloha 5 bude zaradená tak, ako je uvedená v prílohe k tomuto nariadeniu. keďže zostavenie národných a regionálnych účtov podľa na- riadenia (ES) č. 2223/96 (5) vyžaduje porovnateľné, úplné a spoľahlivé štatistiky poisťovníctva; (1) Ú. v. ES C 310, 10. 10. 1997, s. 5. (2) Ú. v. ES C 14, 19. 1. 1998. (3) Stanovisko vydané 28. januára 1998 (ešte neuverejnené v úradnom vestníku). (4) Ú. v. ES L 14, 17. 1. 1997, s. 1. (5) Ú. v. ES L 310, 30. 11. 1996, s. 1. Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiaty deň odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. (6) Ú. v. ES L 228, 11. 8. 1992, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 95/26/ES Európskeho parlamentu a Rady (Ú. v. ES L 168, 18. 7. 1995, s. 7). (7) Ú. v. ES L 360, 9. 12. 1992, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 95/26/ES Európskeho parlamentu a Rady (Ú. v. ES L 168, 18. 7. 1995, s. 7). (8) Ú. v. ES L 374, 31. 12. 1991, s. 7. (9) Ú. v. ES L 181, 28. 6. 1989, s. 47. (10) Ú. v. ES L 374, 31. 12. 1991. s. 32. 13/zv. 20 SK Úradný vestník Európskej únie 11 Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 16. februára 1998 Za Radu prezident J. CUNNINGHAM 12 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 20 PRÍLOHA „PRÍLOHA 5 PODROBNÝ MODUL PRE ŠTRUKTURÁLNU ŠTATISTIKU V POISŤOVNÍCTVE Oddiel 1 Účel Účelom tejto prílohy je vytvoriť všeobecný rámec pre zhromažďovanie, zostavovanie, prenos a vyhodnotenie štatistiky spoločenstva týkajúcej sa štruktúry, činnosti, konkurencieschopnosti a výkonu poisťovacích služieb. Tento modul obsahuje podrobný zoznam ukazovateľov na základe ktorého majú byť zostavené štatistiky s cieľom zlepšiť znalosti o vývoji sektora poisťovníctva v rozsahu národnom, spoločenstva a medzinárodnom. Oddiel 2 Rozsah Štatistiky, ktoré majú byť zostavené, sa budú vzťahovať na oblasti uvedené v bodoch i), nariadenia, a najmä na: ii) a iii) článku 2 tohto 1. podrobnú analýzu štruktúry, činnosti, konkurencieschopnosti a výkonu poisťovacích podnikov; 2. rozvoj a distribúciu celkovej obchodnej činnosti a obchodnej činnosti podľa produktu, štruktúry zákazníkov, medzinárodných aktivít, zamestnanosti, investícií, kapitálu a rezerv a technického zabezpečenia. Oddiel 3 Pokrytie 1. Takéto štatistiky budú zostavované pre všetky činnosti v rozsahu oddielu 66 NACE Rev. 1 s výnimkou triedy 66. 02. 2. Zostavenie štatistiky sa bude týkať nasledovných podnikov: — podnikov zaoberajúcich sa neživotným poistením: všetkých, ktoré sú uvedené v článku 2 ods. 1 písm. a) smernice 91/674/EHS (1), — podnikov zaoberajúcich sa životným poistením: všetkých, ktoré sú uvedené v článku 2 ods. 1 písm. b) smernice 91/674/EHS, — špecializovaných zaisťovacích podnikov: všetkých, ktoré sú uvedené v článku 2 ods. 1 písm. c) smernice 91/674/EHS, — poisťovateľov v rámci asociácie Lloyd´s: všetkých, ktorí sú uvedení v článku 4 smernice 91/674/EHS, — podnikov zaoberajúcich sa kombinovaným poistením: všetkých, ktoré vykonávajú životné a neživotné poistenie, 3. Okrem toho pobočky poisťovacích podnikov uvedené pod názvom III smerníc 73/239/EHS (2) a 79/267/EHS (3), ktorých činnosť spadá do jednej z tried NACE Rev. 1, na ktoré sa odkazuje v odseku 1, budú prispôsobené zodpovedajúcim podnikom tak, ako je uvedené v odseku 2. 4. Na účely zosúladenia štatistiky spoločenstva, členské štáty budú môcť vyňať podniky uvedené v článku 3 smernice 73/239/EHS a v článku 2 ods. 2 a 3 a článkov 3 a 4 smernice 79/267/EHS. Oddiel 4 Ukazovatele 1. Ukazovatele a štatistiky uvedené v zozname A, na ktoré sa poukazuje v odseku 3 a v zozname B, na ktoré sa odkazuje v odseku 4, budú zostavené podľa oddielu 5. Ak sa ukazovatele priamo odvodzujú z ročných účtov, účtovné roky, ktoré končia v referenčnom roku budú prispôsobené uvedenému referenčnému roku. (1) Ú. v. ES L 374, 31. 12. 1991, s. 7. (2) Ú. v. ES L 228, 16. 8. 1973, s. 3. (3) Ú. v. ES L 63, 13. 3. 1979, s. 1. 13/zv. 20 SK Úradný vestník Európskej únie 13 2. V zoznamoch A a B sú ukazovatele, ktoré sa týkajú podnikov zaoberajúcich sa životným poistením, identifikované číslom 1 tie, ktoré sa týkajú podnikov zaoberajúcich sa neživotným poistením číslom 2 a tie, ktoré sa týkajú podnikov zaoberajúcich sa kombinovaným poistením číslom 3, tie ktoré sa týkajú špecializovaných zaisťovacích podnikov číslom 4, tie ktoré sa týkajú životného poistenia v podnikoch s kombinovaným poistením číslom 5, tie ktoré sa týkajú neživotného poistenia v podnikoch s kombinovaným poistením (vrátane zaistenia) číslom 6. 3. Zoznam A zahŕňa nasledovné informácie: i) ukazovatele uvedené v článku 6 smernice 91/674/EHS týkajúce sa podnikov zaoberajúcich sa životným, neživotným, kombinovaným poistením a zaistením: strana aktív v súvahe: položky C I (uvádzajúce pozemky a stavby, ktoré sú používané poisťovacím podnikom v rámci jeho vlastnej činnosti), C II, C II 1 + C II 3 ako súčet, C II 2 + C II 4 ako súčet, C III, C III 1, C III 2, C III 3, C III 4, C III 5, C III 6 + C III 7 ako súčet, C IV, D; strana pasív v súvahe: položky A, A I, A II + A III + A IV ako súčet, B, C 1 a (samostatne pre životné a neživotné poistenie u podnikov zaoberajúcich sa kombinovaným poistením), C 2 a (samostatne pre životné a neživotné poistenie u podnikov zaoberajúcich sa kombinovaným poistením), C 3 a (samostatne pre životné a neživotné poistenie u podnikov zaoberajúcich sa kombinovaným poistením), C 4 a, C 5, C 6 a, D a, G III (bez oddelenia konvertibilných pôžičiek), G IV; ii) ukazovatele uvedené v článku 34, časť I smernice 91/674/EHS ktoré sa vzťahujú na podniky zaoberajúce sa neživotným poistením a zaistením a na neživotné poistenie u podnikov s kombinovaným poistením: položky 1 a, 1 b, 1 c, 1 d, 2, 4 a aa, 4a bb, 4 b aa, 4 b bb, 7 (hrubá čiastka), 7 d, 9, 10 (samostatne pre hrubú a čistú čiastku); iii) ukazovatele uvedené v článku 34, časť II smernice 91/674/EHS týkajúce sa podnikov, ktoré sa zaoberajú životným poistením a životného poistenia u podnikov s kombinovaným poistením v: položky 1 a, 1 b, 1 c (hrubá čiastka a podiel zaisťovateľov samostatne), 2, 3, 5 a aa, 5a bb, 5 b aa, 5 b bb, 6 a aa, 6 a bb, 8 (hrubá čiastka), 8 d, 9, 10, 12, 13 (hrubá a čistá čiastka samostatne); iv) ukazovatele uvedené v článku 34, časť III smernice 91/674/EHS týkajúce sa podnikov zaoberajúcich sa životným, neživotným, kombinovaným poistením a špeciálnych zaisťovacích podnikov: položky 3, 4 (len pre podniky zaoberajúce sa životným a kombinovaným poistením), 5, 6 (len pre podniky zaoberajúce sa neživot- ným a kombinovaným poistením a špeciálne zaisťovacie podniky) 7, 8, 9 + 14 + 15 ako súčet, 10 (pred zdanením), 13, 16; v) ukazovatele uvedené v článku 63 smernice 91/674/EHS: — týkajúce sa podnikov zaoberajúcich sa životným a neživotným poistením a životného a neživotného poistenia u podnikov s kombinovaným poistením: hrubé predpísané poistné pri priamom poistení podľa tried klasifikácie produkcie (KP) (5 - ciferný číselný kód a podtriedy 66. 03. 21, 66. 03. 22), — týkajúce sa podnikov zaoberajúcich sa neživotným poistením a neživotného poistenia podnikov s kombinovaným poistením: hrubé náklady na poistné plnenie, priame poistenie, hrubé prevádzkové výdavky, priame poistenie a bilancia zaistenia, priame poistenie, všetky premenné podľa tried KP (5 - ciferný číselný kód a podtriedy 06. 03. 21, 66. 03. 22), — týkajúce sa podnikov zaoberajúcich sa životným poistením a životného poistenia podnikov s kombinovaným poistením: hrubé priame predpísané poistné rozdelené tak, ako je uvedené v čísle II, položka 1; vi) ukazovatele uvedené v článku 64 smernice 91/674/EHS týkajúce sa podnikov zaoberajúcich sa životným, neživotným, kombinovaným poistením a špeciálnych zaisťovacích podnikov: provízia v rámci priameho poistenia i (s výnimkou špeciálnych zaisťovacích podnikov) a celkové poisťovníctvo; vii) ďalšie ukazovatele uvedené nižšie Kód Názov Štrukturálne údaje 11 11 0 Počet podnikov 11 11 1 Počet podnikov rozdelený podľa právnej formy Podnik/príslušná poisťovacia čin- nosť (1, 2, 3, 4) (1, 2, 3, 4) 11 11 2 Počet podnikov rozdelený podľa výšky hrubého predpísaného poistného (1, 2, 3) 11 11 3 Počet podnikov rozdelený podľa hrubej výšky technického zabezpečenia (1) 11 11 5 Počet podnikov rozdelený podľa krajiny sídla materského podniku 11 41 0 Celkový počet a umiestnenie pobočiek v iných krajinách (1, 2, 3, 4) (1, 2, 3) 14 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 20 Podnik/príslušná poisťovacia čin- nosť (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 5, 6) Kód Názov Účtovné údaje/technická časť výkazu ziskov a strát 32 11 4 Hrubé predpísané poistné rozdelené podľa právnej formy 32 11 5 32 11 6 32 18 2 Hrubé priame predpísané poistné rozdelené podľa krajiny sídla materského podniku Hrubé poistné prijaté zo zaistenia, predpísané poistné rozdelené podľa krajiny sídla materského podniku (1, 2, 4, 6) Podiel zaisťovateľov na hrubom predpísanom poistnom rozdelenýpodľa krajiny sídla materského podniku (1, 2, 4, 5, 6) 32 16 0 Ostatné položky v technickom účte, hrubá čiastka 32 18 0 Bilancia zaistenia 32 18 8 Podiel zaisťovateľov na hrubej čiastke ostatných položiek v technickom účte Účtovné údaje/netechnická časť výkazu ziskov a strát (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) 32 19 0 Medzisúčet II (čistý zostatok technického účtu) (3) Ďalšie údaje týkajúce sa výkazu ziskov a strát 32 61 4 Externé výdavky na tovar a služby 13 31 0 Osobné náklady 32 61 5 Externé a interné výdavky na poistné plnenie manažmentu 32 61 6 Obstarávacie náklady 32 61 7 Správna réžia 32 61 8 Ostatné technické náklady v hrubej výške 32 61 9 Náklady na riadenie investícií 32 71 1 Výnosy z majetkových účastín 32 71 3 Výnosy z pozemkov a budov 32 71 4 Výnosy z ostatných zložiek investícií 32 71 5 Opravné položky k investíciam 32 71 6 Výnosy z predaja investícií 32 72 1 Náklady na riadenie investícií, vrátane úrokov 32 72 2 Tvorba opravných položiek k investíciam 32 72 3 Straty z predaja investícií Údaje podľa produktov podľa (pod)tried KP (1, 2, 3, 4) (1, 2, 3, 4) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) (1, 2, 4, 5, 6) 33 12 1 Podiel zaisťovateľov na hrubom priamom predpísanom poistnom (5 - ciferný číselný kód podtriedy 66. 03. 21, 66. 03. 22) (1, 2, 5, 6) Údaje internacionalizácie (geografické rozdelenie predpísanej poisťo- vacej činnosti podľa ustanovujúcich práv) 34 31 1 Hrubé priame predpísané poistné podľa tried KP (5 - ciferný číselný kód) a podľa členského štátu (1, 2, 5, 6) Údaje internacionalizácie (geografické rozdelenie predpísanej poisťo- vacej činnosti podľa práva voľného poskytovania služieb) 34 32 1 Hrubé priame predpísané poistné podľa tried KP(5 - ciferný číselný kód) a podľa členského štátu (1, 2, 5, 6) 13/zv. 20 SK Úradný vestník Európskej únie 15 Kód Názov Údaje o zamestnanosti 16 11 0 Počet zamestnaných osôb Údaje zo súvahy (aktíva/pasíva) 36 30 0 Súvaha spolu Podnik/príslušná poisťovacia čin- nosť (1, 2, 3, 4) (1, 2, 3, 4) 37 33 1 Hrubé rezervy na neuhradené poistné plnenia súvisiace s priamym poiste- ním (2, 6) 37 30 1 Celkové čisté technické zabezpečenie (1, 2, 3, 4) 4. Zoznam B obsahuje nasledujúce informácie: i) ukazovatele vymenované v článku 34, časť I smernice 91/674/EHS týkajúce sa podnikov zaoberajúcich sa podnikov neživotného zaisťovacích podnikov poistenia u a neživotným poistením a s kombinovaným poistením: položky 3, 5, 6, 8; špeciálnych ii) ukazovatele vymenované v článku 34, časť II smernice 91/674/EHS týkajúce sa podnikov zaoberajúcich sa životným poistením a životného poistenia u podnikov s kombinovaným poistením: položky 4, 6 b, 7, 11; iii) ukazovatele uvedené v článku 63 smernice 91/674/EHS týkajúce sa podnikov zaoberajúcich sa životným a neživotným poistením a životného a neživotného poistenia podnikov s kombinovaným poistením: geografické rozdelenie hrubého priameho predpísaného poistného v podnikoch s riaditeľstvom v členskom štáte, v iných členských štátoch, v iných krajinách EEA, vo Švajčiarsku, USA, Japonsku alebo tretích krajinách; iv) ďalšie ukazovatele nižšie uvedené: Kód Názov Podnik/príslušná poisťovacia čin- nosť Poznámky Účtovné údaje/technická časť výkazu ziskov a strát 32 13 2 Hrubé platby v súvislosti s poistným plnením, požado- vaným v bežnom účtovnom roku (2, 4, 6) Medzinárodné činnosti (všeobecne) 34 12 0 Geografické rozdelenie hrubého poistného prijatého zo zaistenia, predpísaného poistného (1, 2, 4, 5, 6) 34 13 0 Geografické rozdelenie podielu zaisťovateľov na hrubom predpísanom poistnom (1, 2, 4, 5, 6) Údaje zo súvahy (aktíva/pasíva) 36 11 2 Pozemky a budovy (súčasná hodnota) 36 12 3 Investície v podnikoch tretích osôb a účastiny (aktuálna hodnota) (1, 2, 3, 4) (1, 2, 3, 4) 36 13 8 Ostatné investície (aktuálna hodnota) (1, 2, 3, 4) 36 21 0 36 22 0 Investície v mene držiteľov životnej poistky, ktorí nesú investičné riziko – pozemky a budovy Investície v mene držiteľov životnej poistky, ktorí nesú investičné riziko – ostatné finančné umiestnenie (1, 3) (1, 3) 37 10 1 Celkový kapitál a rezervy rozdelené podľa právnej formy (1, 2, 3, 4) 37 33 3 Hrubá rezerva na neuhradené poistné plnenia súvisiace s priamym poistením podľa tried KP (5 - ciferný číselný kód) a podtriedy 66. 03. 21, 66. 03. 22 (2, 6) 16 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 20 Kód Názov Podnik/príslušná poisťovacia čin- nosť Poznámky 39 10 0 39 20 0 39 30 0 39 40 0 39 50 0 Ostatné údaje Počet nevybavených zmlúv na konci účtovného roka, súvisiacich s priamym poistením pre všetky individuálne zmluvy na životné poistenie a na nasledovné (triedy KP: 66. 01. 1, 66. 03. 1, 66. 03. 4 a 66. 03. 5 Počet poistených osôb na konci účtovného roku v oblasti priameho poistenia pre všetky skupiny zmlúv životného poistenia a pre nasledovné triedy KP 66. 03. 1 Počet poistených vozidiel na konci účtovného roku v oblasti priameho poistenia pre nasledovné triedy KP 66. 03. 2 Hrubá poistná suma na konci účtovného roku v oblasti priameho poistenia pre nasledujúce triedy KP: 66. 01. 1 a 66. 01. 4 Počet poistných plnení počas účtovného roku v oblasti priameho poistenia pre nasledujúce triedy KP: 66. 03. 2 (1, 2, 5, 6) (1, 2, 5, 6) (2, 6) (1, 5) (2, 6) Vol. Vol. Vol. Oddiel 5 Prvý referenčný rok Prvý referenčný rok, na ktorý sa ročná štatistika zostavuje, zoznamu A a kalendárny rok 2000 pre ukazovatele a štatistiky zoznamu B. je kalendárny rok 1996 pre ukazovatele a štatistiky Oddiel 6 Tvorba výsledkov Výsledky majú byť rozdelené do 4 - číselnej úrovne (tried) NACE Rev. 1. Oddiel 7 Prenos výsledkov Výsledky budú prenesené počas 12 mesiacov od konca referenčného roka u podnikov uvedených v oddiele 3, s výnimkou špeciálnych zaisťovacích podnikov, pri ktorých výsledky budú prenášané počas 18 mesiacov od konca referenčného obdobia. Oddiel 8 Výbor pre poisťovníctvo Komisia bude informovať Výbor pre poisťovníctvo vytvorený podľa smernice 91/675/EHS (1) o implementácii tohto modulu a o všetkých opatreniach týkajúcich sa prispôsobenia technickému rozvoju v zhromažďovaní a štatistickom spracovaní údajov a spracovanía prenose výsledkov, ktoré prijíma v súlade s článkom 13 tohto nariadenia. ekonomickému a Oddiel 9 Prechodné obdobie Na účely tohto podrobného modulu obdobie prenosu nebude dlhšie ako tri roky od začiatku prvého referenčného roku pre zostavenie štatistiky uvedenej v oddiele 5. “ (1) Ú. v. ES L 374, 31. 12. 1991, s. 32


title: Регламент (ЕО) № 411/98 на Съвета от 16 февруари 1998 година относно допълнителни стандарти за защита на животните, прилагани към превозните средства, използвани за транспортиране на добитък при пътувания, надвишаващи осем часа

eurovoc_concepts:
air conditioning
commercial vehicle
protection of animals
road transport
technical standard
transport of animals

formats: html pdf print xhtml

text: 204 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 23 31998R0411 21. 2. 1998 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 52/8 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 411/98 НА СЪВЕТА от 16 февруари 1998 година относно допълнителни стандарти за защита на животните, прилагани към превозните средства, използвани за транспортиране на добитък при пътувания, надвишаващи осем часа СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Директива 91/628/ЕИО на Съвета от 19 ноем- ври 1991 г. за защита на животните по време на транспорт (1), и по-специално член 13, параграф 1 от нея, като взе предвид предложението на Комисията, като има предвид, че съгласно член 5, буква А, параграф 1, буква в) от Директива 91/628/ЕИО е необходимо да се определят изиск- вания, приложими към превозните средства, които да гарантират съответствие с изискванията на Общността относно хуманното отношение към животните, и по-специално тези, които трябва да бъдат определени в съответствие с член 13, параграф 1; като има предвид, че е необходимо, когато домашни еднокопитни животни и домашни животни от рода на едрия рогат добитък, овце, кози и свине се транспортират при пътувания, надвишаващи осем часа, да се установят стандарти, приложими към вида транспорт, регулиран от настоящия регламент, в допълнение към тези, установени в глава VII, точка 3 от приложението към Дирек- тива 91/628/ЕИО, за използваните средства за транспорт; като има предвид, че животни от съответните видове в повечето случаи се транспортират по шосе; като има предвид, че следова- телно е подходящо в първоначалната фаза да се определят допъл- нителни стандарти, които пътните превозни средства трябва да спазват, ако се използват за превоз на животни от съответните видове при пътувания, надвишаващи осем часа; като има предвид, че въпреки това тези допълнителни стандарти, на които трябва да отговарят пътните превозни средства, са опре- делени, без да се засягат мерките, които следва да се приемат впо- следствие относно допълнителните стандарти, приложими при превоз на добитък чрез друг вид транспорт, по-специално транс- портиране с влак или по море; като има предвид, че в очакване приемането на такива бъдещи мерки, разпоредбите на глава VII, точка 3 от приложението към Директива 91/628/ЕИО продължа- ват да се прилагат при транспортирането на добитък с такъв друг вид транспорт; като има предвид, че за да се гарантира хуманното отношение към съответните животни, допълнителни стандарти трябва да определят някои специфични задължения по отношение, особено на достъпа до превозното средство, отделяне на животните чрез подвижни прегради, подробни мерки относно храненето и поенето и подходящата вентилация на базата на засилена вентилационна система или на система, която да гарантира съответствие с пред- видения температурен диапазон; като има предвид, че изборът на едната или другата от горепосо- чените системи трябва да не нарушава принципа на свободно движение на животните, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 Когато е надвишено времето от осем часа за пътуването, посочено в глава VII, точка 3 от приложението към Директива 91/628/ЕИО, пътните превозни средства, използвани за транспортирането на домашни еднокопитни животни и животни от рода на едрия рогат добитък, овце, кози и свине в рамките на Общността, трябва да в отговарят приложението към настоящия регламент. допълнителните изисквания, установени на Член 2 Най-късно до 31 декември 2003 г. Комисията изпраща на Съвета доклад, съставен на базата на становището на Научния ветеринарен комитет, по прилагането на настоящия регламент, и по-специално по прилагането на различни вентилационни системи, заедно с всякакви подходящи предложения, които вземат под внимание заключенията на този доклад. тези Съветът предложения не по-късно от шест месеца след тяхното изпращане. квалифицирано мнозинство действа по с Член 3 Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. (1) ОВ L 340, 11. 12. 1991 г. , стр. 1. Директива, последно изменена с Директива 95/29/ЕО (ОВ L 148, 30. 6. 1995 г. , стр. 52). Прилага се от 1 юли 1999 г. 03/т. 23 BG Официален вестник на Европейския съюз 205 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на 16 февруари 1998 година. За Съвета Председател J. CUNNINGHAM 206 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 23 ПРИЛОЖЕНИЕ ДОПЪЛНИТЕЛНИ СТАНДАРТИ ЗА ПЪТНИ ПРЕВОЗНИ СРЕДСТВА, ИЗПОЛЗВАНИ ЗА ТРАНСПОРТИРАНЕ НА ДОБИТЪК ПРИ ПЪТУВАНИЯ, НАДВИШАВАЩИ ОСЕМ ЧАСА 1. ПОСТЕЛКИ ЗА ДОБИТЪК Без да се засягат разпоредбите на глава I. А, точка 5, второто изречение от приложението към Директива 91/628/ЕИО, животните трябва да бъдат осигурени с постелки от подходящ материал, който: а) гарантира техния комфорт; количеството може да варира, в зависимост от — видовете и броя транспортирани животни, — продължителността на пътуването, — времето; б) гарантира адекватна абсорбция и разпръскване на животинската урина и изпражнения. 2. ХРАНА Когато, поради видовете и категории животни, които се транспортират и продължителността на пътуването, посочени в глава VII, точка 4 от приложението към Директива 91/628/ЕИО, животните трябва да бъдат хранени по време на пътуването, се прилагат следните разпоредби: а) използваното за пътуване превозно средство трябва да е снабдено с достатъчно количество подходящ фураж за хранителните нужди на въпросните животни по време на съответното пътуване; б) по време на пътуването фуражите трябва да са защитени от атмосферни влияния и от замърсители, по-специално като прах, гориво, отработени газове, животинска урина и изпражнения; в) когато специално оборудване (корита, резервоари или някакви други подходящи начини за разпределение на фуражи) трябва да бъде използвано за храненето на животните, тази апаратура трябва да се транспортира в превозното средство, да бъде подходяща за целта и да бъде почистена преди и след употреба и дезинфекцирана след всяко пътуване; г) когато се използва апаратура за хранене като описаната по-горе, тя трябва да бъде с такъв дизайн, че да не наранява животните и да може, ако е необходимо, да бъде прикрепена към специална част на превозното средство, за да се предотврати преобръщането ѝ(cid:65). Когато превозното средство се движи и когато апаратурата не се използва, тя трябва да се съхранява в отделна от животните част на превозното средство. 3. ДОСТЪП Превозните средства, използвани за транспортиране, трябва да бъдат оборудвани така, че по всяко време да има директен достъп до всички животни, които се транспортират, така че те да могат да бъдат проверявани и да им се оказва подходяща помощ, включително, по-специално, хранене и поене. 4. ВЕНТИЛАЦИЯ Превозното средство трябва да бъде оборудвано с подходяща вентилационна система, за да се гарантира непрекъснатото хуманно отношение към превозваните животни, като се вземат предвид, по-специално, следните критерии: — планираното пътуване и неговата продължителност, — дизайнът на използваното превозно средство (отворено или затворено), — вътрешната температура и външната температура, в резултат на атмосферните условия, които могат да възникнат по време на планираното пътуване, — специфичните физиологични нужди на различните транспортирани видове, — плътността на товарене, предвидена в глава VI от приложението към Директива 91/628/ЕИО и наличното пространство над животните. Системата трябва също да бъде направена така, че: — да може да се използва по всяко време, когато животните са в превозното средство, независимо дали то е неподвижно, или в движение, — да гарантира ефикасна циркулация на незамърсен въздух. 03/т. 23 BG Официален вестник на Европейския съюз 207 За тази цел операторите трябва да предоставят: — засилена вентилационна система, детайлите за която следва да се определят, след консултация с Научния ветеринарен комитет, в съответствие с процедурата, определена в член 17 от Директива 91/628/ЕИО, — или вентилационна система, която гарантира, че диапазонът от температури от 5 °С до 30 °С може да бъде поддържан в превозното средство за всички животни, с + 5 °С толеранс, в зависимост от външната температура. Тази система трябва също да бъде оборудвана с подходящо устройство за наблюдение. Възможността за избор между тези две системи не трябва да накърнява правото на свободно движение на животните. 5. ПРЕГРАДИ 5. 1. Превозното средство трябва да бъде снабдено с прегради, така че да могат да се обособят отделни отделения. 5. 1. 1. Преградите трябва да са направени по такъв начин, че да могат да се поставят в различни позиции, така че размерът на отделението да може да се приспособява към специфичните изисквания и към типа, размера и броя на животните. 6. СНАБДЯВАНЕ С ВОДА 6. 1. Превозното средство трябва да бъде оборудвано за свързване с източник на вода по време на спиранията. 6. 1. 1. Превозното средство трябва да бъде оборудвано с неподвижни или подвижни устройства, подходящи за различните видове, напр. корита, паници или биберони, за да се поят животните вътре в превозното средство. Тези устройства трябва така да са направени, че животните да не могат да се наранят. 6. 2. Без да се засягат разпоредбите, посочени в точки 6. 1 и 6. 1. 1, превозните средства, превозващи свине, трябва, в зависимост от капацитета им, броя на превозваните животни и планираните почивки по време на пътуването, да бъдат снабдени с един или повече резервоари с вода с достатъчен капацитет, така че животните да могат да пият по желание по време на пътуването. Тези резервоари с вода трябва да са направени така, че да могат да се оттичат и почистват след всяко пътуване, и трябва да бъдат оборудвани със система, позволяваща да бъде проверявано нивото на водата, така че да могат да бъдат пълнени във всеки удобен момент по време на пътуването. Те трябва да са свързани към устройствата за пиене, вътре в отделенията, и да се поддържат в добро работно състояние, така че свинете да могат да имат достъп до вода по всяко време. В допълнение, пръскаща система за хидратиране на свинете може да бъде използвана, паралелно с горната система


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 391/98 dell'on. Leoluca ORLANDO alla Commissione. Mancato recepimento della direttiva 93/42/ CEE da parte delle autorità italiane

eurovoc_concepts:
Italy
dental medicine
national implementing measure
paramedical profession
technical profession

formats: html pdf print

text: C 304/90 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 2. 10. 98 3. Nel 1996 e‘ stata inoltre adottata una direttiva del Consiglio che tiene conto degli ultimi dati scientifici e tecnologici, ossia la direttiva 96/29/Euratom del 13 maggio 1996 che stabilisce le norme fondamentali di sicurezza relative alla protezione sanitaria della popolazione e dei lavoratori contro i pericoli derivanti dalle radiazioni ionizzanti (1). 4. Gli impianti nucleari situati nel territorio degli Stati membri, compreso l(cid:146)impianto nucleare specifico citato nell(cid:146)interrogazione, sono pertanto soggetti alla normativa comunitaria intesa a garantire il loro funzionamento con il minor rischio possibile. L(cid:146)attuazione di tali disposizioni spetta allo Stato membro in questione. (1) GU L 159 del 29. 6. 1996, pag. 1. (98/C 304/135) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0391/98 di Leoluca Orlando (V) alla Commissione (16 febbraio 1998) Oggetto: Mancato recepimento della direttiva 93/42/CEE da parte delle autorita‘ italiane A quasi cinque anni dalla sua adozione l(cid:146)Italia non ha ancora recepito la direttiva 93/42/CEE (1), che definisce il profilo professionale e le forme di esercizio dell(cid:146)attivita‘ dell(cid:146)odontotecnico, creando con cio‘ un vuoto legislativo che costringe la categoria odontotecnica italiana ad una situazione di grave disagio mantenendo in vigore degli ormai obsoleti provvedimenti, carenti sul piano degli standard in ambiti quali la tutela della salute, le tecnologie e l(cid:146)organizzazione aziendale. Intende pertanto la Commissione sollecitare le autorita‘ italiane affinche· rendano conto del ritardo nel recepire la direttiva europea 93/42/CEE cos(cid:14)‘ come dello stato di elaborazione della legislazione atta al recepimento di tale direttiva? (1) GU L 169 del 12. 7. 1993, pag. 1. Risposta data dal signor Bangemann a nome della Commissione (9 marzo 1998) L(cid:146)Italia ha recepito nel proprio diritto nazionale la direttiva 93/42/CEE concernente i dispositivi medici mediante decreto legislativo del 24 febbraio 1997, quindi con due anni e mezzo di ritardo rispetto alla scadenza prevista dalla direttiva stessa. La Commissione sta valutando la conformita‘ dell(cid:146)attuazione della direttiva da parte dell(cid:146)Italia. Tutte le questioni relative ad eventuali pregiudizi dovuti al ritardo con cui la direttiva e‘ stata attuata sono di competenza delle giurisdizioni nazionali. (98/C 304/136) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0393/98 di Daniela Raschhofer (NI) alla Commissione (24 febbraio 1998) Oggetto: Considerazione delle zone di montagna nell(cid:146)ambito della riforma dei Fondi strutturali Le zone di montagne, e in particolare l(cid:146)area alpina, rientrano fra le regioni piu‘ sensibili dell(cid:146)Unione europea. Nell(cid:146)ambito della riforma dei Fondi strutturali sono gia‘ stati piu‘ volte ricordati i problemi economici, strutturali, sociali, ma anche culturali di queste zone, ed e‘ stata sottolineata l(cid:146)importanza di una politica di sviluppo regionale coordinata e efficace in una prospettiva a lungo termine. E‘ previsto un obiettivo specifico per le zone di montagna una volta ultimata la riforma dei Fondi strutturali?


title: Rådets forordning (EF) nr. 448/98 af 16. februar 1998 om supplering og ændring af forordning (EF) nr. 2223/96 for så vidt angår fordeling af indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) inden for rammerne af det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS)

eurovoc_concepts:
EU statistics
Economic and Monetary Union
European accounting system
data transmission
financial analysis
gross national product

text: 27. 2. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 58/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 448/98 af 16. februar 1998 om supplering og ændring af forordning (EF) nr. 2223/96 for så vidt angår fordeling af indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) inden for rammerne af det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, særlig artikel 213, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til udkast Kommissionen (1), til forordning forelagt af under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Monetære Institut (3), og ud fra følgende betragtninger: Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (4) reference- rammen for de fælles standarder, definitioner, klassifika- tioner og regnskabsregler, der skal anvendes ved udarbej- delse af medlemsstaternes regnskaber til opfyldelse af Det Europæiske Fællesskabs statistiske behov, således at der kan opnås resultater, der er sammenlignelige medlemssta- terne imellem; indeholder ifølge artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2223/96 skal der senest den 31. december 1997 træffes afgørelse om fordelingen af indirekte målte finansielle formidlingstje- nester (FISIM); løsningen af problemet med fordelingen af FISIM bør føre til en væsentlig forbedring af ENS-metodologien og til, at der med denne fordelingsform opnås en mere nøjagtig sammenligning af de enkelte EU-medlemsstaters bruttonationalprodukt (BNP); formålet med denne forordning er at indføre princippet om fordeling af FISIM og de dertil hørende gennemførel- sesforanstaltninger; effektiviteten af fordelingen af FISIM og af gennemførel- sesforanstaltningerne bør vurderes ved beregninger, som medlemsstaterne foretager i overensstemmelse med de prøvemetoder, der er beskrevet i bilag III til denne forord- ning og i en prøveperiode, der er tilstrækkelig lang til at afgøre, om denne metode giver mere pålidelige resultater for en korrekt opgørelse af den omhandlede økonomiske aktivitet end den nuværende nulfordeling; Kommissionen bør på grundlag af de beregninger, der foretages i prøveperioden, udarbejde evalueringsrapporter om oplysningernes kvalitet og navnlig deres tilgænge- lighed og foretage en kvalitativ og kvantitativ analyse af resultaternes pålidelighed på sigt og deres følsomhed i forhold til de forskellige prøvemetoder; Kommissionen vil i tilfælde af en positiv evaluering af pålideligheden af de opnåede resultater skulle træffe afgø- relse om, hvilken metode for fordeling af FISIM der er mest hensigtsmæssig; hvis prøvemetoderne ikke giver mere pålidelige resultater med hensyn til den korrekte opgørelse af den omhand- lede økonomiske aktivitet end den nuværende nulforde- ling, bør Kommissionen forelægge Rådet et passende forslag om ændring af forordning (EF) nr. 2223/96; afgørelsen om fordeling af FISIM i forbindelse med opgø- relsen af BNI med henblik på Fællesskabets budget og egne indtægter bør vedtages af Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen; andre der bør ikke foretages nogen fordeling af FISIM med før Kom- henblik på missionen har truffet afgørelse om, hvilken metode der skal anvendes for at fordele FISIM, hvis de opnåede resul- tater anses for at være mere pålidelige; fællesskabspolitikker, (1) EFT C 124 af 21. 4. 1997, s. 28. (2) EFT C 339 af 10. 11. 1997. (3) Udtalelse afgivet den 16. oktober 1997 (endnu ikke offentlig- gjort i Tidende). (4) EFT L 310 af 30. 11. 1996, s. 1. i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet kan de i denne forordning tilsigtede mål bedre nås på fællesskabs- plan end på medlemsstatsplan, idet det kun er Kommis- sionen, der er i stand til at koordinere den nødvendige L 58/2 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 98 harmonisering af de statistiske metoder til beregning og fordeling af FISIM på fællesskabsplan; selve beregningen og fordelingen, samt opbygningen af den infrastruktur, der er nødvendig for at kunne overvåge anvendelsen af metoderne, bør imidlertid overlades til medlemsstaterne; det er derfor nødvendigt at foreskrive, at de kompetente nationale myndigheder skal have adgang til alle dispo- nible oplysninger på nationalt niveau; Udvalget for De Europæiske Fællesskabers Statistiske Program, nedsat ved afgørelse 89/382/EØF, Euratom (1), og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsba- lancestatistik, nedsat ved afgørelse 91/115/EØF (2), er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 3 i hver af de nævnte afgørelser — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Formål Formålet med denne forordning er under anvendelse 1. af en pålidelig metodologi at indføre det princip for fordeling af indirekte målte finansielle formidlingstjene- ster (FISIM), der er beskrevet i bilag I til bilag A til forordning (EF) nr. 2223/96. 2. Med henblik herpå ændres bilag I og II til bilag A til forordning (EF) nr. 2223/96 i overensstemmelse med bilag I og II til nærværende forordning. Artikel 2 Metoder efter de 1. Medlemsstaterne metoder, der er beskrevet i bilag III til denne forordning i den prøveperiode, der er omhandlet i artikel 4. foretager beregninger 2. På grundlag af en evaluering af resultaterne af disse beregninger træffes der efter proceduren i artikel 5 afgø- relse om den metode, der skal anvendes til fordeling af FISIM. Artikel 3 Midler 1. Medlemsstaterne sikrer, at de data, der er nødven- dige, eller de overslag, der er relevante for beregningerne, straks stilles til rådighed for den nationale myndighed, der har til opgave at foretage de i artikel 2, stk. 1, nævnte beregninger. (1) EFT L 181 af 28. 6. 1989, s. 47. (2) EFT L 59 af 6. 3. 1991, s. 19. Afgørelsen er ændret ved afgø- relse 96/174/EF (EFT L 51 af 1. 3. 1996, s. 48). 2. Den nationale myndighed er at indsamle supplerende data, som den skønner nødvendige for beregningerne. ansvarlig for Artikel 4 Forelæggelse af beregningsresultater i prøvepe- rioden Medlemsstaterne forelægger resultaterne af de i artikel 2, stk. 1, nævnte beregninger for Kommissionen i overens- stemmelse med følgende tidsplan: Resultaterne for kalenderårene 1995, 1996, 1997 og 1998 forelægges senest den 1. november 1999. Resultaterne for kalenderåret 1999 samt de reviderede resultater for kalenderårene 1995, 1996, 1997 og 1998 forelægges senest den 1. november 2000. Resultaterne for kalenderåret 2000 samt de reviderede resultater for kalenderårene 1995, 1996, 1997, 1998 og 1999 forelægges senest den 1. november 2001. De første overslag for kalenderåret 2001 samt de revide- rede resultater for kalenderårene 1995, 1996, 1997, 1998, 1999 og 2000 forelægges senest den 30. april 2002. Artikel 5 Evaluering af resultaterne 1. På grundlag af de i artikel 4 omhandlede resultater udarbejder Kommissionen efter høring af Udvalget for De Europæiske Fællesskabers Statistiske Program og inden den 31. december 2000 en midtvejsrapport og inden den 1. juli 2002 en endelig rapport til Europa-Parlamentet og Rådet med en kvalitativ og kvantitativ analyse af virknin- gerne af prøvemetoderne til fordeling og beregning af FISIM som beskrevet i bilag III. 2. Gennemførelsesbestemmelserne til denne forord- ning, herunder en præcisering og forbedring af prøveme- toderne som beskrevet i bilag III, vedtages af Kommis- sionen efter proceduren i artikel 7. 3. Inden den 31. december 2002 vedtager Kommis- sionen efter høring af Udvalget for Penge-, Kreditmar- keds- og Betalingsbalancestatistik og efter proceduren i artikel 7 den metode, der skal anvendes til fordeling af FISIM, hvis det fremgår af den endelige evalueringsrap- port, at de resultater, der er opnået under prøveperioden, er pålidelige. 4. Hvis Kommissionen i den endelige evalueringsrap- port, som omhandlet i stk. 1, konkluderer, at ingen af prøvemetoderne for fordeling af FISIM er mere pålidelige med henblik på en korrekt opgørelse af den økonomiske aktivitet end den nuværende nulfordeling, forelægger Kommissionen om nødvendigt Rådet et passende forslag om ændring af forordning (EF) nr. 2223/96. 27. 2. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 58/3 Artikel 6 Indberetning til Kommissionen Fra den 1. januar 2003 indberetter medlemsstaterne i forordning (EF) forbindelse med de nr. 2223/96 omhandlede tabeller resultaterne af de bereg- ninger, der er foretaget efter nærværende forordning, til Kommissionen. artikel 3 i i Artikel 7 Procedure 1. Kommissionen bistås af Udvalget for De Europæiske Fællesskabers Statistiske Program, i det følgende benævnt »udvalget«. 2. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i artikel 148, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fælles- skab, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne fra medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte arti- kel. Formanden deltager ikke i afstemningen. 3. a) Kommissionen vedtager de påtænkte foranstaltnin- ger, når de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse. afgivet nogen udtalelse, forelægger Kommissionen straks Rådet et forslag til de foranstaltninger, der skal træffes. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal. Har Rådet ved udløbet af en frist på tre måneder ikke truffet nogen afgørelse, vedtages de foreslåede foranstaltninger af Kommissionen. Artikel 8 Undtagelsesbestemmelser Som en undtagelse fra denne forordning 1) træffes afgørelsen om fordeling af FISIM i forbindelse med opgørelsen af BNI med henblik på Fællesskabets eget budget og egne indtægter af Rådet med enstem- mighed på forslag af Kommissionen 2) vil FISIM ikke blive fordelt med henblik på andre fællesskabspolitikker, før Kommissionen efter artikel 5, stk. 3, har truffet afgørelse om, hvilken metode der skal anvendes til fordeling af FISIM. Artikel 9 Afsluttende bestemmelser b) Er de påtænkte foranstaltninger ikke i overensstem- melse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 1998. På Rådets vegne G. BROWN Formand L 58/4 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 98 BILAG I ÆNDRINGER AF BILAG A OG BILAG I HERTIL I FORORDNING (EF) Nr. 2223/96 Kapitel 1 1. 13. , femte afsnit, litra d) 1. 25. , andet afsnit Kapitel 3 3. 63. Efter »I ENS har man også mange speci- fikke konventioner, f. eks. :« erstattes af: forbruget indirekte »registrering af målte formidlingstjenester som forbrug i produktionen inden for en fiktiv sektor eller et fiktivt erhverv« finansielle af »fordeling af forbruget af indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) på brugersektorer/brugererhverv«. Følgende litra tilføjes efter »Nogle af de vigtigste er følgende. « begrebsmæssige forskelle »i) forbruget af indirekte målte finansielle formidlingstjenester fordeles nu på brugersektorer/brugererhverv og hen- føres ikke til en fiktiv sektor (fiktivt erhverv). Følgelig registreres de ikke længere udelukkende som forbrug i produktionen, men kan også være konsum og eksport. Dette indebærer, at import af FISIM også kan fore- komme. « Hele teksten fra begyndelsen til og med ». vurderes på grundlag af de forlangte gebyrer eller provisioner«, i slutningen af fjerde afsnit, erstattes af: »J. Bank- og finansieringsvirksomhed (herunder også pensionskassers tjenester). Bank- og finansieringsvirksomhed (und- tagen forsikrings- og pensionsforsikring) omfatter: a) finansielle som formidlingstjenester, faktureres direkte og opgøres som summen af de fakturerede gebyrer og provisioner. 27. 2. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 58/5 Finansielle formidlere fakturerer de specifikt. ydede finansielle tjenester Produktionen af tjenester sådanne opgøres på grundlag af de fakturerede gebyrer og provisioner b) indirekte målte og indirekte fakture- formidlingstjenester finansielle rede (FISIM). Finansielle formidlere yder tjenester, for hvilke de ikke specifikt fakturerer gebyrer og provisioner. De betaler lavere renter end normalt, når de optager lån, og beregner sig højere renter, når de låner penge ud. skabes produktionen Følgelig af FISIM ved de finansielle formidleres forvaltning af udlån og indlån, for hvilke de fastsætter renten; derimod er ved ingen formidlingstjenester der andre værdipapirer end aktier. grundlag finansielle forsikringsselskaber Produktionen i delsektor S. 122 (andre monetære finansielle institutioner) og formidlere S. 123 (andre undtagen og pensionskasser) undtagen investerings- selskaber opgøres på af forskellen mellem de faktiske rente- satser for henholdsvis optagne lån og udlån og en »referencerentesats«. Ved lån til både residenter og ikke-resi- denter opgøres produktionen som forskellen mellem den rentebetaling, de faktisk modtager, og den rentebeta- ling, de ville have modtaget, hvis refe- rencerenten havde været anvendt. Ved lån optaget både hos residenter og ikke-residenter opgøres produktionen som forskellen mellem den rentebeta- ling, de ville have modtaget, hvis refe- rencerenten havde været anvendt, og den rente, de faktisk modtager c) finansielle formidlingstjenester, der ydes af centralbanken. Centralbanken må ikke indgå i bereg- ningen af FISIM: produktionen op- gøres som summen af omkostnin- gerne. « 3. 70. , litra j) »kun for den samlede økonomi: alle indi- rekte målte finansielle formidlingstjene- ster (FISIM) leveret af residente produ- center« erstattes af: »residente producenters forbrug af indi- rekte målte finansielle formidlingstjene- ster (FISIM)«. 054 L 58/6 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 98 3. 70. 3. 76. , litra e) 3. 142. , litra h) Kapitel 4 4. 51. , andet afsnit Kapitel 8 8. 09. Tilføjes: »k) Pr. konvention henføres centralban- kers produktion til andre finansielle formidleres forbrug i produktionen (delsektor S. 122-S. 123)«. Tilføjes efter »finansielle tjenester, hvilke der opkræves betaling straks«: for »og den del af de indirekte målte finansi- elle formidlingstjenester, som af hushold- ningerne anvendes som konsum«. Tilføjes efter »finansielle tjenester opgjort som provisioner og gebyrer«: »og den del af de indirekte målte finansi- elle formidlingstjenester, som anvendes af ikke-residenter«. »Da værdien af de finansielle formidleres tjenester ikke fordeles blandt de forskel- lige kunder, ikke nogen foretages der korrektion af faktiske rentebetalinger til eller fra de finansielle formidlere for at eliminere de margener, der svarer til de finansielle formidleres implicitte gebyrer. Det er derfor nødvendigt at indføje en korrektionspost på kontoen for allokering af primær indkomst både for finansielle formidlere og et fiktivt erhverv, hvortil de formidleres produktion pr. finansielle konvention henføres i produktionen. « som forbrug Ændres til: »Da værdien af de finansielle formidleres tjenester fordeles blandt de forskellige kunder, skal de faktiske rentebetalinger til eller fra de finansielle formidlere korrigeres for at eliminere de margener, der svarer til de finansielle formidleres implicitte gebyrer. De renter, som lånta- gerne betaler til de finansielle formidlere, reduceres med den estimerede værdi af de gebyrer, der skal betales, mens indsky- dernes renteindtægter tilsvarende forhøj- es. Værdien af disse gebyrer betragtes som betaling for tjenester, der ydes af de finansielle formidlere til deres kunder og ikke som rentebetalinger. « Tilføjes: Tabel A. I. 1 og A. I. 2, der viser, hvilken indvirkning fordelingen af FISIM har på tallene i taleksemplet i kapitel 8 »Konto- system og saldoposter«. 27. 2. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 58/7 8. 14. Ændres til: en del »Eftersom de indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) opdeles på af brugersektorer, omposteres rentebetalingerne for tjenesteydelser. Denne omklassificering har indvirkning på værdien af produk- tionen og forbruget i produktionen (samt på værdien af importen/eksporten og konsumet). « som betalinger af behandles brugersektorer, »Eftersom de indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) ikke opdeles på hele værdien af produktionen af FISIM som forbrug i produktionen for en fiktiv sektor med nul produktion og negativ samme omfang som værditilvækst forbruget i produktionen, dog med modsat fortegn. På denne måde reduceres alle sektorers og erhvervs værditilvækst tilsammen med dette beløb. Af hensyn til kontienes kan man overskuelighed undlade at indsætte en ekstra kolonne for den fiktive sektor, og i stedet opføre det tilsvarende i kolonnen for den samlede økonomi. « tal 8. 24. Ændres til: de for »Da finansielle indirekte målte formidlingstjenester (FISIM) opdeles på brugersektorer, svarer posten »renter« på kontoen primær allokering indkomst til betalte og modtagne renter, efter at FISIM er blevet trukket fra de af låntagerne betalte faktiske renter og lagt långiverne modtagne faktiske til de af rentebetalinger. « af de de betalte foretages faktisk renter. Der indirekte målte (FISIM) finansielle »Da formidlingstjenester er ikke opdelt på brugersektorer, er de viste og renteposter modtagne en korrektion af tilgangen i kolonnen finan- sielle selskaber (med negativt fortegn) og i (med positivt kolonnen fiktiv fortegn). Af hensyn til kontienes oversku- elighed kan man undlade at indsætte en ekstra kolonne for den fiktive sektor, og i stedet i tal det kolonnen for den samlede økonomi. « tilsvarende opføre sektor Kapitel 9 9. 25. , litra a) Udgår: »forbrug i produktionen opdelt efter erhverv omfatter også anvendelse af indi- rekte målte finansielle formidlingstjene- ster, som er registreret i et fiktivt erhverv (se punkt 9. 33)«. L 58/8 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 98 9. 25. , litra b) Udgår: indirekte målte »minus finansielle formidlingstjenester (registreret i et fiktivt erhverv, se punkt 9. 33)«. 9. 33 b) Udgår: »I alle tilgangs- og anvendelsestabeller udvides NACE rev. 1-nomenklaturen med et fiktivt erhverv til anvendelse af indirekte målte finansielle formidlingstje- nester. I tilgangstabellen er der slet ikke registreret transaktioner vedrørende dette erhverv. I anvendelsestabellen registreres den samlede indirekte anvendelse målte finansielle formidlingstjenester som dette fiktive erhvervs forbrug i produktio- nen. Da det fiktive erhverv ikke har andre transaktioner, er dets nettooverskud af produktionen til negativt værdien af dets forbrug i produktionen. Alle andre elementer i dets værditilvækst er nul. Følgelig er dets samlede brutto- værditilvækst (negative) nettooverskud af produktionen. « lig med dets svarende af Anvendelse Konto I alt 2 4 27 30 30 230 22 22 28 I. Produk- tions- konto/ konto for udlandet II. 1. 1. Indkomst- dannelses- konto II. 1. 2. Konto for allokering af primær indkomst II. 2. Sekun- dærind- komst- fordelings- konto II. 4. Indkomst- anvendel- seskonto Tabel A. I. 1 — Konsekvenser af fordelingen af FISIM på institutionelle sektorer, inklusive ændringer for ikke-markeds- mæssige producenter S. 2 S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 Udlan- det Samlet øko- nomi NPISH Hus- hold- ninger Det offent- lige Finan- sielle selska- ber S. 11 Ikke- finan- sielle selska- ber Varer og tjene- ster (tilgang) 2 Transaktioner og saldoposter P. 72 Import af tjnester P. 62 Eksport af tjenester P. 1 Produktion Tilgang S. 11 Ikke- finan- sielle selska- ber S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 S. 2 Finan- sielle selska- ber Det offent- lige Hus- hold- ninger Samlet øko- nomi Udlan- det NPISH Varer og tjene- ster (tilgang) I alt Konto 48 6 3 57 2 4 4 –2 27 30 30 3 0 6 0 18 P. 2 Forbrug i produktio- nen 48 –18 B. 1 Værditilvækst/saldo –18 48 over for udlandet 48 –18 B. 2 Overskud af produk- tion –18 48 13 217 22 22 6 1 1 14 35 106 56 D. 41 Renter 33 106 14 35 –21 48 –41 B. 5 Primær indkomst –41 48 –21 49 35 35 –21 48 –41 B. 6 Disponibel indkomst –41 48 –21 35 28 3 19 6 P. 3 Endelig konsumudgift 6 –6 –2 16 –27 48 –41 B. 8n Opsparing, netto/saldo over for udlandet 30 30 7 1 1 21 209 22 22 2 4 57 30 30 230 22 22 I. Produk- tions- konto/ konto for udlandet II. 1. 1. Indkomst- dannelses- konto II. 1. 2. Konto for allokering af primær indkomst II. 2. Sekun- dærind- komst- fordelings- konto II. 4. Indkomst- anvendel- seskonto 2 7. 2. 9 8 ‹ D A ‹ D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s T i d e n d e L 5 8 / 9 Anvendelse Konto I alt Tabel A. I. 2 — Konsekvenserne af, at FISIM kun henføres til en fiktiv sektor Tilgang Varer og tjene- ster (tilgang) S. 2 S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 Udlan- det Samlet øko- nomi NPISH Hus- hold- ninger Det offent- lige Finan- sielle selska- ber S. 11 Ikke- finan- sielle selska- ber Fiktiv sektor Transaktioner og saldoposter Fiktiv sektor S. 11 Ikke- finan- sielle selska- ber S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 S. 2 Finan- sielle selska- ber Det offent- lige Hus- hold- ninger Samlet øko- nomi Udlan- det NPISH Varer og tjene- ster (tilgang) I alt Konto I. Produk- tions- konto II. 1. 1. Ind- komst- dannel- seskonto II. 1. 2. Konto for allokering af primær indkomst II. 2. Sekun- dærind- komst- forde- lings- konto II. 4. Ind- komst- anvendel- seskonto 48 48 P. 1 Produktion 48 P. 2 Forbrug i produktio- nen –48 B. 1 Værditilvækst/saldo –48 over for udlandet –48 B. 2 Overskud af produk- –48 tion 48 48 48 48 48 48 48 I. 48 48 Produk- tions- konto II. 1. 1. Ind- komst- dannel- seskonto 222 16 206 7 17 39 77 66 D. 41 Renter 25 125 12 33 5 200 22 222 II. 1. 2. –6 –2 16 –27 48 –41 B. 5 Primær indkomst –41 48 –27 16 –2 –6 –6 –2 16 –27 48 –41 B. 6 Disponibel indkomst –41 48 –27 16 –2 –6 P. 119 Korrektionspost for 48 –48 FISIM 6 –6 –2 16 –27 48 –41 B. 8n Opsparing, netto/sal- do over for udlandet Konto for allokering af primær indkomst II. 2. Sekun- dærind- komst- forde- lings- konto II. 4. Ind- komst- anvendel- seskonto L 5 8 / 1 0 ‹ D A ‹ D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s T i d e n d e 2 7. 2. 9 8 27. 2. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 58/11 BILAG II ÆNDRING AF BILAG II TIL BILAG A TIL FORORDNING (EF) Nr. 2223/96 I første afsnit, tredje punktum, i punkt 11 udgår følgende: »: formueindkomst minus renteudgifter, dog ikke formueindkomster fra investering af egenkapital. « BILAG III BEREGNING AF FISIM 1. BEREGNING AF PRODUKTIONEN AF FISIM FOR SEKTOR S. 122 OG S. 123 a) Databehov For hver af de to delsektorer S. 122 og S. 123 (1) er det nødvendigt at anvende angivelserne vedrørende de gennemsnitlige beholdninger af lån, indlån (efter brugersektorer) og andre former for værdipapirer end aktier udstedt af finansielle formidlere for perioden (gennemsnittet for fire kvartaler) og de påløbne renter efter fordelingen af rentegodtgørelser på de faktiske modtagere i overensstemmelse med ENS 1995. b) Valg af referencerente På statuskontiene for de finansielle formidlere, som tilhører S. 122 og S. 123, deles låne- og ind- lånspositioner med residente enheder op, således at man kan sondre mellem: — lån og indlån som led i interbank-transaktioner (dvs. mellem de institutionelle enheder i sektor S. 122 og S. 123) — Lån og indlån mellem de finansielle formidlere og de institutionelle brugersektorer (S. 11 - S. 124 - S. 125 - S. 13 - S. 14 - S. 15) (undtagen centralbanker). Lån og indlån med den øvrige verden (S. 2) bør ligeledes deles op på lån og indlån med ikke-residente finansielle formidlere og lån og indlån med andre ikke-residenter. I den femårige prøveperiode skal medlemsstaterne sammenligne resultaterne af allokeringen af FISIM ved at bruge den »interne« referencerente, der beregnes efter følgende fire metoder: Metode nr. 1 Til opgørelse af de residente finansielle formidleres produktion af FISIM efter institutionel sektor beregnes den »interne« referencerente som forholdet mellem modtagne renter af lån mellem S. 122 og S. 123 og beholdninger af lån mellem S. 122 og S. 123: Modtagne renter af lån mellem S. 122 og S. 123 Beholdning af lån mellem S. 122 og S. 123 Metode nr. 2 Til opgørelse af de residente finansielle formidleres produktion af FISIM efter institutionel sektor beregnes den »interne« referencerente som et vejet gennemsnit af renterne fra både interbank-lån og andre værdipapirer end aktier udstedt af finansielle formidlere. Som vægtenheder anvendes positio- nerne i de finansielle formidleres statuskonto »lån mellem residente finansielle formidlere, som tilhører S. 122 og S. 123« og andre værdipapirer end aktier udstedt af residente finansielle formidlere, som tilhører S. 122 og S. 123. (1) De finansielle formidlere, der kommer i betragtning, er sektor S. 122 (andre monetære finansielle institutioner) og S. 123 (andre finansielle formidlere undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser) undtagen investeringsselskaber. L 58/12 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 98 Modtagne renter af lån mellem S. 122 og S. 123 + renter af andre værdipapirer end aktier udstedt af S. 122 og S. 123 Beholdning af lån mellem S. 122 og S. 123 + andre værdipapirer end aktier udstedt af S. 122 og S. 123 Hvis de nationale banksystemers institutionelle struktur ikke gør det muligt at beregne denne rente (f. eks. fordi bankerne ikke udsteder andre værdipapirer end aktier), anvendes der en alternativ referen- cerente. Denne rente kan beregnes på grundlag af beholdning af og renteindtægter fra aktiver (eksklu- sive lån)/passiver (eksklusive indlån), hvis gennemsnitlige løbetid er tættest på passivernes forfaldsdato i statuskontoen for de finansielle formidlere, der tilhører S. 122 og S. 123. Metode nr. 3 Til opgørelse af de residente finansielle formidleres produktion af FISIM efter institutionel sektor kan den anvendes to referencerenter: én for kortfristede transaktioner (beregnet efter metode nr. 1) og én for langfristede transaktioner (under anvendelse af de offentliggjorte renter for andre værdipapirer end aktier, hvis løbetid svarer til de langfristede passivers forfaldsdato på de finansielle formidleres statuskonto). Metode nr. 4 Til opgørelse af de residente finansielle formidleres produktion af FISIM efter institutionel sektor beregnes den »interne« referencerente efter følgende tre varianter: a) b) c) som et gennemsnit af gennemsnittet af alle residente institutionelle sektores (S. 124 - S. 125 - S. 11 - (bortset fra centralbankernes) udlåns- og indlånsrente S. 13 - S. 14 - S. 15) som et gennemsnit af gennemsnittet af de residente institutionelle brugersektorers (S. 124 - S. 125 - S. 11 - S. 13 - S. 14 - S. 15) (bortset fra centralbankernes) udlåns- og indlånsrente og den implicitte rentesats beregnet som i metode nr. 1 som et gennemsnit af gennemsnittet af de residente institutionelle brugersektorers (S. 124 - S. 125 - S. 11 - S. 13 - S. 14 - S. 15) (bortset fra centralbankernes) udlåns- og indlånsrente og den implicitte rentesats beregnet som i metode nr. 2. Til beregning af import og eksport af FISIM anvendes som referencerente den gennemsnitlige inter- bank-rente vægtet med positionerne i de finansielle formidleres statuskonto »lån mellem S. 122 og S. 123 på den ene side og ikke-residente finansielle formidlere på den anden side« og »indlån mellem S. 122 og S. 123 på den ene side og ikke-residente finansielle formidlere på den anden side« i de finan- sielle formidleres statuskonto. Denne beregnede rente er den »eksterne« referencerente, som anvendes til beregning af eksporten og importen af FISIM. I prøveperioden sondres der ved beregningen af de interne og eksterne referencerenter både på basis af hjemstedet for de finansielle formidlere, der deltager i transaktionerne, og på basis af de valutaer, som transaktionerne er denomineret i. Medlemsstaterne forsyner Eurostat med alle de statistiske oplysninger, der er brugt inden for den anvendte metode. c) Detaljeret underopdeling af FISIM efter institutionelle sektorer For hver institutionel sektor skal der opstilles følgende tabel over lån ydet af og indlån hos residente finansielle formidlere: Behold- ning Modtagne renter Behold- ning Betalte renter Lån ydet af residente finansielle formidlere S. 122 S. 123 Indlån hos residente finansielle formidlere S. 122 S. 123 FISIM i alt efter institutionelle sektorer beregnes som summen af FISIM for lån, der ydes til den institutionelle sektor, og FISIM for den institutionelle sektors indlån. FISIM for lån ydet til den institutionelle sektor = modtagne renter på lån – (lånebeholdning × »intern« referencerente). 27. 2. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 58/13 FISIM for den institutionelle sektors indlån = (beholdning af indlån × »intern« referencerente) – betalte renter på indlån. En del af produktionen eksporteres. Af statuskontoen for finansielle formidlere (S. 122 og S. 123) kan man aflæse følgende: Beholdning Modtagne renter Beholdning Betalte renter Lån til ikke-resi- denter Indlån fra ikke- residenter Eksport af FISIM beregnes ved hjælp af den »eksterne« interbank-referencerente på følgende måde: FISIM for lån ydet til ikke-residenter (inklusive finansielle formidlere) = modtagne renter – (lånebe- holdning × »ekstern« referencerente). FISIM for indlån fra ikke-residenter (inklusive finansielle formidlere) = (indlånsbeholdning × »ekstern« referencerente) – betalte renter. d) Underopdeling af FISIM til husholdninger i forbrug i produktionen og konsum Tjenesteydelser til husholdningerne opdeles i: — husholdningernes forbrug i produktionen i deres egenskab af boligejere — husholdningernes forbrug i produktionen i deres egenskab af ejere af personlige foretagender — husholdningernes konsum. Dette medfører en opdeling af lån til husholdninger (beholdning og renter) i: — boliglån — lån til husholdninger som ejere af personlige foretagender — andre lån til husholdninger. Lån til husholdninger i deres egenskab af personlige foretagender og boliglån anføres almindeligvis særskilt i de forskellige opdelinger af lån i finans- og valutastatistikker. Andre lån til husholdninger kan beregnes ved subtraktion. FISIM for lån til husholdninger fordeles på tre kategorier (boliglån, lån til husholdninger i deres egenskab af ejere af personlige foretagender og andre lån til husholdninger) på grundlag af oplysninger om basisbeholdninger og renter for hver af de tre grupper. Boliglån er ikke identisk med realkreditlån, da realkreditlån kan have andre formål. Husholdningernes indlån opdeles i: — indlån fra husholdninger i deres egenskab af ejere af personlige foretagender — indlån fra privatpersoner. Hvis der ikke foreligger statistikker for indlån fra husholdninger i deres egenskab af ejere af person- lige foretagender, skal medlemsstaterne i den femårige prøveperiode sammenligne resultaterne af allo- keringen af FISIM ved hjælp af følgende metoder: Metode nr. 1 Beholdninger kan beregnes ud fra forholdet mellem indlån og den observerede værditilvækst for de mindste selskaber omregnet til personlige foretagender. Metode nr. 2 Beholdninger kan beregnes ud fra forholdet mellem indlån og den observerede omsætning for de mindste selskaber omregnet til personlige foretagender. FISIM for husholdningers indlån fordeles mellem FISIM for indlån fra husholdninger i deres egen- skab af ejere af personlige foretagender og FISIM for indlån fra husholdninger i deres egenskab af privatpersoner på grundlag af disse to kategoriers gennemsnitlige beholdninger, for hvilke samme rentesats anvendes på grund af manglende oplysninger. Alternativt, og navnlig når der ikke foreligger mere detaljerede oplysninger om husholdningernes lån og indlån, kan FISIM til husholdninger fordeles på forbrug i produktionen og konsum således, at alle lån tilskrives husholdninger i deres egenskab af producenter eller boligejere, og alle indlån tilskrives husholdninger i deres egenskab af privatpersoner. L 58/14 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 98 2. BEREGNING AF IMPORTEREDE FINANSIELLE FORMIDLINGSTJENESTER Ikke-residente finansielle formidlere yder lån til residenter og modtager indlån fra residenter. For hver institutionel sektor opstilles følgende tabel: Beholdning Renter modtaget af ikke-residente finansielle formidlere Beholdning Renter betalt af ikke-residente finansielle formidlere Lån ydet af ikke- residente finansi- elle formidlere Indlån hos ikke-residente finansielle formidlere Finansielle formidlingstjenester, der importeres af hver institutionel sektor, beregnes derfor på følgende måde: Importeret FISIM for lån = renter modtaget af ikke-residente finansielle formidlere – (lånebeholdning × »ekstern« referencerente). Importeret FISIM for indlån = (indlånsbeholdning × »ekstern« referencerente) – rente betalt af ikke- residente finansielle formidlere. 3. FISIM I FASTE PRISE Forskellen mellem referencerenten og den effektive rente udgør den margen, som den finansielle formidler indtjener, og kan således betragtes som den pris, der betales for den leverede tjeneste. FISIM i faste priser fås som kvotienten af værdien af FISIM for lån og indlån i S. 122 og S. 123 og denne pris. Beholdninger af lån og indlån omregnes til basisperiodens priser ved hjælp af et generelt prisindeks (f. eks. den implicitte prisdeflator for den endelige indenlandske efterspørgsel). FISIM for lån til den institutionelle sektor i faste priser FISIM for indlån fra den institutionelle sektor i faste priser = = FISIM for lån til den institutionelle sektor prisindeks Fisim for indlån fra den institutionelle sektor prisindeks margen i basisperioden effektiv margen margen i basisperioden effektiv margen margen i basisperioden for lån = effektiv indlånsrente – referencerente margen i basisperioden for indlån = referencerente – effektiv indlånsrente


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 460/98 von Shaun SPIERS an die Kommission. Wohlergehen der Legehennen

eurovoc_concepts:
animal welfare
intensive livestock farming
laying poultry

text: C 402/12 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 22. 12. 98 Am 6. /7. April 1998 hat ein von der Kommission veranstaltetes und unterst(cid:252)tztes wissenschaftliches Seminar (cid:252)ber das ungel(cid:246)ste Problem des Fortbestehens der klassischen Schweinepest in der Schwarzwildpopulation bestimmter deutscher, im St(cid:228)ndigen als auch im Wissenschaftlichen Veterin(cid:228)rausschu(cid:223) weiterer(cid:246)rtert, um zu pr(cid:252)fen, ob die bisherigen Ma(cid:223)nahmen noch angemessen sind. italienischer und franz(cid:246)sischer Gebiete stattgefunden. Die Frage wird sowohl Die mit der Seuche verbundenen wirtschaftlichen Verluste lassen sich kaum genau absch(cid:228)tzen. Die betroffenen Mitgliedstaaten zahlen f(cid:252)r die Seuchenschlachtung von Schweinen eine Entsch(cid:228)digung, die die Kommission zu 50 % erstattet (sch(cid:228)tzungsweise belief sich die finanzielle Beteiligung der Kommission an Seuchenausbr(cid:252)chen im Jahre 1997 auf 116,8 Mio. Ecu). Dar(cid:252)ber hinaus hat die Kommission zur au(cid:223)erordentlichen Marktst(cid:252)tzung in den betroffenen Mitgliedstaaten noch andere Entscheidungen erlassen. Die Kosten dieser Marktst(cid:252)tzungsma(cid:223)nahmen werden zu 70 % von der Gemeinschaft getragen (die gemeinschaftliche Beteiligung f(cid:252)r 1997 belief sich auf 497,59 Mio. Ecu). (1) ABl. L 47 vom 21. 2. 1980. (98/C 402/012) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0460/98 von Shaun Spiers (PSE) an die Kommission (16. Februar 1998) Betrifft: Wohlergehen der Legehennen Wann gedenkt die Kommission Vorschl(cid:228)ge vorzulegen, durch die das Wohlergehen der Legehennen verbessert werden kann? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (13. M(cid:228)rz 1998) Der Herr Abgeordnete wird auf die Antwort der Kommission auf die schriftliche Anfrage E-115/98 von Frau Pollack (1) verwiesen. (1) ABl. C 304 vom 2. 10. 1998, S. 33. (98/C 402/013) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0469/98 von Richard Howitt (PSE) an die Kommission (27. Februar 1998) Betrifft: Die Rolle der Leitlinien f(cid:252)r die Annahme von Strukturfondsprogrammen laut (cid:220)bereinkunft bei der informellen Ratstagung in Irland vom 14. -15. 11. 1996 Als wie wirksam beurteilt die Kommission selbst den Einflu(cid:223) auf Kommissionsebene ver(cid:246)ffentlichter Leitlinien auf laufende Programme in den Mitgliedstaaten? Mit welchem Verfahren bem(cid:252)ht sich die Kommission um eine entsprechende Bewertung? Beabsichtigt sie, die Weiterf(cid:252)hrung solcher Leitlinien in ihre Vorschl(cid:228)ge f(cid:252)r neue Strukturfondsprogramme einzubeziehen? Falls ja, welche neue Anh(cid:246)rung soll (cid:252)ber die Leitlinien stattfinden, und mit wieviel Zeit rechnet die Kommission bis zu ihrer Annahme? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (6. April 1998) Wie die Kommission in ihrem am 30. Mai 1997 herausgegebenen Papier (1) erl(cid:228)utert, werden die Leitlinien zusammen mit den Zwischenbewertungen der Programme die Grundlage f(cid:252)r etwaige Anpassungen der Sechs- jahresprogramme 1994-1999 im Rahmen der (cid:252)bergreifenden Halbzeit(cid:252)berpr(cid:252)fung bilden


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 365/98 af 16. februar 1998 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 17. 2. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 46/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 365/98 af 16. februar 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelses- bestemmelser og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2375/96 (2), særlig artikel 4, stk. 1, importordningen frugt for til under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3813/92 af 28. december 1992 om den regningsenhed og de omregningskurser, der skal anvendes i den fælles land- brugspolitik (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 150/95 (4), særlig artikel 3, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af af de multilaterale resultaterne handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag; ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes p(cid:134) de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i i forordning (EF) nr. 3223/94, tabellen i bilaget. fastsættes som anført Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 17. februar 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 325 af 14. 12. 1996, s. 5. (3) EFT L 387 af 31. 12. 1992, s. 1. (4) EFT L 22 af 31. 1. 1995, s. 1. L 46/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 17. 2. 98 BILAG til Kommissionens forordning af 16. februar 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KN-kode Tredjelandskode (1) (ECU/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 212 624 999 052 068 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 600 624 999 204 999 052 204 464 600 624 662 999 052 204 600 999 060 400 404 720 728 999 064 388 400 528 999 46,4 106,3 185,9 112,9 124,3 132,9 128,6 167,8 167,8 139,9 152,8 146,3 37,1 37,4 41,8 45,9 50,8 54,9 44,7 78,3 78,3 62,6 66,0 82,7 111,1 75,6 47,6 74,3 78,5 53,5 90,4 74,1 53,0 89,2 103,0 79,8 81,1 81,2 97,4 97,1 141,6 100,3 109,1 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2317/97 (EFT L 321 af 22. 11. 1997, s. 19). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«