title: PREGUNTA ESCRITA n. 172/98 del Markus FERBER a la Comisión. Procedimiento de adopción de decisiones en el Consejo sobre la propuesta modificada de Directiva relativa a la aproximación de las disposiciones legales y administrativas de los Estados miembros en materia de publicidad de los productos de<

eurovoc_concepts:
EC Directive
Greece
advertising
common organisation of markets
economic support
export (EU)
proposal (EU)
tobacco

text: C 223/132 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 7. 98 Las ciudades mencionadas por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a se incluyen en las zonas subvencionables en virtud del objetivo no 2. Los criterios de subvencionabilidad descritos anteriormente son pues aplicables a los proyectos de metro ligero presentados por el gobierno vasco. A t(cid:14)·tulo informativo, en la medida 4. 2. del programa del objetivo no 2 para 1997-1999, para el Pa(cid:14)·s Vasco esta· prevista la cofinanciacio·n de la l(cid:14)·nea II del metro de Bilbao, por un total de 29,45 millones de ecus procedentes del FEDER sobre un total subvencionable de 98,16 millones de ecus. (98/C 223/169) PREGUNTA ESCRITA E-0172/98 de Markus Ferber (PPE) a la Comisio·n (2 de febrero de 1998) Asunto: Procedimiento de adopcio·n de decisiones en el Consejo sobre la propuesta modificada de Directiva relativa a la aproximacio·n de las disposiciones legales y administrativas de los Estados miembros en materia de publicidad de los productos de ¿Es cierto que Grecia en los u·ltimos an(cid:152)os, de acuerdo con la organizacio·n comu·n de mercados en el sector 1. del tabaco, ha estado recibiendo constantemente ma·s subvenciones de las que le correspond(cid:14)·an? 2. ¿Es cierto que, por este motivo, Grecia tiene la obligacio·n de devolver 200 millones de ecus? 3. ¿Es cierto que en el contexto de la propuesta de Directiva relativa a la aproximacio·n de las disposiciones legales y administrativas de los Estados miembros en materia de publicidad de los productos del tabaco se ha previsto condonar total o parcialmente las deudas de Grecia? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (6 de marzo de 1998) La Comisio·n puede informar a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a de que desde la reforma de la organizacio·n del mercado de 1. tabaco, que tuvo lugar en 1992, Grecia se ha beneficiado solamente de las primas a las que ten(cid:14)·a derecho tal como hab(cid:14)·an quedado fijadas mediante el Reglamento (CE) no 1420/97 del Consejo de 22 de julio de 1997, por el que se fijan las primas del tabaco en hoja por grupo de variedades de tabaco para la cosecha de 1997 (1), las cuales no han sufrido modificaciones desde 1995. 2. En los u·ltimos an(cid:152)os, se han aplicado algunas correcciones a Grecia de unos 82 millones de ecus por exportaciones irregulares a Albania y Bulgaria entre 1986 y 1991. Se trata de sumas que se pagaron enteramente. No ha habido otras correcciones en el sector del tabaco, y actualmente no se ha adoptado ninguna medida relativa a una obligacio·n de recuperar sumas pagadas indebidamente porque los controles llevados hasta ahora en este Estado miembro han demostrado esencialmente el cumplimiento de la normativa adoptada desde la reforma de la organizacio·n del mercado del tabaco. No. No hay ningu·n v(cid:14)·nculo entre los debates en el Consejo respecto a la propuesta de Directiva relativa a la 3. publicidad de los productos del tabaco (2), y la organizacio·n comu·n del mercado del tabaco. (1) DO L 196 de 24. 7. 1997. (2) DO C 129 de 21. 5. 1992. (98/C 223/170) PREGUNTA ESCRITA E-0173/98 de Mary Banotti (PPE) al Consejo (6 de febrero de 1998) Asunto: Nin(cid:152)os con dificultades de aprendizaje ¿Puede indicar el Consejo por que· motivo la Presidencia brita·nica no ha hecho referencia en su programa a la atencio·n a las necesidades de los nin(cid:152)os con dificultades espec(cid:14)·ficas de aprendizaje, teniendo en cuenta que la Presidencia se centra en la idea de una «Europa de los ciudadanos» y los nin(cid:152)os ocupan directamente la base de esa «Europa de los ciudadanos»?


title: QUESTION ECRITE no 154/98 de John IVERSEN à la Commission. Production de tabac en Andorre

eurovoc_concepts:
Andorra
aid policy
aid system
international aid
production aid
tobacco
tobacco industry

formats: html pdf print

text: 9. 10. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 310/29 (98/C 310/32) QUESTION E· CRITE E-0149/98 pose·e par Graham Mather (PPE) a‘ la Commission (2 fe·vrier 1998) Objet: Libe·ralisation des te·le·communications (proce·dure d(cid:146)infraction) Le 6 novembre 1997, la Commission a annonce· qu(cid:146)elle avait engage· une proce·dure d(cid:146)infraction contre certains E· tats membres dans lesquels avaient e·te· releve·s vingt cas de non-application de certaines dispositions de directives europe·ennes capitales pour la mise en place d(cid:146)un marche· des te·le·communications ve·ritablement libe·ralise·. La Commission indiquait alors que cette proce·dure visait a‘ acce·le·rer la transposition des directives pertinentes en droit national avant la date limite du 1er janvier 1998 fixe·e pour la mise en place d(cid:146)un marche· pleinement libe·ralise· des te·le·communications dans l(cid:146)UE. La Commission est-elle convaincue que ces mesures permettront de reme·dier rapidement a‘ la situation et sur quels e·le·ments se fonde-t-elle pour le penser? Au 1er janvier 1998, combien de cas de non-transposition e·taient-ils recense·s? Quels sont les E· tats membres et les actes le·gislatifs en cause? Selon la Commission, dans combien de temps l(cid:146)ensemble des dispositions requises seront-elles transpose·es en droit national? Comment la Commission compte-t-elle informer le public sur ces questions? Re·ponse donne·e par M. Van Miert au nom de la Commission (12 mars 1998) Le 21 novembre 1997 et le 2 de·cembre 1997, la Commission a adresse· des lettres de mise en demeure a‘ sept E· tats membres portant sur vingt cas de non-transposition ou de transposition incorrecte des directives communautaires en matie‘re de te·le·communications. Cette initiative est loin d(cid:146)e(cid:136)tre reste·e sans effet, puisque les E· tats membres concerne·s semblent avoir entre-temps trouve· une solution satisfaisante dans quatorze de ces cas. En ce qui concerne la situation au 1er janvier 1998, la Commission a adopte·, le 18 fe·vrier dernier, un rapport sur l(cid:146)e·tat de mise en (cid:156)uvre des directives communautaires en matie‘re de te·le·communications, qui sera transmis prochainement au Parlement. La Commission conside‘re qu(cid:146)a‘ l(cid:146)exception d(cid:146)un nombre de cas limite·, la transposition est maintenant acheve·e. Lorsque des retards sont constate·s, des projets en attente d(cid:146)adoption garantissent ge·ne·ralement que les directives seront transpose·es. En ce qui concerne l(cid:146)application des re‘gles mises en place dans les E· tats membres, la Commission conclut dans un premier temps que, malgre· un certain nombre de plaintes, il s(cid:146)ave‘re d(cid:146)une manie‘re ge·ne·rale que les de·marches ne·cessaires sont entreprises pour garantir l(cid:146)acce‘s au marche· et que les autorite·s re·glementaires prennent des mesures pour garantir la conformite· au dispositif re·glementaire. Toutefois, si des retards ou des lacunes persistent en matie‘re de transposition dans certains E· tats membres, la Commission devra ouvrir des proce·dures d(cid:146)infraction. La Commission envisage de publier d(cid:146)autres communications sur l(cid:146)e·tat de la mise en (cid:156)uvre, qui laisseront de co(cid:136)te· la question de la transposition proprement dite pour se concentrer sur l(cid:146)application effective et fourniront des informations plus exhaustives sur l(cid:146)ouverture des marche·s nationaux, au moyen d(cid:146)une gamme d(cid:146)indicateurs plus e·toffe·e et de donne·es plus comple‘tes communique·es par les autorite·s re·glementaires nationales. Ces rapports continueront a‘ e(cid:136)tre mis a‘ la disposition du grand public par le biais d(cid:146)Internet. (98/C 310/33) QUESTION E· CRITE E-0154/98 pose·e par John Iversen (PSE) a‘ la Commission (2 fe·vrier 1998) Objet: Production de tabac en Andorre La Commission voudrait-elle indiquer quel est le montant des aides verse·es par l(cid:146)UE pour soutenir la production de tabac non rentable et nocive en Andorre?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 140/98 von Alexandros ALAVANOS an die Kommission. Operationelles Programm "Fischerei" für Griechenland

eurovoc_concepts:
Greece
aquaculture
commitment of expenditure
financial aid
fishing fleet
fishing industry
food processing
industrial infrastructure
marketing
operational programme

text: 2. 10. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 304/39 Derzeit beabsichtigt die Kommission nicht, Vorschla¤ge fu¤r zusa¤tzliche Steuersa¤tze fu¤r Tabakerzeugnisse zu unterbreiten. Den Mitgliedstaaten steht es jedoch frei, auf Tabakerzeugnisse andere indirekte Steuern fu¤r besondere Zwecke zu erheben, vorausgesetzt, diese Steuersa¤tze entsprechen den fu¤r die Verbrauchssteuern und die Mehrwertsteuer geltenden Steuervorschriften, soweit dies die Festlegung der Steuergrundlage, die Steuerberechnung, die Besteuerbarkeit und die Steueru¤berwachung betrifft. 3. Gemeinschaftsaktionen zur Beka¤mpfung von Krebs sind im Programm (cid:132)Europa gegen den Krebs(cid:147) enthalten; ferner entha¤lt es Initiativen zur Information und Aufkla¤rung der O¤ ffentlichkeit u¤ber die Gefahren des Rauchens. Eine Reihe von Pra¤ventionsprojekten wurden im Rahmen dieses Programms finanziert; Einzelheiten dieser 1996 und 1997 finanzierten Projekte werden unmittelbar dem Herrn Abgeordneten und dem Sekretariat des Parlaments zusammen mit Einzelheiten u¤ber Informationsprojekte, die u¤ber Gemeinschaftsmittel fu¤r Forschung und Aufkla¤rung u¤ber Tabak finanziert werden, u¤bermittelt. (1) Dok. KOM(98) 19 endg. (2) ABl. L 291, 6. 12. 1995. (3) ABl. L 316, 31. 10. 1992. (98/C 304/53) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0140/98 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (2. Februar 1998) Betrifft: Operationelles Programm (cid:132)Fischerei(cid:147) fu¤r Griechenland Das operationelle Programm fu¤r Griechenland (cid:132)Fischerei(cid:147) umfa(cid:223)t vier Teilprogramme sowie ein fu¤nftes betreffend technische Hilfe. Fu¤r jedes einzelne der vier Teilprogramme 1-4 gilt ein Fa¤lligkeitsplan. Kann die Kommission daher folgende Fragen beantworten: 1. 2. In welchem Stadium befinden sich die Teilprogramme derzeit und bei welchen Aktionen innerhalb der einzelnen Teilprogramme wurden Fortschritte erzielt? Ist es zu einer verzo¤gerten Inanspruchnahme der Mittel gekommen? Und falls ja, wie lauten die Hauptgru¤nde fu¤r diese Verzo¤gerung? Antwort von Frau Bonino im Namen der Kommission (13. Ma¤rz 1998) 1. Zum Stand der Mittelbindungen fu¤r Ma(cid:223)nahmen des Mitgliedstaats und der geta¤tigten Zahlungen liegen der Kommission fu¤r die vier Teilprogramme des Fischereiprogramms in Griechenland folgende Informationen vor: › Flotte: Mittelbindungen: 72% des Teilprogramms Zahlung: 36% des Teilprogramms › Aquakultur: Mittelbindungen: 90,5% des Teilprogramms Zahlung: 12,6% des Teilprogramms › Verarbeitung oder Vermarktung: Mittelbindungen: 64,1% des Teilprogramms Zahlung: 11,6% des Teilprogramms › Infrastruktur: Mittelbindungen: 63,8% des Teilprogramms Zahlung: 3,6% des Teilprogramms 2. Wie aus den obigen Angaben deutlich wird, ist es bei der Inanspruchnahme der Mittel fu¤r das Teilprogramm (cid:132)Infrastrukturen(cid:147) zu gro¤(cid:223)eren Verzo¤gerungen gekommen. Diese sind insbesondere darauf zuru¤ckzufu¤ren, da(cid:223) die Durchfu¤hrung der entsprechenden Investitionen nach erfolgter Mittelbindung eine gewisse Zeit, ha¤ufig zwei Jahre, in Anspruch nimmt


title: Ændret forslag til Rådets henstilling angående europæisk samarbejde inden for kvalitetssikring i de videregående uddannelser

eurovoc_concepts:
EU programme
European cooperation
education
higher education

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER * it Bruxelles, den 02. 02. 1998 KOM(97) 707 endelig udg. 97/0121 (SYN) Ændret forslag til RÅDETS HENSTILLING ANGÅENDE EUROPÆISK SAMARBEJDE INDENFOR KVALITETSSIKRING I DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER (forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2) BEGRUNDELSE I «Kier Parlamentets mening som blev udtrykt ved den første læsning den 19 November 19()7, præsenterer Kommissionen herved til Rådet, i henhold til artikel 189 A, paragraf 2 af El) traktaten, el ændret forslag til anbefaling. Denne tekst har lo hovedgrupper af ændringer: En grupper ændringer, der giver klarhed og større præcision i forhold til det originale forslag. En gruppe ændringer der styrker forslaget især i forhold til forskelligheden af uddannelsessystemer, autonomien af højere uddannelsessystemer, og invitationen til medlemsstater til at deltage aktivt i dannelsen af et europæisk netværk til kvalitetssikring. Kommissionens ændrede forslag opretholder den samme overordnede struktur og de samme mål som det originale forslag, men nogle tiltag er blevet udviklet og gjort klarere. Næsten halvdelen af de ændringer det europæiske parlament har foreslået er blevet accepteret af kommissionen. De ændringer, der er blevet anset for problematiske falder inden for følgende 3 kategorier. 1 ) Ændringer der relaterer sig til de grundlæggende principperne for forslaget. Formålet med tre ændringer er at fjerne referencer til Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse og til hvidbogen om "Undervise og Lære". Imidlertid er disse hvidbøger og grønbogen, som er citeret i præamblet til Kommissionen originale forslag, en del af grundlaget for fællesskabsaktioner inden for dette område. Andre ændringer foreslår en summeret præsentation af de principper der skal karakterisere nationale systemer af kvalitetssikring, de forskellige stadier af kvalitetssikringsopgaven, og de aktører der er involveret i hvert stadie. Da dette er et nyt område foretrækker Kommissionen at opretholde den analytiske tilgang i det originale forslag, der indeholder en forklaring af de essentielle egenskaber, snarere end den summariske beskrivelser som parlamentet foreslår. En ændring ville eliminere sammenhængen mellem kvalitetssikring og sammenhæng integrationen af kvalifikationer på arbejdsmarkedet. Denne er meget vigtig i forhold til beskæftigelsen af færdiguddannede. Samtidig inkluderer den juridiske baggrund for de foreslåede anbefalinger traktatens artikel 127, hvor arbejdsmarkedsbehov er nævnt eksplicit. SL 2) Ændringer der rejser spørgsmål der ligger udensor forslagets rækkevidde. at involvere de associerede lande i central og øst Europa direkte i udviklingen af procedure til kvalitetssikring og i udviklingen af netværk. Dette udgør imidlertid et problem, idet referencer til tredje lande ikke er tilladt i fællesskabets juridiske instrumenter. lindvidere deltager kun nogle af disse lande i relevante fællesskabsprogrammer. at introducere etableringen af systemer for kvalitetssikring forskningsfeltet. inden for 3) Ændringer der introducerer overflødige alternative formuleringer, der ikke forbedrer den originale tekst. tilføjelser eller udviklinger, eller Overføre eller gentage dele af den juridiske lekst i præamblet og visa versa (ientage aspektel om autonomien af de højere uddannelsesinstitutioner. Ændret forslag til RÅDETS HENSTILL TNG ANGÅENDE EUROPÆISK SAMARBEJDE INDENFOR KVALITETSSIKRING I DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER •s Wo PKOI'OM I ION INI'I IAI. E DK IA ( OMMISSION PROPOSITION MODI! IH EUROPEEN DU IK NOVEMBRE SUITE A I/AVIS D(f PARLEMENT RÀDI I I OK Dl N IIIKOI'/I ISKI. ONION, R Å D ET F O R D E N E U R O I M I S K I : U N I O N, som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske fællesskab, særlig artikel 126 og 127, som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske l'ællesskab, særlig artikel 126 og 127, som henviser til forslag fra Kommissionen, som henviser (il forslag fra Kommissionen, som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, som henviser til udtalelse fra Det Okonomiskc og Sociale Udvalg, som henviser til udtalelse fra Regionsudvalget, og som henviser til udtalelse fra Regionsudvalget, og i henhold til fremgangsmåden I traktatens artikel 189 C, og i henhold til fremgangsmåden I traktatens artikel 189 C, og som tager folgende i betragtning: som tager folgende i betragtning: Alle medlemsstaterne bestræber sig på at sikre en kvalitetsuddannelse på alle niveauer, og fællesskabet skal bidrage til denne lohende proces ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder, i givet (aid ved al stolle og supplere deres indsats, med fuld respekl for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed; Alle medlemsstaterne beslræber sig på al sikre en kvalitetsuddannelse på alle niveauer, og fællesskabet skal bidrage til denne lobende proces ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder, i givet fald ved al slotte og supplere deres indsats, med fuld respekl for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed; Rådet udtalte i sine konklusioner af 25. november 1991, at interessen for en hojnelse af kvaliteten inden for de videregående uddannelser deles af samtlige medlemsstater og alle højere uddannelsesinstitutioner i De Europæiske fællesskaber; pa grund af de forskelligartede meloder, der anvendes pa nationalt plan, kunne de nationale erfaringer suppleres med erfaringerne pa El-plan fra el begrænset antal pilotprojekter med henblik pa al etablere og styrke samarbejdet på dette område; Rådel udtalte i sine konklusioner af 25. november 1991, at interessen for en hojnelse af kvaliteten inden for de videregående uddannelser deles af samtlige medlemsstater og alle hojere uddannelsesinstitutioner i De Europæiske fællesskaber; på grund al de forskelligartede metoder, der anvendes på nationalt plan, kunne de nationale erfaringer suppleres med erfaringerne på El'-plan fra et begrænset antal pilotprojekter med henblik på at etablere og styrke samarbejdet på dette område; udviklingen og aktiviteterne i medlemsstaterne samt det tværnationale samarbejde inden for rammerne af lærernes mobilitet (navnlig og de studerendes og fællesskabsprogrammer som SOCRATES, herunder særlig dets afsnit om ERASMUS) har gjort de europæiske højere uddannelsesinstitutioner mere opmærksomme på behovet for at kunne vurdere kvaliteten af studier i udlandet og sammenligne dem med studier inden for landets eget uddannelsessystem; udviklingen og aktiviteterne i medlemsstaterne samt det tværnationale samarbejde inden for rammerne af lærernes mobilitet (navnlig og de studerendes og fællesskabsprogrammer som SOCRATES, herunder særlig dets afsnit om ERASMUS) har gjort de europæiske højere uddannelsesinstitutioner mere opmærksomme på behovet for at kunne vurdere kvaliteten af studier i udlandet og sammenligne dem med studier inden for landets eget uddannelsessystem; i el al hovedpunkterne i svarene på Kommissionens memorandum om den højere af uddannelsesinstitutioner, som den sociale praksis har gjort adgangsgivende til samfundet, dog yr ved at blive mere og mere uaktuel; der er i vore daae en tendens til al insistere mere pa behovet for kvalitet i hele uddannelsessystemet. og pa den enkelte institution; kvaliteten skal sikres på alle niveauer og inden for alle sektorer, idet forskellene ligger i deres mål, metoder og krav; der er en positiv holdning til at indfore effektive og acceptable kvalitetsevalueringsmeloder, baseret på europæisk samarbejde og tværnational udveksling af erfaringer, hvori der lægges vægt på evalueringens betydning for den strategiske styring og på evalueringens kulturelle dimension, i el af hovedpunkterne i svarene på Kommissionens memorandum om den hojere uddannelse understreges del, al kvaliteten skal sikres på alle niveauer og inden for alle sektorer, hvor forskellene kun ligger i deres mål, metoder og krav. Samtidig er der acceptable kvalitelsevalueringsmctoder, baseret på europæisk samarbejde og tværnational udveksling af erfaringer, hvori der lægges vægt på evalueringens betydning og kulturolle dimension: en positiv holdning effektive indfore og at til L'A urund af forskellige uddannelsessystemer forstås termen '•Videregående uddannelsesinstitution", i denne anbefaling, som alle former for bajere uddannetsesjnsAiimiwUiyor man kan erhverve kvalifikationer citer titler vi universitetsniveau, uanset deres respektive betegnelse i medlemsstaterne. Denne definition bruges i den rådsbeslutning, der etablerer SOCRATESj programmet: i fællesskabet en undersogelse, som Kommissionen lod Ibrclage om, hvor langt man var nået med kvalitetsevaluering i medlemsstaterne, viste, at de nye kvalitetscvalueringssystemcr har en række fælles elementer; og de to pilotprojekter, der blev gennemfort derefter, var baseret på de fælles, centrale elementer i de eksisterende nationale systemer; metoden blev afprøvet med gode resultater til folge, og det fremgik, at alle dem, der beskæftiger sig med delte område, lægger afgørende vægt på at sikre en lobende udveksling af erfaringer under hele processen med at reorganisere den videregående uddannelse i almindelighed og udvikle kvalitetsevalueringen og -sikringen i særdeleshed; en undersogelse. som Kommissionen lod foretage om, hvor langt man var nået med kvalitetsevaluering i medlemsstaterne, viste, at de nye kvalitetsevalueringssystcmer har en række fælles elementer; og de to pilotprojekter, der blev gennemfort derefter, var baseret på de fælles, centrale elementer i de eksisterende nationale systemer; metoden blev afprovet med gode resultater til følge, og det fremgik, at alle dem. der beskæftiger sig med dette område, lægger afgørende vægt på at sikre en lobende udveksling af erfaringer under hele processen med at reorganisere den videregående uddannelse i almindelighed og udvikle kvalitetsevalueringen og -sikringen i særdeleshed; skal hojere uddannelsesinstitutioner de de uddannelsesmæssige og faglige krav, som stilles af cl verdensomspændende ••videnbaseret samfund", men o-jså tage hoide for de nationale samfundsinteresser, og de tilstræber følgelig al sikre kvaliteten i deres ydelser ved at udvikle nye initiativer sammenslutninger af hojere uddannelsesinsliiulioner) med h. eji. hJ. iLp. (\ al sikre en kvalitetsbetonet undervisning; eller kollektivt via imødekomme (individuelt ikke blot de hojere uddannelsesinstitutioner skal imødekomme de ny_e_ uddannelsesmæssige og socialpolitiske krav, som stilles af et verdensomspændende "videnbaseret samfund" og den deraf folgende udvikling, og de tilstræber følgelig at forbedre kvaliteten i deres ydelser ved at udvikle nye initiativer (individuelt eller kollektivt via sammenslutninger af hojere uddannelsesinstitutioner) med det formål at sikre en kvalitetsbetonet underv isnius!: Q med de øgede krav, som åbningen til verdenssamfundet og masseuddannelsen medfører, står medlemsstaternes regeringer over for en nv udfordring, nemlig at tilpasse de højere uddannelsessystemer og deres forhold til staten og til samfundet på måder, der respekterer de nuværende akademiske normer og værdier, og som siyikexjjj^tluiiufleine^ auuwnni ve ansvar, del slår eltei debatten omkiing kommissionens meddelelse al M februar l'W-l i ø|ehlikke( ovcrvejci al HKIIOIC eller loiiu klail. al samtlige iiuilleiusslalei ill akademiske sv. leiiiei Hl eksamensbeviser ellei la|»li|. '. e kvalifikationsbeviset, kv:iliUissikiiii|>. inden loi den videregående iiildanuelse kan skabe lleksibihlel i»|>. Ireuime modet nisei ingen al de hojere uddannelsesinstitutioner; f'eitsuli|. ,r anei kendelse loiluiliini', al den de teknologiske oe økonomiske forandringer og deres følger for arbejdsmarkedet konfronterer de høicre uddannelsesinstitutioner med nve udfordringer: de skal under stadig vanskeligere betingelser som et stigende antal studerende og begrænsede midler sikre de studerende en fremtidsorienteret uddannelse og på en hensigtsmæssig måde forberede dem på arbejdsmarkedets krav. For at kunne i de høiere imødekomme disss kjay_ ej det nødvendigt, uddannelsesinstitutioner traditione)|e akademiske normer og værdier, og at institutionernes autonomi styrkes yderligere. sker en konstant retlektion over de at der del slåi eller debatlen omkring Kommissionens meddelelse af IV februar 1994 kl. ut, al samtlige uiedlemsst. itei i øjeblikke! overvejer a( imlløre eller forny foihcdiing al den p. ensiilii'. i' anei kendelse al akademiske sysleinei eksamensbeviser ellei laglwc kvalifikationsbeviser, kvalitetssikring inden for den videregående uddannelse kan skabe lleksibihlel og li emme moderniseringen af de hojere uddannelsesinstitutioner, lil hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse fremhæver som en svaghed på europæisk plan, al der ikke lindes el åbent uddannelsesområde i fællesskabet, fordi kvalillkationssystemcl ikke er tilstrækkelig gennemsigtigt; del hedder videre, al nationernes velstand i stadig stigende grad er baseret på frembringelse og udnyttelse af viden, og at nøglen til konkurrenceevne navnlig ligger i uddannelsens og erhvervsuddannelsens kvalitet og i, hvordan de forskellige organisationer med deres strategier er I stand til at tage højde for konsekvenserne af den udvikling, der sker i samfundet; hvidbogen om væksl, konkurrenceevne og beskæftigelse fremhæver som en svaghed på europæisk plan, at der ikke lindes et åbent uddannelsesområde i fællesskabet, fordi kvalifikationssystemet ikke er tilstrækkelig gennemsigtigt; det hedder videre, at nationernes velstand i stadig stigende grad er baseret på frembringelse og udnyttelse af viden, og at nøglen til konkurrenceevne navnlig ligger i uddannelsens og erhvervsuddannelsens kvalitet og i, hvordan de forskellige organisationer med deres strategier er 1 stand til at tage højde for konsekvenserne af den udvikling, der sker i samfundet; af at den almene "vidensamfundet", hvidbogen "Undervise og lære - på vej mod det kognitive samfund fremhæver i beskrivelsen og erhvervsuddannelsen vil blive "de væsentlige bærende kræfter for identifikation, tilhørsforhold, fremgang i samfundet og personlig udvikling", at "det bliver indlæringsevne og tilegnelse af grundlæggende viden, der i stadig stigende grad vil placere de enkelte individer i forhold til hinanden i de sociale sammenhænge"; den almene uddannelses og erhvervsuddannelsens sociale og kulturelle funktioner er uløseligt bundet lil de økonomiske funktioner, så de kvalitetskrav, der stilles til den almene uddannelse og erhvervsuddannelsen, er lige så llerdimensionale og afgørende vigtige for alle europæiske horgere; uddannelse at af den almene "vidensamfundet", hvidbogen "Undervise og lære - på vej mod det kognitive samfund fremhæver i beskrivelsen og erhvervsuddannelsen vil blive "de væsentlige bærende kræfter for identifikation, tilhørsforhold, fremgang i samfundet og personlig udvikling", at "det bliver indlæringsevne og tilegnelse af grundlæggende viden, der i stadig stigende grad vil placere de enkelte individer i forhold til hinanden i de sociale sammenhænge"; den almene uddannelses og erhvervsuddannelsens sociale og kulturelle funktioner er uløseligt bundet lil de økonomiske funktioner, så de kvalitetskrav, der stilles til den almene uddannelse og erhvervsuddannelsen, er lige så llerdimensionale og afgørende vigtige for alle europæiske borgere; uddannelse i Kommissionens grønbog om tværnational mobilitet fremhæves de vanskeligheder, som gør sig gældende for studerende, iler ønsker al gennemføre deres studier på el tværnationalt grundlag, og del understreges, al eu uddannelse af høj kvalitet, som giver de studerende mulighed loi dels al leve op lil de givne nonner på europæisk inden for plan og på verdensplan, dels at udnytte den frie bevægelighed fællesskabet, bor tage udgangspunkt i tværnational mobilitet. AUdyikoioj^jjjjAtø^ i medlar al'artikel I-ft øg 12I. Llfilktalen; I kommissionens grønbog om I lindringer for tværnational mobilitet atuuj^£Ljjj;_jirM»^ sLujtøndem'dj^r^r & tiltag til at styrke mobiliteten; Og del understreges, at en uddannelse af høj kvalitet, som giver de studerende mulighed for dels al leve op lil de givne normer på europæisk plan og på verdensplan, dels at udnytte den frie bevægelighed inden for fællesskabet, bortage udgangspunkt i tværnational mobilitet, uddannelsesinstitutioner, kvalitetssikringssystemerne vil variere i de forskellige medlemsstater øg de enkelte finansielle. hojere rammebetingelser samt de hoicre uddannelsesinstitutioners institutionelle særpræg og pædagogiske selvforståelse er forskellige. Kvalitetssikringssystemerne er derfor podt til fortsat at være fleksible og give mulighed for at tilpasse sig nve forhold. som opstår gennem videreudvikling af struktur og mål i medlemsstaternes hoiere uddannelsesinstitutioner størrelse, struktur da og HENSTILLER TIL MIIM. EMSSTATERNE: I. HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE: A. at de som led i deres ansvar for opbygningen af deres hojere uddannelsessystemer indforer gennemsigtige kvalitetsevaluerings- og kvalitetssikringssystemer med henblik på: at værne om kvaliteten af deres videregående uddannelser i deres landes respektive økonomiske, sociale og kulturelle kontekst under hensyn til den europæiske dimension og de Krav. LkxsiUklpi verdensplan; landes A. at de under poje varetagelse af deres ansvar for organiseringenn al deres højere uddannelsessystemer, deres budgetmæssige rammebetingelser og de hojere uddannelsesinstitutioners autonomiprincip indforer gennemsigtige kvalitetsevalueringssystemer med henblik på. - at værne om kvaliteten af deres videregående uddannelser i deres landes respektive økonomiske, sociale og kulturelle kontekst under hensyn til den europæiske dimension og en verden i hastig forandring; forfatningsretlige og al hjælpe de højere uddannelsesinstitutioner med al anvende kvalitelssikiin;'stekuikker som s(yreuKkMUMner. iucd. lien. bliLPi! ai _„sikK-. Ø. cuaiiisalo. risk. ne. ksjlri. lU. el_. jJii. •. silks!«. Ao. US. ani forbedring i en verden i hastig udvikling: - at !i!_kyj!djLliLog hjælpe de hojere uddannelsesinstitutioner med al anvende kvalitelssikringsicknikkci sooi. JHidile. L_JJJ)Lbe. df. e Ul. !evx_JPJLl_kJU_VJie. i en verden i hastig udvikling i. nJcjLjøLJ:an. Ull^^ ende uddannelses- og forskningsopgave : fungere som udgangspunkt for det europæiske og at verdensomspændende samarbejde for at lære af hinandens erfaringer i forbindelse med de to ovennævnte opgaver; at fungere for det europæiske og verdensomspændende samarbejde for at lære af hinandens erfaringer i forbindelse med de to ovennævnte opgaver; som udgangspunkt II. at de baserer kvalitetsevaluerings- og kvalitetssikringssystemerne på folgende principper: at de baserer kvalitetsevaluerings- og kvalitetssikringssystemerne på folgende principper: 5" Autonomi og uafhængighed for de organer, der er ansvarlige for kvalitetsevalueringen og -sikringen Autonomi og uafhængighed for de organer, der er ansvarlige for kvalitetsevalueringen og -sikringen Disse organer bor have autonomi og selvstændighed til at fastlægge procedurer og metoder, både i forhold til de politiske myndigheder og i forhold til de højere uddannelsesinstitutioner selv. Disse organer bor have autonomi og selvstændighed til at fastlægge procedurer og metoder, både i forhold til de politiske myndigheder og i forhold til de hojere uddannelsesinstitutioner selv. Evalueringsprocedurerne skal tage hensyn til institutionernes autonomi og profil Evalueringsprocedurerne skal tage hensyn til institutionernes autonomi og profil Enhver form fur kvalitetsevaluerings- og kvalitetssikringsprocedure skal omfatte spørgsmål angående institutionens selvforståelse, dvs. definere institutionens mål. det were sig for hele den pågældende institution, for det enkelte institut eller for et givet faw minute, sa der bit ver plads til. at der kan gives forskellige uddannelseslosninger på forskellige krav. der stdJes af arbejdsmarkedet og af stimi fundet som helhed Enhver form for kvalitetsevaluerings- og kvalitetssikringsprocedure skal omfatte spørgsmål angående institutionens selvforståelse, dvs. definere institutionens mål, det være sig for hele Â'n pågældende institution, for det enkelte institut eller for et givet fagområde, så der bliver plads til, at der hm gives forskellige uMinnelseslasntuger på forskellige krav. der stilles af arbejdsmarkedet ou. af samfundet som bellied Interne og cksleine prøcediiicclcmeirter Interne øg eksterne proccdureclcmcnler Enhver form Jor kvalitetsevaluering oy, kvalitetssikringsprocedure skal omfatte en intern selvkritisk del og en ekstern ekspertorienteret del Enhver form for kvalitetsevaluering- og kv,ilitctssikriny,spn>cedure skal omfatte en intern selvkritisk tiel og en ekstern eksjvrtorienietvt iL'l Deltagelse af alle de relevante aktorer Deltagelse af alle de relevante aktører Den interne evaluering skal inddrage alle aktorer på institutionen i selvkritik-processen, lærere, administratorer og studie- og erhvervsvejlederne. studerende, herunder navnlig Den interne evaluering skal inddrage alle aktorer på institutionen i selvkritik-processen, lærere, administratorer og studie- og erhvervsvejlederne. studerende, herunder navnlig Den eksterne evaluering skal være en samarbejdsproces med samråd og rådgivning mellem eksterne, uafhængige eksperter og aktører fra den pågældende institution. Den eksterne evaluering skat være en samarbejdsproces med samråd og rådgivning mellem eksterne, uafhængige eksperter og aktører fra den pågældende institution. kandidater, Færdiguddannede arbejdsmarkedsparterne, erhvervssammenslutninger og andre berorte samfundsgrupper bør indgå i ekspertgrupper med henblik på al inddrage relevante sociale og faglige kriterier i evalueringsprttcedurcn kandidater, Færdiguddannede arbejdsmarkedsparterne, erhvervssammenslutninger og andre berorte samfundsgrupper bor indgå i ekspertgrupper med henblik på at inddrage relevante sociale °g faglige kriterier i evatueringsproceduren Man bor soge at sikre, at utlenlantlske eksperter fra en anden medlemsstat dellager i de evalueringer, der owrdrages til eksfterter til fra andre hojere uddannelsesinstitutioner, som kan bidrage evalueringen lande, sammenholde de observerede processer med udenlandske stantlarder og fremme den kulturelle forståelse fra andre erfaringer inddrage veil at Man bor soge at sikre, al udenlarulxke eksperter fra en anden medlemsstat deltager i de evalueringer, der overdrages til eksperter til fra andre hojere udtlannelsesinstHutioner. som kan bidrage evalueringen tande, sanunenhohte de observerait' processer med udenUuulske standarder og fremme den kulturelle forståelse. erfaringer inddrage ved at andre fra ( Hkntliggoiclsc af evalueringsrapporterne Offentliggørelse al evalueringsrapporterne Kvalitetsevatuertngsrapporterne skal offentliggøres på den måde, der er mest hensigtsmtessig i den enkelte medlemsstat, så de bliver nyttige referencepunkter i almindelighed. samarbejdspartnerne borgerne for og Kvalitetsevalueringsrapporterne skal offenttiggores pti den måde. der er mest hensigfstmessig i den enkelte medlemsstat, så de bliver nytttge referencepunkter i almindelighed samarbejdspartnerne borgerne for og C. D. at de påser, at der træffes opfølgende foranstaltninger på bl. a. nationalt eller regionalt plan. så de højere uddannelsesinstitutioner får mulighed for at gennemføre de planlagte forbedringer af uddannelsernes kvalitet og for at forbedre kandidaternes indslusning på arbejdsmarkedet at de påser, at såvel de statslige myndigheder som institutionerne opprioriterer den lobende udveksling af erfaringer og samarbejde om kvalitetsevaluering og kvalitetssikring med andre medlemsstater og der med beskæftiger sig med videregående uddannelse; internationale organisationer og sammenslutninger, C D. at de påser, at der trælles opfølgende foranstaltninger på bl. a. nationalt eller regionalt plan, så de højere uddannelsesinstitutioner får mulighed for at gennemføre de planlagte forbedringer af uddannelsernes kvalitet og for at forbedre kandidaternes indslusning på arbejdsmarkedet. at de påser, at såvel de statslige myndigheder som institutionerne opprioriterer den løbende udveksling af erfaringer og samarbejde om kvalitetsevaluering og kvalitetssikring med andre medlemsstater og der med beskæftiger sig med videregående uddannelse; organisationer og sammenslutninger, internationale Il (K, ANMODER Ml I) III NBI. IK PÅ DETTE KOMMISSIONEN OM: 'europæisk kvalitetscvalueringsnet" al stolle oprettelsen al el bestående dels al organer, der er ansvarlige lor kvalitetsevaluering inden før den videregående uddannelse, og dels al organisationer og sammenslutninger i EU, der har relevante erfaringer med hensyn til kvalitetsevaluering og kvalitelssikriu;- lur videregående uddannelser inden (Hi ANMODER MED IIINULIK PÀ DETTE KOMMISSIONEN (JQ N-UmiMSSTATEJiM; OM : I færdiggørelsen af allerede eksisterende al støtte udvidelsen og strukturer til oprettelsen af et "europæisk kvalitclssikringsnet" bestående dels af organer, der er ansvarlige for kvalitetsevaluering inden før videregående uddannelser i medlemstaterne, og dels af organisationer og sammenslutninger i EU, der har relevante erfaringer med hensyn inden for videregående uddannelser til kvalitetsevaluering og kvalitetssikring C "Nettet varetager bl. a. følgende opgaver: "Nettet varetager bl. a. følgende opgaver: udveksling af konferencer og workshops og ved anvendelse afriv teknologi: information og erfaringer via europæiske a) udveksling af information og erfaringer feks. via europæiske konferencer og workshops og ved anvendelse af de nye informations- og kommunikationsteknologier b) c) d) e) I) teknisk bistand lil medlemsstaters kompetente myndigheder til indførelse eller iværksættelse af konkrete projekter om forbedring og af kvalitetssikringsprocedurer og -mekanismer; kvalitetsevaluerings- anden bistand til grupper af højere uddannelsesinstitutioner fra forskellige medlemsstater, der ønsker al samarbejde om kvalitetsevaluerings- eller kvalitetssikringsprocessen, navnlig inden for rammerne af de "tcmaliske net" under ERASMUS- afsniltet i SOCRA'I I S-programmet. bistand til højere uddannelsesinstitutioner, navnlig i form af information om udvikling af nye metoder og eksempler på god praksis, tilrådighedsstillelse af internationale eksperter eller ekspertgrupper fia en fælles "pulje", sjjmj udarbejdelse af "pakker af arbejdsredskaber"; af kvalitetsevalueringen med sammenkobling andre fællesskabsinitiativer, særlig under SOCRATES- programmet og LEONARDO DA VINCI-programmet, samt med anerkendelse af eksamensbeviser på fællesskabsplan; udarbejdelse af metoder integrering på det europæiske arbejdsmarked; til forbedring af kandidaternes b) c) d) e) I) teknisk bistand til medlemsstaters kompetente myndigheder til iværksættelse af konkrete projekter om indforelse eller forbedring af kvalitetsevaluerings- og kvalitetssikringsprocedurer og -mekanismer; anden bistand til grupper af hojere uddannelsesinstitutioner fra forskellige medlemsstater, der ønsker at samarbejde om kvalitetsevaluerings- eller kvalitetssikringsprocessen, navnlig inden for rammerne af de "tematiske net" under ERASMUS- afsnitlel i SOCRA11 •S-programmel. Uiul. cn. bistand til hojere uddannelsesinsliliitioner, navnlig i form af information om udvikling af nye metoder og eksempler på god praksis, tilrådighedsstillelse af internationale eksperter eller ekspertgrupper feks. gennem oprettelse af en fælles "pulje" ejjei udarbejdelse af "pakker af arbejdsredskaber" med metodologiske instrumenter lil erhvervelse af informationer, der anvendes til kvalitetsevaluering og sikring: af kvalitetsevalueringen med sammenkobling andre fællesskabsinitiativer, særlig under SOCRATES- programmet og LEONARDO DA VINCI-programmet, samt med anerkendelse af eksamensbeviser på fællesskabsplan; udarbejdelse af metoder integrering på det europæiske arbejdsmarked; lil forbedring af kandidaternes "Det Europæiske Kvalitctssikringsnet" kan modtage fællesskabsstøtte under SOCRATES- og LEONARDO DA VINCI-programmerne i henhold til disse programmers normalprocedurer. I forbindelse med sidstnævnte er del nødvendigt, at virksomhederne rent faktisk inddrages aktivt i sikringen af de videregående uddannelsers kvalitet, men det er også ønskeligt, for så vidt angår SOCRATES. "Det Europæiske Kvalitctssikringsnet" kan modtage fællesskabsstøtte under SOCRATES- og LEONARDO DA VINCI-programmeme i henhold til disse programmers normale åbne og gennemskuelige procedurer. I forbindelse med sidstnævnte er det nødvendigt, at virksomhederne rent faktisk i sikringen af de videregående uddannelsers kvalitet, men det er også ønskeligt, for så vidt angår SOCRATES inddrages aktivt 111. OG OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL: hvert andel år al forelægge Rådet, Europa-Parlamentet og andre relevante af kvalitetsevaluerings- og kvalilclsslyringssysleinerne i de forskellige medlemsstater og om samaibcjdel på europæisk plajl institutioner udviklingen rapport om en I institutioner hvert andet år at forelægge Rådcl, Europa-Parlamentet og andre relevante af kvalilclsevaluerings- og kvalitetsstyringssysteinernc i de forskellige medlemsstater, om samarbejdet på europæisk p|an saml om de ryMUilei. j!vxttJ4}ijM m udviklingen rapport om en p. i baggrund af konklusionerne i de pågældende rapporter at forelægge hensigtsmæssige forslag med del formål i hojere grad al sikre de videregående uddannelsers kval ilet. på baggrund af konklusionerne i de pågældende rapporter al forelægge hensigtsmæssige forslag med det formål i højere grad at sikre de videregående uddannelsers kvalitet og medlemsstaternes samarbejde V ISSN 0254-1459 KOM(97) 707 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 15 16 Katalognummer : CB-CO-97-727-DA-C ISBN 92-78-29632-5 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


eurovoc_concepts:
award of contract
carrier
food aid
invitation to tender
leguminous vegetable
third country

formats: pdf print

text: 3. 2. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 27/29 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 274/98 af 2. februar 1998 om levering af flækærter som fødevarehjælp KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 1292/96 juni 1996 om fødevarehjælpspolitik og fødevare- af 27. hjælpsforvaltning og om særlige aktioner til støtte for fødevaresikkerheden (1), særlig artikel 24, stk. 1, litra b), og ud fra følgende betragtninger: Den nævnte forordning indeholder en liste over de lande og organer, der kan modtage fællesskabsbistand, og fast- sætter de generelle kriterier for transport af fødevare- hjælpen ud over fob-stadiet; som følge af flere afgørelser vedrørende tildeling af føde- varehjælp har Kommissionen tildelt visse modtagere flækærter; for disse leveringer bør foretages i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2519/97 af 16. december 1997 om almindelige bestemmelser i henhold til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 1292/96 skal leveres som led i Fællesskabets fødevarehjælp (2); det er blandt andet nødvendigt at præcisere frister og leverings- betingelser ved bestemmelsen af de heraf følgende omkostninger; tilvejebringelse af produkter, der for at sikre, at bydende have mulighed for at flækærter eller gule flækærter — leveringerne kan gennemføres, bør de tilvejebringe grønne UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Med henblik p(cid:134) levering som fødevarehjælp til de i bila- gene anførte modtagere skal der i Fællesskabet tilveje- bringes flækærter efter bestemmelserne i forordning (EF) nr. 2519/97 og p(cid:134) de i bilaget anførte betingelser. Tilde- ling af leveringerne sker ved licitation. Buddet skal omfatte enten grønne flækærter eller gule flækærter. For at komme i betragtning skal der i buddet præcist anføres, hvilken type af ærter det vedrører. Den bydende anses for at være bekendt med de generelle og særlige betingelser og for at have accepteret dem. Enhver anden betingelse eller ethvert forbehold i hans bud anses for ikke at være skrevet. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 2. februar 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 166 af 5. 7. 1996, s. 1. (2) EFT L 346 af 17. 12. 1997, s. 23. L 27/30 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 3. 2. 98 BILAG PARTI A 1. Aktion nr. : 91/97. 2. Modtager (2): World Food Programme (WFP), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma (tlf. (39-6) 65 13 29 88; telex 626675 WFP I; fax 65 13 28 44/3). 3. Modtagerens repræsentant: udpeges af modtageren. 4. Bestemmelsesland: Angola. 5. Produkt, der skal tilvejebringes (8): flækærter. 6. Samlet mængde (tons netto): 1 650. 7. Antal partier: 1. 8. Produktets karakteristika og kvalitet (3) (4) (7): — 9. Emballering (5): se EFT C 267 af 13. 9. 1996, s. 1 (4. 0 A 1 c), 2 c) og B 4). 10. Etikettering eller mærkning (6): se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (II A 3). — sprog, der skal benyttes ved mærkningen: portugisisk. — yderligere angivelser: — 11. Den m(cid:134)de, produktet tilvejebringes p(cid:134): Fællesskabets marked. 12. Fastsat leveringsstadium: frit afskibningshavn. 13. Alternativt leveringsstadium: — 14. a) Afskibningshavn: — b) Lasteadresse: — 15. Lossehavn: — 16. Bestemmelsessted: — — transithavn eller -lager: — — transportvej over land: — 17. Periode eller sidste dato for levering p(cid:134) det forudsete stadium: — første frist: 23. 3. - 12. 4. 1998 — anden frist: 6. - 26. 4. 1998. 18. Periode eller sidste dato for levering p(cid:134) det alternative stadium: — første frist: — — anden frist: — 19. Frist for indgivelse af bud (kl. 12, belgisk tid): — første frist: 17. 2. 1998 — anden frist: 3. 3. 1998. 20. Budsikkerhedens størrelse: 5 ECU/ton. 21. Adresse for indsendelse af bud og budsikkerheder (1): Bureau de l’aide alimentaire, Attn. Mr. T. Vestergaard, B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles, telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (excl. ). 22. Eksportrestitution: — 3. 2. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 27/31 1. Aktion nr. : 93/97. PARTI B 2. Modtager (2): CICR, 19 avenue de la Paix, CH-1202 Gen(cid:138)ve, (tlf. (41-22) 734 60 01; telex 22269 CICR CH) 3. Modtagerens repræsentant: ICRC, 40 Jalam-Ud-Din Afghani Road, GPO Box 418, University Town, Peshawar NWFP, Islamic Republic of Pakistan. 4. Bestemmelsesland: Pakistan. 5. Produkt, der skal tilvejebringes (8): flækærter. 6. Samlet mængde (tons netto): 2 000. 7. Antal partier: 1. 8. Produktets karakteristika og kvalitet (3) (4) (7): — 9. Emballering (5): se EFT C 267 af 13. 9. 1996, s. 1 (4. 0 A 1 a), 2 a) og B 4). 10. Etikettering eller mærkning (6): se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (II A 3). — Sprog, der skal benyttes ved mærkningen: engelsk. — Yderligere angivelser: »AF0018«. 11. Den m(cid:134)de, produktet tilvejebringes p(cid:134): Fællesskabets marked. 12. Forudset leveringsstadium: frit bestemmelsessted (9). 13. Alternativt leveringsstadium: frit afskibningshavn. 14. a) Afskibningshavn: — b) Lasteadresse: — 15. Lossehavn: — 16. Bestemmelsessted: se punkt 3 — transithavn eller -lager: — — transportvej over land: — 17. Periode eller sidste dato for levering p(cid:134) det forudsete stadium: — første frist: 10. 5. 1998 — anden frist: 24. 5. 1998. 18. Periode eller sidste dato for levering p(cid:134) det alternative stadium: — første frist: 23. 3 - 5. 4. 1998 — anden frist: 6. - 19. 4. 1998. 19. Frist for indgivelse af bud (kl. 12, belgisk tid): — første frist: 17. 2. 1998 — anden frist: 3. 3. 1998. 20. Budsikkerhedens størrelse: 5 ECU/ton. 21. Adresse for indsendelse af bud og budsikkerheder (1): Bureau de l’aide alimentaire, Attn. Mr. T. Vestergaard, B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (excl. ). 22. Eksportrestitution: — L 27/32 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 3. 2. 98 1. Aktion nr. : 593/96. PARTI C 2. Modtager (2): Euronaid, PO Box 12, NL-2501 CA Den Haag, (tlf. (31-70) 33 05 757; telex 30960 EURON NL; fax 36 41 701). 3. Modtagerens repræsentant: udpeges af modtageren. 4. Bestemmelsesland: Rwanda. 5. Produkt, der skal tilvejebringes (8): flækærter. 6. Samlet mængde (tons netto): 1 435. 7. Antal partier: 1. 8. Produktets karakteristika og kvalitet (3) (4) (7): — 9. Emballering (5): se EFT C 267 af 13. 9. 1996, s. 1 (4. 0 A 1 c), 2 c) og B 4). 10. Etikettering eller mærkning (6): se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (II A 3). — Sprog, der skal benyttes ved mærkningen: fransk. — Yderligere angivelser: — 11. Den m(cid:134)de, produktet tilvejebringes p(cid:134): Fællesskabets marked. 12. Forudset leveringsstadium: frit afskibningshavn. 13. Alternativt leveringsstadium: — 14. a) Afskibningshavn: — b) Lasteadresse: — 15. Lossehavn: — 16. Bestemmelsessted: — — transithavn eller -lager: — — transportvej over land: — 17. Periode eller sidste dato for levering p(cid:134) det forudsete stadium: — første frist: 23. 3. - 12. 4. 1998 — anden frist: 6. - 26. 4. 1998. 18. Periode eller sidste dato for levering p(cid:134) det alternative stadium: — første frist: — — anden frist: — 19. Frist for indgivelse af bud (kl. 12, belgisk tid): — første frist: 17. 2. 1998 — anden frist: 3. 3. 1998. 20. Budsikkerhedens størrelse: 5 ECU/ton. 21. Adresse for indsendelse af bud og budsikkerheder (1): Bureau de l’aide alimentaire, Attn. Mr. T. Vestergaard, B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (excl). 22. Eksportrestitution: — 3. 2. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 27/33 Noter: (1) Yderligere oplysninger: Andr(cid:130) Debongnie (tlf. TorbenVestergaard (tlf. (32 2) 295 14 65). (32 2) 299 30 50). (2) Leverandøren retter s(cid:134) hurtigt som muligt henvendelse til modtageren eller hans repræsentant for at aftale, hvilke forsendelsesdokumenter der er nødvendige. (3) Leverandøren overdrager modtageren en attest fra en officiel instans, hvori det for det leverede produkts vedkommende attesteres, at de gældende normer vedrørende nuklear str(cid:134)ling i den p(cid:134)gældende medlems- stat ikke er blevet overtr(cid:134)dt. Radioaktivitetsattesten skal indeholde oplysning om indholdet af cæsium 134 og 137 og af jod 131. (4) Leverandøren leverer ved varens levering til modtageren eller hans stedfortræder følgende dokumenter: — phytosanitært certifikat. (5) Med henblik p(cid:134) eventuel omladning i andre sække skal leverandøren levere 2 % tomme ekstra sække af samme kvalitet som de sække, hvori varen er emballeret, med et stort »R« p(cid:134)ført efter p(cid:134)skriften. (6) Uanset EFT C 114, punkt II A 3 c), affattes p(cid:134)skriften s(cid:134)ledes: »Det Europæiske Fællesskab«, og punkt II A 3 b), affattes p(cid:134)skriften s(cid:134)ledes: »pois cass(cid:130)s«. (7) For at komme i betragtning skal der i buddet præcist anføres, hvilken type af ærter det vedrører. (8) Gule eller grønne ærter (Pisum sativum) bestemt til konsum, nyhøstede. Ærterne m(cid:134) ikke være kunstigt farvede. Flækærterne skal være dampbehandlede i mindst to minutter eller være gasbehandlede (*), og de skal opfylde følgende krav: — vandindhold: højst 15 % — fremmedlegemer: højst 0,1 % — brudærter: højst 10 % (ved brudærter forst(cid:134)s de dele af ærter, der falder gennem en rundthulssigte p(cid:134) 5 mm) — procentdel med anden eller afvigende farve: højst 1,5 % (gule ærter), højst 15 % (grønne ærter) — tilberedningstid: højst 45 min. efter opblødning (12 timer). (9) I transportdokumenterne angives: »Transitvarer til Kabul/Afghanistan«. (*) Tilslagsmodtageren leverer ved varens levering til modtageren eller hans stedfortræder fumigeringscertifikat


title: WRITTEN QUESTION No. 153/98 by Leonie van BLADEL to the Commission. Question marks over the way EU aid to Surinam is spent

eurovoc_concepts:
EDF
EU financing
Surinam
administrative check
bankruptcy
frontier region
harbour installation
road building
road network

text: C 223/128 EN Official Journal of the European Communities 17. 7. 98 (98/C 223/164) WRITTEN QUESTION E-0153/98 by Leonie van Bladel (UPE) to the Commission (2 February 1998) Subject: Question marks over the way EU aid to Surinam is spent 1. Is it true that construction work on the east-west link in Surinam (from Albina on the eastern border to Nieuw Nickerie on the western border), estimated by the European Union as costing in the region of 50 million guilders, has come to a standstill? Can the Commission explain how this money is now apparently used up, although the construction of the 2. road can in no way be described as complete? 3. What checks has the Commission carried out on the way in which the money intended for the building of the Surinam east-west link has been spent, and in which publications and vis-a‘-vis what body has the Commission given account of itself? 4. What measures has the Commission taken to prevent the money earmarked for the building of the east-west link from being lost in the event of the bankruptcy of the contractor, and how is it possible that this money has (cid:145)inexplicably(cid:146) disappeared? 5. Has the Commission taken steps in the meantime to ensure that the money made available by the European Union for the building of the container terminal in Paramaribo does not disappear in the same (cid:145)inexplicable(cid:146) way, and that the container terminal is indeed built? Answer given by Mr Pinheiro on behalf of the Commission (11 March 1998) 1. The project mentioned by the Honourable Member was approved by the Commission on 20 December 1994 for the purpose of rehabilitating parts of the 376 kilometre long coastal road. The works have been split into two lots, one concerning the road and bridges between Meerzorg and Albina (lot 1), the other between Paramaribo and Nickerie (lot 2). Whereas the works of lot 2 are practically finished, those of lot 1 have been the subject of major problems, which were the reason for the Commission to suspend financing of the works as from 1 August 1997. As a result of that, the Suriname administration suspended the works. 2. and 4. As the Commission has suspended financing, the money earmarked for the works concerned and not used for the works executed up to now, remains frozen until further decisions will have been taken and has therefore not disappeared. 3. The checks carried out are the usual checks in following the implementation of projects and programmes financed by the European development fund (EDF) namely technical and financial reporting and control by the consultant supervising the works, and the checking and verification of the progress of the works and the approval of payment orders concerning invoices for works executed, through the Commission(cid:146)s delegation on the spot and by the Commission in Brussels. The implementation of the proposed rehabilitation of the port of Paramaribo, currently under preparation 5. for possible EDF funding, will be subject to the usual rules and procedures. (98/C 223/165) WRITTEN QUESTION E-0155/98 by Dagmar Roth-Behrendt (PSE) to the Commission (2 February 1998) Subject: EU resources: Information on the amount of EU aid paid to Berlin in 1997 How much Community aid was paid to Berlin in 1997, as part of which projects and from which funds? 1. From the European Regional Development Fund (ERDF)? 2. From the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF), Guidance and Guarantee Sections?


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 277/98 DER KOMMISSION vom 2. Februar 1998 zur Änderung der im Zuckersektor für bestimmte Erzeugnisse geltenden repräsentativen Preise und zusätzlichen Einfuhrzölle

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar

text: 3. 2. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 27/43 VERORDNUNG (EG) Nr. 277/98 DER KOMMISSION vom 2. Februar 1998 zur (cid:142)nderung der im Zuckersektor f(cid:129)r bestimmte Erzeugnisse geltenden repr(cid:132)- sentativen Preise und zus(cid:132)tzlichen Einfuhrz(cid:148)lle DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 des Rates vom 30. Juni 1981 (cid:129)ber die gemeinsame Marktor- ganisation f(cid:129)r Zucker (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1599/96 (2), gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1423/95 der Kommission vom 23. Juni 1995 mit Durchf(cid:129)hrungsbe- stimmungen zur Einfuhr von Erzeugnissen des Zucker- sektors außer Melasse (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1143/97 (4), auf Artikel 1 Absatz 2 zweiter Unterabsatz und Artikel 3 Absatz 1, insbesondere in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die bei der Einfuhr von Weißzucker, Rohzucker und bestimmtem Sirup zu ber(cid:129)cksichtigenden repr(cid:132)sentativen Preise und zus(cid:132)tzlichen Einfuhrz(cid:148)lle wurden durch die Verordnung (EG) Nr. 1222/97 der Kommission (5), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 208/98 (6), fest- gesetzt. Die Anwendung der mit der Verordnung (EG) Nr. 1423/95 erlassenen Festsetzungsbestimmungen auf die Angaben, die der Kommission vorliegen, hat die (cid:142)nde- rung der geltenden Betr(cid:132)ge gem(cid:132)ß dem Anhang zur vorliegenden Verordnung zur Folge (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die bei der Einfuhr der in Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1423/95 genannten Erzeugnisse anzuwendenden repr(cid:132)sentativen Preise und zus(cid:132)tzlichen Z(cid:148)lle sind im Anhang festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 3. Februar 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 2. Februar 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 177 vom 1. 7. 1981, S. 4. (2) ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 43. (3) ABl. L 141 vom 24. 6. 1995, S. 16. (4) ABl. L 165 vom 24. 6. 1997, S. 11. (5) ABl. L 173 vom 1. 7. 1997, S. 3. (6) ABl. L 21 vom 28. 1. 1998, S. 14. L 27/44 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 3. 2. 98 ANHANG zu der Verordnung der Kommission vom 2. Februar 1998 zur (cid:142)nderung der bei der Einfuhr von Weißzucker, Rohzucker und der Erzeugnisse des KN-Codes 1702 90 99 anwendbaren repr(cid:132)senta- tiven Preise und zus(cid:132)tzlichen Z(cid:148)lle KN-Code 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Repr(cid:132)sentativer Preis je 100 kg Eigengewicht Zus(cid:132)tzlicher Zoll je 100 kg Eigengewicht (in ECU) 25,07 25,07 25,07 25,07 26,68 26,68 26,68 0,27 3,76 9,00 3,63 8,57 11,89 7,37 7,37 0,38 (1) Festsetzung f(cid:129)r die Standardqualit(cid:132)t gem(cid:132)ß Artikel 1 der ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 431/68 des Rates (ABl. L 89 vom 10. 4. 1968, S. 3). (2) Festsetzung f(cid:129)r die Standardqualit(cid:132)t gem(cid:132)ß Artikel 1 der Verordnung (EWG) Nr. 793/72 des Rates (ABl. L 94 vom 21. 4. 1972, S. 1). (3) Festsetzung pro 1 % Saccharosegehalt


title: QUESTION ECRITE no 158/98 de Mihail PAPAYANNAKIS à la Commission. Production d'huile d'olive

eurovoc_concepts:
EU Member State
disclosure of information
marketing year
olive oil
production aid
production statistics

text: C 310/30 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 9. 10. 98 Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (5 mars 1998) La Commission peut informer l(cid:146)Honorable Parlementaire que l(cid:146)Andorre n(cid:146)e·tant pas un E· tat membre, sa production tabacole n(cid:146)est pas inte·gre·e dans l(cid:146)organisation commune de marche· dans le secteur du tabac brut, et ne be·ne·ficie en conse·quence d(cid:146)aucune aide communautaire. (98/C 310/34) QUESTION E· CRITE E-0157/98 pose·e par Mihail Papayannakis (GUE/NGL) a‘ la Commission (2 fe·vrier 1998) Objet: Travaux dans le canal de Corinthe Le canal de Corinthe est un des plus grands ouvrages d(cid:146)art du monde et reve(cid:136)t une importance majeure pour l(cid:146)e·conomie grecque. Vieux de 100 ans, cet ouvrage d(cid:146)art doit naturellement subir d(cid:146)importants travaux d(cid:146)entretien. Conside·rant qu(cid:146)il y a eu un e·boulement des parois le 18 de·cembre 1997, que le canal est reste· ferme· pendant assez longtemps et que l(cid:146)on estime a‘ 30 milliards de drachmes le cou(cid:136)t des travaux d(cid:146)entretien, la Commission pourrait-elle dire si la possibilite· existe pour l(cid:146)Union europe·enne de financer ces travaux, d(cid:146)une part, et si les autorite·s grecques ont de·pose· une demande a‘ cet effet, d(cid:146)autre part? Re·ponse donne·e par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (4 mars 1998) La Commission n(cid:146)a pas e·te· saisie d(cid:146)une demande concernant le financement e·ventuel des travaux auxquels se re·fe‘re l(cid:146)Honorable Parlementaire. Elle rappelle toutefois que les autorite·s grecques peuvent soumettre une demande a‘ cet effet suivant les proce·dures pre·vues dans le cadre communautaire d(cid:146)appui (CCA). La Commission serait pre(cid:136)te a‘ examiner en partenariat avec ces autorite·s toute possibilite· de financement a‘ l(cid:146)inte·rieur des disponibilite·s budge·- taires du CCA. (98/C 310/35) QUESTION E· CRITE E-0158/98 pose·e par Mihail Papayannakis (GUE/NGL) a‘ la Commission (2 fe·vrier 1998) Objet: Production d(cid:146)huile d(cid:146)olive Les informations fournies par les autorite·s grecques manquant de clarte·, la Commission pourrait-elle donner des pre·cisions sur la production d(cid:146)huile d(cid:146)olive et en Gre‘ce et dans les autres E· tats membres? Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (4 mars 1998) Les estimations de production d(cid:146)huile d(cid:146)olive fournies par les E· tats membres sont conteste·es et la Commission a demande· a‘ la Cour des comptes d(cid:146)examiner la question. Selon les E· tats membres, la production qui a fait l(cid:146)objet d(cid:146)un droit a‘ l(cid:146)aide figure au tableau ci-dessous


title: QUESTION ECRITE no 147/98 de Graham MATHER à la Commission. Attribution de créneaux horaires à l'aéroport de Schiphol (Amsterdam)

eurovoc_concepts:
IATA
North Holland
air traffic
air transport
airline
airport
transport capacity
transport planning

text: 17. 7. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 223/125 La nouvelle organisation commune de marche· (OCM) en vigueur depuis l(cid:146)anne·e dernie‘re, vise pre·cise·ment a‘ permettre aux organisations de producteurs (OP) d(cid:146)ame·liorer structurellement leur situation (encouragement des OP qui commercialisent sur le marche·, fonds ope·rationnels et programmes ope·rationnels). Les retraits ne peuvent e(cid:136)tre envisage·s comme un de·bouche· de substitution du marche·. La limite de 35 %, 2. de·gressive dans le temps, a e·te· fixe·e par le Conseil afin d(cid:146)e·viter un de·tournement de cette mesure qui doit rester conjoncturelle. 3. Plus des trois quarts de la production grecque a be·ne·ficie·, au cours des dernie‘res campagnes, d(cid:146)un soutien financier communautaire (restitutions a‘ l(cid:146)exportation, aides a‘ la transformation, retraits du marche·). De plus, et a‘ la demande des autorite·s helle·niques, la Commission a approuve·, le 5 fe·vrier 1998, une ope·ration de distribution gratuite de 11 600 tonnes d(cid:146)oranges dans les pays tiers limitrophes. Finalement, lors de la dernie‘re fixation des restitutions a‘ l(cid:146)exportation, la part des quantite·s pre·vues pour l(cid:146)attribution des certificats B a e·te· augmente·e, conforme·ment au souhait des exportateurs, et ce dans le respect des limites des accords relevant de l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (OMC). (98/C 223/160) QUESTION E· CRITE E-0146/98 pose·e par Brian Simpson (PSE) a‘ la Commission (2 fe·vrier 1998) Objet: Dresser-Rand La Commission sait-elle que l(cid:146)entreprise Dresser-Rand base·e a‘ Wythenshawe au Royaume-Uni est sur le point de transfe·rer ses unite·s de production au Havre en France, ce qui entra(cid:14)(cid:136)nera la perte de 300 emplois dans une zone relevant de l(cid:146)objectif 2 du FEDER? La Commission peut-elle enque(cid:136)ter afin de ve·rifier si cette de·cision ne serait pas due au versement par les autorite·s fran(cid:231)aises de subventions illicites ou a‘ d(cid:146)autres mesures incitatives? Re·ponse donne·e par M. Van Miert au nom de la Commission (6 mars 1998) La Commission a bien pris note de la question pose·e par l(cid:146)Honorable Parlementaire relative a‘ l(cid:146)affaire en objet, et y a de·ja‘ apporte· une re·ponse positive: elle a pris contact avec les autorite·s fran(cid:231)aises pour s(cid:146)assurer du respect des re‘gles communautaires en matie‘re d(cid:146)aide d(cid:146)E· tat. La Commission informera sans de·lai l(cid:146)Honorable Parlementaire des conclusions auxquelles elle sera parvenue au terme de ses investigations. (98/C 223/161) QUESTION E· CRITE E-0147/98 pose·e par Graham Mather (PPE) a‘ la Commission (2 fe·vrier 1998) Objet: Attribution de cre·neaux horaires a‘ l(cid:146)ae·roport de Schiphol (Amsterdam) A‘ la suite de plaintes concernant les nuisances sonores, le gouvernement ne·erlandais a pris l(cid:146)an dernier la de·cision, au titre du re‘glement (CEE) no 95/93 (1), de de·clarer l(cid:146)ae·roport de Schiphol en situation de surcapacite· et de re·duire de 10 000 le nombre des cre·neaux horaires disponibles. Bon nombre d(cid:146)ae·roports re·gionaux, comme celui de Southampton au Royaume-Uni, ont pa(cid:136)ti de cette de·cision; Southampton a ainsi perdu la totalite· de ses cinq cre·neaux horaires journaliers a‘ Schiphol. Les ae·roports re·gionaux qui sont en mesure d(cid:146)offrir des liaisons re·gulie‘res vers les grands ae·roports internationaux apportent pourtant une contribution pre·cieuse a‘ l(cid:146)e·conomie re·gionale


title: Decisione del comitato misto SEE n. 107/97 del 2 febbraio 1998 che modifica l'allegato XIV (Concorrenza) dell'accordo SEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
inter-company agreement
research and development
specialisation agreement

text: 9. 7. 98 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 193/71 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE N. 107/97 del 2 febbraio 1998 che modifica l’allegato XIV (Concorrenza) dell’accordo SEE IL COMITATO MISTO SEE, visto l’accordo sullo Spazio economico europeo, modificato dal protocollo di adattamento di detto accordo, qui di seguito denominato l’accordo, in particolare l’articolo 98, considerando che l’allegato XIV dell’accordo (cid:138) stato modificato dalla decisione n. 84/97 del Comitato misto SEE (1); considerando che i regolamenti (CEE) n. 417/85 (2) e (CEE) n. 418/85 (3) della Commis- sione, del 19 dicembre 1984, relativi all’applicazione dell’articolo 85, paragrafo 3, del trattato a talune categorie di accordi (rispettivamente accordi di specializzazione e accordi in materia di ricerca e sviluppo), sono parte integrante dell’accordo; considerando che, siccome i regolamenti (CEE) n. 417/85 e (CEE) n. 418/85 scadono il 31 dicembre 1997, la Commissione ha deciso di modificarli prorogandoli fino al 31 dicembre 2000; considerando che, per garantire la sicurezza giuridica delle imprese e l’omogeneit(cid:133) dello Spazio economico europeo, occorre integrare nell’accordo il regolamento (CE) n. 2236/97 della Commissione, del 10 novembre 1997, che modifica i regolamenti (CEE) n. 417/85 e (CEE) n. 418/85 relativi all’applicazione dell’articolo 85, paragrafo 3, del trattato a talune categorie di accordi (rispettivamente accordi di specializzazione e accordi in materia di ricerca e sviluppo) (4), DECIDE: Articolo 1 Il punto 6 (regolamento CEE) n. 417/85 della Commissione) dell’allegato XIV dell’accordo (cid:138) modificato nel modo seguente: 1) (cid:221) inserito il seguente capoverso: «— 397 R 2236: Regolamento (CE) n. 2236/97 della Commissione, del 10 novembre 1997 (GU L 306 dell’11. 11. 1997, pag. 12). » 2) La modifica i) (cid:138) soppressa. Articolo 2 Il punto 7 (regolamento (CEE) n. 418/85 della Commissione) dell’allegato XIV dell’ac- cordo (cid:138) modificato nel modo seguente: 1) (cid:221) inserito il seguente capoverso: «— 397 R 2236: Regolamento (CE) n. 2236/97 della Commissione, del 10 novembre 1997 (GU L 306 dell’11. 11. 1997, pag. 12). » 2) La modifica j) (cid:138) soppressa. (1) GU L 160 del 4. 6. 1998, pag. 42. (2) GU L 53 del 22. 2. 1985, pag. 1. (3) GU L 53 del 22. 2. 1985, pag. 5. (4) GU L 306 dell’11. 11. 1997, pag. 12. L 193/72 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 9. 7. 98 Articolo 3 I testi del regolamento (CE) n. 2236/97 nelle lingue islandese e norvegese, allegati alle rispettive versioni linguistiche della presente decisione, fanno fede. Articolo 4 La presente decisione entra in vigore il 3 febbraio 1998, a condizione che al Comitato misto SEE siano pervenute tutte le notifiche previste all’articolo 103, paragrafo 1, dell’ac- cordo. La presente decisione (cid:138) pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Articolo 5 Fatto a Bruxelles, il 2 febbraio 1998. Per il Comitato misto SEE Il Presidente E. BULL


title: Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 107/97 af 2. februar 1998 om ændring af bilag XIV (Konkurrence) til EØS-aftalen

text: 9. 7. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 193/71 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG Nr. 107/97 af 2. februar 1998 om ændring af bilag XIV (Konkurrence) til EØS-aftalen DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR — under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsomr(cid:134)de som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsomr(cid:134)de, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og ud fra følgende betragtninger: Bilag XIV til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 84/97 truffet af Det Blandede EØS- Udvalg (1); Kommissionens forordning (EØF) nr. 417/85 (2) og nr. 418/85 (3) af 19. december 1984 om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, p(cid:134) kategorier af henholdsvis specialiseringsaftaler og aftaler vedrørende forskning og udvikling er allerede del af aftalen; da gyldighedsperioden for Kommissionens forordning (EØF) nr. 417/85 og nr. 418/85 udløber den 31. december 1997, har Kommissionen besluttet at ændre forordningerne ved at forlænge gyldighedsperioden indtil den 31. december 2000; Kommissionens forordning (EF) nr. 2236/97 af 10. november 1997 om ændring af forordning (EØF) nr. 417/85 og nr. 418/85 om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, p(cid:134) kategorier af henholdsvis specialiseringsaftaler og aftaler vedrørende forskning og udvikling (4) bør af hensyn til virksomhedernes retssikkerhed og et ensartet Europæisk Økonomisk Samarbejdsomr(cid:134)de indarbejdes i aftalen — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Punkt 6 (Kommissionens forordning (EØF) nr. 417/85) i bilag XIV til aftalen ændres s(cid:134)ledes: 1) Følgende led indsættes: »— 397 R 2236: Kommissionens forordning (EF) nr. 2236/97 af 10. november 1997 (EFT L 306 af 11. 11. 1997, s. 12). « 2) Tilpasning i) udg(cid:134)r. Artikel 2 Punkt 7 (Kommissionens forordning (EØF) nr. 418/85) i bilag XIV til aftalen ændres s(cid:134)ledes: 1) Følgende led indsættes: »— 397 R 2236: Kommissionens forordning (EF) nr. 2236/97 af 10. november 1997 (EFT L 306 af 11. 11. 1997, s. 12). « 2) Tilpasning j) udg(cid:134)r. (1) EFT L 160 af 4. 6. 1998, s. 42. (2) EFT L 53 af 22. 2. 1985, s. 1. (3) EFT L 53 af 22. 2. 1985, s. 5. (4) EFT L 306 af 11. 11. 1997, s. 12. L 193/72 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 7. 98 Teksterne til forordning (EF) nr. 2236/97 p(cid:134) islandsk og norsk, som er knyttet til de respektive sproglige udgaver af denne afgørelse, er autentiske. Artikel 3 Artikel 4 Denne afgørelse træder i kraft den 3. februar 1998, forudsat at Det Blandede EØS-Udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1. Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 5 Udfærdiget i Bruxelles, den 2. februar 1998. P(cid:134) Det Blandede EØS-Udvalgs vegne E. BULL Formand


title: Règlement (CE) n° 272/98 de la Commission du 2 février 1998 relatif au classement de certaines marchandises dans la nomenclature combinée

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
clothing
sports equipment

text: 3. 2. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 27/3 R(cid:221)GLEMENT (CE) N o 272/98 DE LA COMMISSION du 2 f(cid:130)vrier 1998 relatif au classement de certaines marchandises dans la nomenclature combin(cid:130)e LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) n o 2658/87 du Conseil du 23 juillet 1987 relatif (cid:133) la nomenclature tarifaire et statistique et au tarif douanier commun ( 1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) n o 2509/97 de la Commission ( 2), et notamment son article 9, consid(cid:130)rant que, afin d’assurer l’application uniforme de la nomenclature combin(cid:130)e annex(cid:130)e au r(cid:138)glement pr(cid:130)cit(cid:130), il y a lieu d’arr(cid:136)ter des dispositions concernant le classe- ment des marchandises reprises (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement; consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CEE) n o 2658/87 a fix(cid:130) les r(cid:138)gles g(cid:130)n(cid:130)rales pour l’interpr(cid:130)tation de la nomenclature combin(cid:130)e; que ces r(cid:138)gles s’appliquent (cid:130)galement (cid:133) toute autre nomenclature qui la reprend, m(cid:136)me en partie ou en y ajoutant (cid:130)ventuellement des subdivisions, et qui est (cid:130)tablie par des r(cid:130)glementations communautaires sp(cid:130)ci- fiques, en vue de l’application de mesures tarifaires ou autres dans le cadre des (cid:130)changes de marchandises; consid(cid:130)rant que, en application desdites r(cid:138)gles g(cid:130)n(cid:130)rales, les marchandises d(cid:130)crites dans la colonne 1 du tableau repris (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement doivent (cid:136)tre clas- s(cid:130)es dans les codes NC correspondants indiqu(cid:130)s dans la colonne 2 et ceci en vertu des motivations indiqu(cid:130)es dans la colonne 3; consid(cid:130)rant qu’il est opportun que, sous r(cid:130)serve des mesures en vigueur dans la Communaut(cid:130) relatives aux syst(cid:138)mes de double contr(cid:147)le et de surveillance commu- nautaire pr(cid:130)alable et a posteriori des produits textiles (cid:133) l’importation dans la Communaut(cid:130), les renseignements tarifaires contraignants donn(cid:130)s par les autorit(cid:130)s doua- ni(cid:138)res des (cid:144)tats membres en mati(cid:138)re de classement des marchandises dans la nomenclature douani(cid:138)re, qui ne sont pas conformes au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, puissent conti- nuer (cid:133) (cid:136)tre invoqu(cid:130)s par leur titulaire pendant une p(cid:130)riode de soixante jours, conform(cid:130)ment aux dispositions de l’article 12, paragraphe 6, du r(cid:138)glement (CEE) n o 2913/ 92 du Conseil du 12 octobre 1992 (cid:130)tablissant le code des douanes communautaire ( 3); consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis de la section «nomenclature tari- faire et statistique» du comit(cid:130) du code des douanes, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les marchandises d(cid:130)crites dans la colonne 1 du tableau repris (cid:133) l’annexe sont class(cid:130)es dans la nomenclature combin(cid:130)e dans les codes NC correspondants indiqu(cid:130)s dans la colonne 2 dudit tableau. Article 2 Sous r(cid:130)serve des mesures en vigueur dans la Commu- naut(cid:130) relatives aux syst(cid:138)mes de double contr(cid:147)le et de surveillance communautaire pr(cid:130)alable et a posteriori des produits textiles (cid:133) l’importation dans la Communaut(cid:130), les renseignements tarifaires contraignants donn(cid:130)s par les autorit(cid:130)s douani(cid:138)res des (cid:144)tats membres en mati(cid:138)re de classement des marchandises dans la nomenclature doua- ni(cid:138)re, qui ne sont pas conformes au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, peuvent continuer (cid:133) (cid:136)tre invoqu(cid:130)s, conform(cid:130)ment aux dispositions de l’article 12, paragraphe 6, du r(cid:138)glement (CEE) no 2913/92 pendant une periode de soixante jours. Article 3 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le vingt et uni(cid:138)me jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 2 f(cid:130)vrier 1998. Par la Commission Mario MONTI Membre de la Commission (1) JO L 256 du 7. 9. 1987, p. 1. (2) JO L 345 du 16. 12. 1997, p. 44. ( 3) JO L 302 du 19. 10. 1992, p. 1. L 27/4 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 3. 2. 98 ANNEXE Classement Code NC (2) 6110 30 91 Motivation (3) Le classement est d(cid:130)termin(cid:130) par les dispositions des r(cid:138)gles g(cid:130)n(cid:130)rales 1 et 6 pour l’interpr(cid:130)tation de la nomenclature combin(cid:130)e, par la note 9 du chapitre 61 ainsi que par le libell(cid:130) des codes NC 6110, 6110 30 et 6110 30 91. Compte tenu de sa coupe et de son aspect g(cid:130)n(cid:130)ral (en type et (cid:130)paisseur de l’(cid:130)toffe, absence de particulier, doublure et rigidit(cid:130) insuffisante), ce v(cid:136)tement est (cid:133) classer en tant qu’article similaire (cid:133) un cardigan. Voir (cid:130)galement les notes explicatives (cid:133) la nomenclature combin(cid:130)e (cid:133) la position 6110. Description de la marchandise (1) 1. V(cid:136)tement unicolore, confectionn(cid:130) dans une (cid:130)toffe (cid:130)paisse de bonneterie (2,8 mm) gratt(cid:130)e (cid:133) l’int(cid:130)rieur et (cid:133) l’ext(cid:130)rieur, comptant plus de 10 mailles par centim(cid:138)tre lin(cid:130)aire (100 % polyester), de coupe droite, destin(cid:130) (cid:133) recouvrir la partie sup(cid:130)rieure du corps, descendant jusqu’aux hanches. La partie avant de ce v(cid:136)tement est plus courte que la partie arri(cid:138)re. Il pr(cid:130)sente des manches longues munies de poignets, un col rabattu et une ouverture compl(cid:138)te sur le devant se fermant (cid:133) l’aide d’un boutonnage c(cid:147)t(cid:130) gauche sur cot(cid:130) droit ainsi que des fentes lat(cid:130)rales au niveau de la base. Ce v(cid:136)tement pr(cid:130)sente (cid:130)galement une poche appliqu(cid:130)e sur le devant au niveau de la poitrine comportant des broderies. (v(cid:136)tement similaire (cid:133) un cardigan) (Voir photographie n o 567) (*) Le classement est d(cid:130)termin(cid:130) par les dispositions des r(cid:138)gles g(cid:130)n(cid:130)rales 1, 3b et 6 pour l’interpr(cid:130)tation de la nomencla- ture combin(cid:130)e ainsi que par le libell(cid:130) des codes NC 6116 et 6116 93 00. Voir (cid:130)galement les notes explicatives du syst(cid:138)me harmo- nis(cid:130) relatives (cid:133) la position 9506. Le classement est d(cid:130)termin(cid:130) par les dispositions des r(cid:138)gles g(cid:130)n(cid:130)rales 1 et 6 pour l’interpr(cid:130)tation de la nomenclature combin(cid:130)e, par les notes 1 et 8 du chapitre 62 ainsi que par le libell(cid:130) des codes NC 6204, 6204 32 et 6204 32 90. Compte tenu de sa coupe et de son aspect g(cid:130)n(cid:130)ral, ce v(cid:136)tement est (cid:133) classer en tant que veste. 2. Gant de hockey sur glace ou de hockey de rue pour gardien de but, compos(cid:130) de deux parties, gant et plaque de protection, rattach(cid:130)es par cinq points de couture. Il se porte g(cid:130)n(cid:130)ralement (cid:133) la main droite (si le gardien de but est droitier), qui tient (cid:130)galement la crosse. 6116 93 00 La plaque de protection qui forme le dos du gant (dimensions: 37 cm · 20 cm · 3 cm), en mati(cid:138)re plastique cellulaire rigide, est enti(cid:138)rement recouverte, principalement par une (cid:130)toffe de bonneterie de fibres synth(cid:130)tiques ou artificielles. Cette plaque sert essentiel- lement (cid:133) arr(cid:136)ter la balle (ou, dans le cas du hockey sur glace, le palet) dans sa trajectoire vers le but et prot(cid:138)ge le dos de la main. L’autre partie de cet article ressemble (cid:133) un gant normal. La paume est constitu(cid:130)e d’un non-tiss(cid:130) de microfibres de polyamide qui permet au gardien de but de tenir et de manipuler la crosse. Le dessus du gant est (cid:130)galement en bonneterie. (Voir photographie n o 571) (*) 3. V(cid:136)tement pr(cid:138)s du corps, en tissu dit Denim (100 % coton), sans doublure, avec col rabattu, destin(cid:130) (cid:133) recou- vrir la partie sup(cid:130)rieure du corps, descendant jusqu’(cid:133) la taille. 6204 32 90 Il pr(cid:130)sente des manches longues avec des poignets qui sont referm(cid:130)s par un bouton, une encolure ras-du-cou, une ouverture compl(cid:138)te sur le devant avec fermeture (cid:133) glissi(cid:138)re, des poches situ(cid:130)es au niveau de la poitrine et un ourlet l(cid:130)g(cid:138)rement fa(cid:135)onn(cid:130) (cid:133) la base. Ce v(cid:136)tement est constitu(cid:130) de dix panneaux (dont six frontaux et quatre dorsaux) cousus ensemble dans le sens de la longueur avec des coutures d(cid:130)coratives. (veste) (Voir photographie n o 568) (*) 3. 2. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 27/5 (*) Les photographies ont un caract(cid:138)re purement indicatif


title: 98/117/PESC: Acción común de 2 de febrero de 1998 adoptada por el Consejo sobre la base del artículo J.3 del Tratado de la Unión Europea en apoyo al proceso de paz en Bosnia

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
EU aid
financial aid
government
joint action
peacekeeping

text: 9. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 35/1 (Actos adoptados en aplicaci(cid:243)n del t(cid:237)tulo V del Tratado de la Uni(cid:243)n Europea) ACCI(cid:211)N COM(cid:218)N de 2 de febrero de 1998 adoptada por el Consejo sobre la base del art(cid:237)culo J. 3 del Tratado de la Uni(cid:243)n Europea en apoyo al proceso de paz en Bosnia (98/117/PESC) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA, Visto el Tratado de la Uni(cid:243)n Europea y, en particular, sus art(cid:237)culos J. 3 y J. 11, Vistas las directrices generales incluidas en las conclusio- nes adoptadas por el Consejo Europeo de Dubl(cid:237)n de los d(cid:237)as 13 y 14 de diciembre de 1996, Considerando que el 19 de enero de 1998 entr(cid:243) en funcio- nes un nuevo Gobierno de la Repu´ blica Srpska; Considerando que su nuevo Primer Ministro, Milorad Do- dik, ha asumido el compromiso de cooperar plenamente en la aplicaci(cid:243)n del Acuerdo de paz de Dayton/Par(cid:237)s; Considerando que la formaci(cid:243)n del primer Gobierno de la Repu´ blica Srpska, comprometido con la aplicaci(cid:243)n del Acuerdo de paz, brinda posibilidades de lograr avances importantes hacia la paz duradera y la reconciliaci(cid:243)n en Bosnia y Herzegovina; Considerando que la ayuda de la comunidad internacional sigue estando condicionada al cumplimiento del Acuerdo de paz y a las obligaciones consiguientes, tal como reiter(cid:243) el Consejo de aplicaci(cid:243)n del Plan de paz, reunido en Bonn los d(cid:237)as 9 y 10 de diciembre de 1997; Considerando que la Uni(cid:243)n Europea reconoce que el nue- vo Gobierno necesita el pleno apoyo de la comunidad in- ternacional, por medio de una ayuda financiera de emer- gencia, para garantizar ra´ pidamente el funcionamiento efi- caz del Gobierno; Considerando que en las conclusiones del Consejo del 26 de enero de 1998 se acord(cid:243) que la Uni(cid:243)n cooperar(cid:237)a de manera ra´ pida con el nuevo Gobierno para acelerar su en- trada en funciones efectiva; Considerando que el Alto Representante ha solicitado una ayuda internacional eficaz y ra´ pida al nuevo Gobierno y ha decidido abrir una cuenta especial con este fin; Considerando que la Uni(cid:243)n ha contribuido de manera im- portante al desarrollo del proceso de paz y estima ahora que la formaci(cid:243)n del nuevo Gobierno brinda posibilidades de cooperaci(cid:243)n sustancial con las autoridades de la Repu´ - blica Srpska; Considerando que, para asegurar la coherencia de las acti- vidades exteriores de la Uni(cid:243)n, sera´ n igualmente tomadas en consideraci(cid:243)n en un futuro pr(cid:243)ximo medidas adiciona- les de la Comunidad Europea en apoyo del nuevo Gobier- no que vayan ma´ s alla´ de este primer paso, HA ADOPTADO LA PRESENTE ACCI(cid:211)N COM(cid:218)N: Art(cid:237)culo 1 La presente Acci(cid:243)n comu´ n tiene por objeto prestar, con ca- ra´cter excepcional, una ra´ pida asistencia a corto plazo al nuevo Gobierno de la Repu´ blica Srpska para ayudarle a lograr la estabilidad en la Repu´ blica Srpska. Art(cid:237)culo 2 1. A tal fin se destina una cantidad ma´ xima de 6 millo- nes de ecus, con cargo al presupuesto general de las Co- munidades Europeas para 1998. 2. La cantidad establecida en el apartado 1 sera´ admi- nistrada conforme a los procedimientos de la Comunidad Europea y las normas aplicables al presupuesto. 3. Dicha cantidad sera´ inmediatamente puesta a disposi- ci(cid:243)n en una cuenta especial, abierta y administrada por el Alto Representante, para apoyar al nuevo Gobierno en su puesta en marcha efectiva, por medio de contribuciones para la financiaci(cid:243)n transitoria de los salarios de los servi- cios pu´ blicos a partir del 1 de diciembre de 1997. El Alto Representante sera´ responsable y debera´ rendir cuentas del desembolso de los fondos de esta cuenta. L 35/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 2. 98 Art(cid:237)culo 3 Art(cid:237)culo 4 La finalidad de la asistencia de la Uni(cid:243)n es ayudar al nue- vo Gobierno de la Repu´ blica Srpska en su objetivo de crear un marco presupuestario coherente y transparente, sentando as(cid:237) una base s(cid:243)lida para una posible asistencia posterior. En particular, se espera del Gobierno de la Repu´ blica Srpska: — que adopte ra´ pidamente el presupuesto de 1998, de forma que satisfaga al Fondo Monetario Internacional (FMI); — que colabore estrechamente con la Oficina de Asisten- cia Aduanera y Fiscal (CAFAO) y otras organizaciones internacionales en el restablecimiento del control de la percepci(cid:243)n de los ingresos por aranceles, derechos, im- puestos especiales e impuestos sobre la venta; El Consejo hace notar que la Comisi(cid:243)n, en apoyo de los objetivos de la presente Acci(cid:243)n comu´ n, intenta realizar progresos sobre la base de propuestas, si fueran necesarias, en proyectos de asistencia en apoyo del nuevo Gobierno. Art(cid:237)culo 5 El Consejo invita al Alto Representante a promover una mayor asistencia internacional en apoyo de los objetivos de la presente Acci(cid:243)n comu´ n y participara´ plenamente en este cometido. Art(cid:237)culo 6 La presente Acci(cid:243)n comu´ n entrara´ en vigor el d(cid:237)a de su adopci(cid:243)n. — que aplique el re´gimen arancelario comu´ n de Bosnia y Art(cid:237)culo 7 Herzegovina;i — que someta al Parlamento un proyecto de legislaci(cid:243)n para la reforma de los impuestos especiales y los im- puestos sobre la venta. El Alto Representante informara´ peri(cid:243)dicamente al Conse- jo y a la Comisi(cid:243)n de las operaciones y podra´ suspender la asistencia a partir de la cuenta especial en caso de que el Gobierno de la Repu´ blica Srpska actu´ e de manera contra- ria a los objetivos y criterios fijados en la presente Acci(cid:243)n comu´ n. La presente Acci(cid:243)n comu´ n se publicara´ en el Diario Oficial. Hecho en Bruselas, el 2 de febrero de 1998. Por el Consejo El Presidente R. COOK


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 148/98 dell'on. Graham MATHER alla Commissione. Liberalizzazione delle telecomunicazioni (aliquote per unità di traffico da parte degli operatori dominanti)

eurovoc_concepts:
communications policy
communications systems
dominant position
economic survey
liberalisation of the market
systems interconnection
telecommunications
telephone charges
transmission network

text: 9. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 310/27 Risposta del sig. Flynn a nome della Commissione (6 aprile 1998) Il procedimento giudiziario (C-239/96R) avviato dal Regno Unito contro la Commissione mette in discussione la legalita‘ di certe spese nell(cid:146)ambito della linea di bilancio B3-4103. Il 24 settembre 1996, il presidente della Corte di Giustizia ha garantito una sospensione temporanea alla Gran Bretagna, in virtu‘ della quale e· consentito l(cid:146)impegno di risorse finanziarie, ma si richiede il blocco dei pagamenti fino alla sentenza. In seguito a questo ordine provvisorio del Presidente della Corte di Giustizia, sono state valutate le domande di finanziamento e si e‘ conclusa la selezione dei progetti qualificati per il finanziamento. I richiedenti selezionati sono stati informati delle condizioni stabilite dalla Corte di Giustizia e sono stati invitati a firmare un accordo su tali condizioni. Poiche· la Corte non ha ancora pronunciato una sentenza definitiva, non si e‘ ancora effettuato alcun pagamento in conformita‘ a questi accordi. Data la situazione incerta, la maggior parte dei candidati ha ritardato la realizzazione dei progetti selezionati. A motivo della causa in sospeso presso la Corte di Giustizia, nel 1997 non sono stati allocati nuovi stanziamenti d(cid:146)impegno nell(cid:146)ambito della linea di bilancio in questione. La linea di bilancio relativa agli anziani, anche se condizionata da una causa giudiziaria analoga, ha ricevuto nuovi stanziamenti di impegno nel 1997, che sono anche stati concessi condizionalmente fino alla sentenza definitiva. Non ci sono ripercussioni su nessun(cid:146)altra linea di bilancio. (98/C 310/30) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0146/98 di Brian Simpson (PSE) alla Commissione (2 febbraio 1998) Oggetto: Dresser-Rand Consta alla Commissione che la Dresser-Rand con sede a Wythenshawe, Regno Unito, trasferira‘ la sua produzione a Le Havre, in Francia, con la perdita di 300 posti di lavoro in una regione che rientra nell(cid:146)obiettivo 2 del FESR? Puo‘ la Commissione accertare se tale trasferimento avvenga a seguito di sussidi o contributi illegali pagati alla societa‘ dalle autorita‘ francesi? Risposta complementare data dal sig. Van Miert in nome della Commissione (16 aprile 1998) In seguito all(cid:146)intervento della Commissione presso le autorita‘ francesi, queste ultime hanno assicurato di non essere per il momento a conoscenza di alcun progetto di aiuti per il trasferimento, da parte della societa‘ Dresser-Rand, delle sue attivita‘ di fabbricazione di compressori alternativi dal sito di Wythenshawe a quello situato a Le Havre, che gia‘ svolge questa attivita‘. Inoltre, qualora fosse prospettato un aiuto le autorita‘ francesi si sono impegnate ad informare la Commissione in merito alle modalita‘ del medesimo. La Commissione non mancherebbe allora di accertare il rispetto delle norme comunitarie in materia di aiuti di Stato e di informare l(cid:146)onorevole parlamentare circa le conclusioni cui sarebbe pervenuta. (98/C 310/31) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0148/98 di Graham Mather (PPE) alla Commissione (2 febbraio 1998) Oggetto: Liberalizzazione delle telecomunicazioni (aliquote per unita‘ di traffico da parte degli operatori dominanti) Il 19 dicembre 1997 la Commissione ha comunicato l(cid:146)intenzione di svolgere un(cid:146)indagine sugli orientamenti in materia di costi delle aliquote per unita‘ di traffico da parte degli operatori dominanti, a norma dell(cid:146)articolo 86 del trattato CE e della direttiva 97/33/CE (1)


title: PREGUNTA ESCRITA n. 140/98 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. Programa operativo "Pesca" de Grecia

text: 2. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 304/39 Por el momento, la Comisio·n no tiene intencio·n de proponer impuestos adicionales para gravar los productos del tabaco. Sin embargo, los Estados miembros tienen libertad para someter los productos del tabaco a otros impuestos indirectos para fines espec(cid:14)·ficos, siempre que esos impuestos cumplan las normas fiscales aplicables a efectos de impuestos especiales y de IVA por lo que respecta a la determinacio·n de la base imponible, as(cid:14)· como al ca·lculo, la imputabilidad y el control del impuesto. 3. Las acciones comunitarias de lucha contra el ca·ncer se encuentran en el programa «Europa contra el ca·ncer», que incluye iniciativas para informar y educar al pu·blico sobre los peligros del ha·bito de fumar. En el marco de este programa se han financiado una serie de proyectos de prevencio·n; se env(cid:14)·an directamente a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y a la Secretar(cid:14)·a del Parlamento detalles de los proyectos financiados en 1996 y 1997, junto con detalles de los proyectos de informacio·n financiados con cargo al fondo comunitario para la investigacio·n y la informacio·n sobre el tabaco. (1) COM(98)19 final. (2) DO L 291 de 6. 12. 1995. (3) DO L 316 de 31. 10. 1992. (98/C 304/53) PREGUNTA ESCRITA E-0140/98 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisio·n (2 de febrero de 1998) Asunto: Programa operativo «Pesca» de Grecia El programa operativo «Pesca» de Grecia incluye cuatro subprogramas, y uno adicional referente a la asistencia te·cnica. Dado que existe un calendario para cada uno de los subprogramas 1 a 4, 1. ¿Puede indicar la Comisio·n cua·l es la marcha de los subprogramas y en que· acciones de cada subprograma se han registrado avances? 2. ¿Hay retraso en la absorcio·n de fondos? En caso afirmativo, ¿cua·les son las principales razones del retraso? Respuesta de la Sra. Bonino en nombre de la Comisio·n (13 de marzo de 1998) 1. La Comisio·n observa que el grado de ejecucio·n de las medidas por el Estado miembro en cada uno de los cuatro subprogramas de pesca de Grecia, expresado en funcio·n de los compromisos financieros y de los pagos (realizacio·n), es el siguiente: › flota: compromisos financieros: 72 % del subprograma pagos: 36 % del subprograma › acuicultura: compromisos financieros: 90,6 % del subprograma pagos: 12,6 % del subprograma › transformacio·n o comercializacio·n: compromisos financieros: 64,1 % del subprograma pagos: 11,6 % del subprograma › infraestructuras: compromisos financieros: 63,8 % del subprograma pagos: 3,6 % del subprograma. Estos datos ponen de manifiesto que el mayor retraso en la utilizacio·n de cre·ditos corresponde al 2. subprograma de infraestructuras. Tales retrasos obedecen fundamentalmente al tiempo que se necesita para realizar las inversiones de las medidas (muchas veces, dos an(cid:152)os) despue·s de que se hayan comprometido