title: Rapport från kommissionen till rådet om Greklands begäran inom bomullssektorn

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 10. 02. 1998 KOM(1998) 10 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OM GREKLANDS BEGÄRAN INOM BOMULLSSEKTORN 1. INLEDNING I en förklaring av hur stödsystemet för bomull fungerar fastställdes det vid rådets möte i juni 1997, på den grekiska delegationens begäran, att rådet skulle uppmana kommissionen att innan årets slut överlämna en rapport om stödsystemet för bomull, särskilt vad gäller följande fyra punkter: - Direkt utbetalning av stödet till producenten. - Decentraliserade sanktioner. - öka den förväntade produktionen med en säkerhetsmarginal på 7,5 %. - Skapa en rättslig ram för att kunna revidera produktionen under regleringsårets gång. För att undvika eventuella missförstånd bör det påpekas att denna rapport endast har tagits fram som svar på Greklands begäran och ersätter alltså inte den rapport som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1553/95 om funktionen av stödsystemet för bomull som skall överlämnas till rådet och Europaparlamentet senast vid början av regleringsåret 1999/2000. Denna rapport som tagits fram på begäran av den grekiska delegationen kan följaktligen inte utgöra en djupgående studie av hela ekonomin inom sektorn. Den bör betraktas som en fördjupad undersökning av ovannämnda fyra punkter, deras fördelar och nackdelar, under förutsättningen att alla övriga bestämmelser som för närvarande gäller stödsystemet förblir oförändrade. Rapporten åtföljs i detta skede inte av något förslag om ändring av lagstiftningen. De föreslagna ändringarna har bedömts mot bakgrund av behovet av att behålla, eller om möjligt, förstärka kontrollåtgärderna och deras effektivitet, detta som ett svar på de kommentarer som revisionsrätten tidigare lämnat i sin årsrapport1. Revisionsrätten påvisade då allvarliga brister i kontrollerna när det gäller den gemensamma organisationen av marknaden för bomull och påpekade att både rådet och parlamentet hade uppmanat kommissionen att se till att effektiva kontrollåtgärder vidtogs. 2. DET NUVARANDE SYSTEMET De förslag som den grekiska delegationen har lämnat in rör stödmottagaren respektive den stabiliserande mekanismen och för de två sista punkterna systemet med förskottsutbetalningar och följaktligen utbetalning av restbeloppen. Vad beträffar dessa punkter kan den nuvarande situationen beskrivas på följande sätt: * EGT nr C, 16. 11. 1993, s. 1. EGT nr C 340,17. 11. 1996, s. 1. ^ m LL (O £ S 2. 1 Systemet med stöd och priser Även om bomull inte finns med i bilaga II till fördraget har jordbrukskaraktären hos denna produktion erkänts genom protokoll 4 till Anslutningsakten för Grekland. infördes även ett produktionsstöd. Protokollet ändrades och Genom detta kompletterades senare genom protokoll 14 till Anslutningsakten för Spanien och Portugal. En av de viktigaste strukturerna i stödsystemet för bomull är baserad på det välkända systemet med "deficiency payment". Stödet, som motsvarar skillnaden mellan ett målpris som rådet fastställer och ett världsmarknadspris som kommissionen fastställer minst en gång i månaden, beviljas till rensningsföretag vilka i sin tur måste betala ett minimipris till producenterna. Syftet med stödet är att producenterna skall få ett inkomststöd, men det fungerar så att stödet ges till rensningsföretagen. Stödet beviljas dessutom för kvantiteter orensad bomull även om dessa justeras allt efter avkastningen rensad bomull i fibrer. Målpriset och minimipriset för orensad bomull av standardkvalitet har för en period som löper ut senast regleringsåret 1999/2000 fastställts till 106,30 ecu/100 kg respektive 100,99 ecu/100 kg. Dessa institutionella priser gäller för orensad bomull av sund och god marknadsmässig kvalitet med 10 % vattenhalt och 3 % orenhet som har de nödvändiga egenskaperna för att efter rensning innehålla 32 % fibrer av grad 5 ("white middling") med en fiberlängd av 28 mm (1-3/32"). Regleringsåret omfattar perioden 1 september till 31 augusti. 2. 2 Stabiliserande mekanism I mars 1995 överlämnade kommissionen, som ett svar på sitt åtagande vid rådets möte i december 1993 att "begrunda de särskilda problemen inom bomullssektorn i syfte att uppnå en rimlig förvaltning" en heltäckande rapport till rådet om funktionen av stödsystemet för bomull och i synnerhet om den stabiliserande mekanismen. För att lösa problemet med att ökad produktion i en medlemsstat medförde identiska sanktioner i båda de producerande medlemsstaterna införde rådet från och med regleringsåret 1995/96 garanterade nationella kvantiteter i syfte att mer lägga över ansvaret på producenterna i varje medlemsstat. I gengäld har gränsen för högsta nedsättning avskaffats liksom möjligheten att föra över en del av dessa nedsättningar från ett regleringsår till ett annat. Två villkor måste vara uppfyllda för att nedsättning skall kunna tillämpas: I. II. ^ CD » S 5 ui o Den faktiska produktionen inom gemenskapen måste vara högre än den maximala garanterade kvantiteten inom gemenskapen på 1 031 000 ton. Fördelningen av ovannämnda produktion mellan de två medlemsstaterna måste ge en faktisk produktion som är högre än den garanterade nationella kvantiteten 249 000 ton i Spanien eller 782 000 ton i Grekland. Om nedsättningen endast gäller en enda medlemsstat skall den inte baseras på det landets överskjutande produktion av dess egen garanterade nationella kvantitet utan på gemenskapens överskjutande produktion i förhållande till den maximala garanterade kvantiteten. Nedättningen innebär att målpriset sänks med ett procenttal som motsvarar hälften av överskridandet av referenskvantiteten, dvs 0,5 % om referenskvantiteten överskrids med 1 %. 2. 3 Utbetalning av förskott och restbelopp En av målsättningarna med den reform som infördes från och med regleringsåret 1995/96 var att sanktionerna mot de producenter som var ansvariga för att produktionen överskridits det regleringsåret skulle tillämpas under ett och samma regleringsår. Det var alltså nödvändigt att se till att det fanns ett betalningssystem som kombinerade förskott som beviljats under regleringsåret och utbetalning av det resterande stödet i slutet av samma regleringsår. 2. 3. 1 Förskott Beräkning av förskott börjar fastställer regleringsåret Innan enligt förvaltningskommittéförfarandet, den föväntade produktionen för varje berörd medlemsstat. I enlighet med rådets förordning (EG) nr 1554/95 om fastställande av de allmänna reglerna för systemet med stöd till bomull ökas den förväntade produktionen med 15 % som en säkerhetsmarginal för beräkningen av en preliminär nedsättning, genom att på ett teoretiskt sätt använda stabilisatorerna. kommissionen, Beroende på de varierande priserna på världsmarknaden beräknas de förskottsbelopp som beviljas under regleringsårets gång på följande sätt: Målpris - Preliminär nedsättning - Världsmarknadspris = Förskott Eftersom den förväntade produktionen fastställs en enda gång i det nuvarande systemet är de preliminära nedsättningarna konstanta under ett och samma regleringsår men skiljer sig åt från en medlemsstat till en annan allt efter hur mycket de har överskridit sina respektive garanterade nationella kvantiteter. För ett och samma världsmarknadspris kan det följaktligen betalas ut olika förskott i de två medlemsstaterna. o m £ m 5 UJ O Den femtonprocentiga ökning som nämns ovan utgör en säkerhetsmarginal för att förskotten inte, vid regleringsårets slut, skall visa sig ha varit högre än det slutgiltiga stödet. Denna procentsats fastställdes från och med reformens andra tillämpningsår (regleringsåret 1996/97) mot bakgrund av statistiska uppgifter från de nio föregående regleringsåren om skillnaden mellan den förväntade produktionen före regleringsårets början och den faktiska produktionen vid regleringsårets slut (jfr. bilaga I). Dessa statistiska uppgifter visar att en marginal på 15 % både är motiverad och rimlig. Förskottsutbetalning Så snart den orensade bomullen anländer till rensningsföretagen (bomullen ställs under kontroll) och från och med den 16 oktober efter regleringsårets början får medlemsstaterna betala ut förskott till de rensningföretag som lämnat in en ansökan om förskottsutbetalning av stödet, förutsatt att det ställs en säkerhet på minst 110 % av det belopp som skall betalas ut i förskott. När bomullen ställs under kontroll kan rensningsföretaget ange att det stöd för vilket det ansökts om förskott motsvarar det stöd som gäller den dag som bomullen ställs under kontroll (dagens stödsats) eller det som gäller vid ett senare datum (fastställande i efterhand). Säkerheten anses förverkad upp till ett belopp som motsvarar det med vilket förskottet överskrider det stödbelopp som slutligen beviljas. Rensningsperioden under vilken kvantiteterna orensad bomull får ställas under kontroll och vägas upphör den 31 mars. Från och med innevarande regleringsår 1997/98 får dock medlemsstaterna fastställa ett tidigare datum om detta inte stör handeln inom sektorn. I sådana fall skall medlemsstaten fastställa den nya tidsgränsen senast trettio dagar innan den börjar gälla och omedelbart informera kommissionen om detta. Den månatliga fördelningen av kvantiteter som har ställts under kontroll under de senaste regleringsåren återfinns i bilaga II. Man bör dock tänka på att perioden för att avyttra skörden är mycket längre i Grekland än i Spanien och att den mest aktiva perioden i regel är under oktober och november. I genomsnitt utgör de kvantiteter som ställs under kontroll till och med slutet av oktober respektive november, som ett procenttal av hela skörden under perioden i fråga, 43 % respektive 66 % i Grekland och 77 % respektive 96 % i Spanien. Sista dag för aktörerna att lämna in ansökan om förskottsutbetalning av stödet är också den 31 mars, men till skillnad från rensningsperioden finns det ingen möjlighet för medlemsstaten att fastställa ett tidigare datum. 2. 3. 2 Resterande stöd Vid regleringsårets slut skall den slutgiltiga nedsättningen för varje medlemsstat fastställas mot bakgrund av varje medlemsstats slutproduktion, som fastställs senast den 30 juni. o ni OQ u. (D T— tu OQ oö ui o För varje period för vilken det har fastställts ett världsmarknadspris på orensad bomull beräknas stödet på följande sätt: Målpris - Slutgiltig sänkning av målpriset (slutgiltig nedsättning) - Världsmarknadspris = Stöd De stödbelopp som beräknats på det sättet kan dock ökas enligt artikel 2. 4 i rådets förordning (EG) nr 1553/95 om följande tre villkor uppfyllts vid regleringsårets slut: - Det viktade medelpriset på världsmarknaden överstiger 30,2 ecu/100 kg. - Budgetutgifterna för stödsystemet understiger 770 miljoner ecu. - Medlemsstatens produktion överstiger dess egen nationella garanterade kvantitet2. De slutgiltiga stödbeloppen beräknas då på följande sätt: Stöd + ökning av stödet = Slutgiltigt stöd Det som återstår att betala till rensningsföretagen vid regleringsårets slut motsvarar då skillnaden mellan det slutgiltiga stödet och de förskott som betalats ut. Vad som återstår att betala skiljer sig åt mellan medlemsstaterna, men är i realiteten detsamma under hela regleringsåret och beror inte på den period för vilken det fastställts ett världsmarknadspris. Det kan därför även beräknas på följande sätt: Slutgiltig nedsättning - Preliminär nedsättning + Ökning av stödet Det som återstod att betala för regleringsåret 1996/97 efter det att samtliga de mekanismer som beskrivs ovan hade tillämpats var följande: 32 315 ecu/100 kg i Grekland och 0,744 ecu/100 kg i Spanien. Det återstod följaktligen ett stort belopp att betala till rensningsföretagen i Grekland (ca. 50 % av de slutgiltiga stöden) eftersom den faktiska produktionen i Grekland var o ni £ * £ 2 2 Ökningen får dock inte medföra att stödnivån blir högre än de två tak som fastställs i ovannämnda förordning, eftersom den ena motsvarar stödet utan nedsättning och den andra stödet efter ökningen av den nationella garanterade kvantiteten (270 000 ton för Spanien och 850 000 ton för Grekland). mycket lägre än förväntat (-24 %). Däremot visade sig det belopp som återstod att betala till rensningsföretagen i Spanien vara tämligen litet eftersom den faktiska produktionen i Spanien låg högre än förväntat (+13,6%), dvs väldigt nära den femtonprocentiga säkerhetsmarginal med vilken den förväntade produktionen ökats. 2. 4 Aktörer inom bomullssektorn De främsta aktörerna när det gäller bomullsproduktion inom jordbruket i egentlig mening är producentorganisationer och rensningsföretag. I denna rapport kommer det endast att göras en kort beskrivning av dessa två kategorier och inte av textilnäringen i efterföljande led som främst består av spinneri och väveri. 2. 4. 1 Producentgrupperna Under 80-talet uppmuntrade gemenskapen producenterna att bilda producentgrupper inom bomullssektorn. Det erbjöds startstöd och olika investeringsstöd, huvudsakligen för att köpa skördemaskiner. För närvarande finns det i allmänhet tillgång till skördemaskiner både i Grekland och i Spanien. Producentgrupperna fungerar som förvaltare av denna maskinpark. Däremot verkar de inte vara särskilt aktiva när det gäller att koncentrera och anpassa producenternas utbud. Dessa uppdrag skulle dock kunna utföras av industrin i efterföljande led (kooperativ eller annan). I Spanien är producentgrupperna inte särskilt organiserade och omfattar dessutom inte mer än 12 % av producenterna. 2. 4. 2 Rensningsföretagen Av totalt ca. 90 företag i Grekland är ca. en tredjedel kooperativ med en rensningskapacitet på ungefär 40 % i nuläget. Sektorn som helhet har inga särskilda problem vad beträffar den totala produktionen. Av totalt 18 företag i Spanien är likaså en tredjedel kooperativ. Inom sektorn i allmänhet har det funnits en överkapacitet inom rensningsindustrin i förhållande till producenternas utbud, särskilt under de senaste regleringsåren 1993/94 till 1995/96 då den ihållande torkan har varit en viktig orsak till att produktionen begränsats. Om den ökning av odlad areal som noterades 1996/97 och 1997/98 fortsätter kan det bli en bättre jämvikt mellan utbud och efterfrågan. 2. 4. 3 Ekonomiskt förhållande mellan rensningsföretagen och producenterna Stödet beviljas endast till rensningsföretag som ansöker om det och som har lämnat in ett avtal där det särskilt anges att producenten skall betalas ett pris som lägst motsvarar det institutionella minimipriset. I avtalet skall det finnas en klausul som anger att om mekanismerna för nedsättning eller ökning tillämpas skall det överenskomna priset anpassas i förhållande till det slutgiltiga stödet till följd av tillämpningen av dessa två mekanismer. q m <o £j • ui o När den orensade bomullen ställs under kontroll gör rensningsföretaget en första utbetalning till producenten, med hänsyn givetvis till det förskott som företaget mottagit. När det gäller priset överför följaktligen rensningsföretaget osäkerheten på producenten vad beträffar det slutgiltiga stöd som beviljas i slutet av regleringåret. Så snart resterande belopp betalats ut vid regleringsårets slut får rensningsföretaget göra en andra utbetalning till producenterna vilken då utgör en total utbetalning som motsvarar minimipriset, i enlighet med lagstiftningen. Systemet med två utbetalningar till producenterna är en försiktighetsåtgärd från rensningsföretagens sida. Om de skulle betala ut hela stödet vid ett och samma tillfälle skulle detta kunna innebära att det vid regleringsårets slut visar sig att de betalat ett för stort belopp och det skulle vara svårt att få tillbaka dessa pengar. Å andra sidan skulle de förskott på stödet som betalats ut för mycket i förhållande till det slutgiltiga stödet kunna återkrävas via den 110-procentiga säkerhet som ställts. Dessutom bör det påpekas att under perioden 1 september till 15 oktober får det för orensad bomull som ställts under kontroll inte omedelbart beviljas något förskott. Systemet med att bevilja rensningsföretagen stöd från gemenskapen i två omgångar, utbetalning av förskott och resterande belopp, har påverkat bomullsindustrins agerande på olika sätt i medlemsstaterna. I Grekland har rensningsföretagen betalat ut stödet i två omgångar. Producenter som varit missnöjda med den första betalningen har hållit kvar skörden av orensad bomull i avvaktan på bättre priser under regleringsårets gång. Detta har påverkat avyttringen av skörden och därmed också på den takt i vilken bomullen ställs under kontroll, vilket då också påverkar den faktiska rensningsperioden. I Spanien är situationen annorlunda i den mån att rensningsindustrin har en överkapacitet jämfört med producenternas utbud. I samband med denna konkurrens har rensningsföretagen åtminstone för regleringsåret 1996/97 betalat ut stödet vid ett enda tillfälle. Denna utbetalning har i efterhand visat sig vara mycket högre än det slutgiltiga minimipriset. 3. DIREKT BETALNING TILL PRODUCENTERNA 3. 1 Greklands begäran och motiveringen till denna Samtidigt som principen om deficiency payment behålls liksom ett stöd per producerad kvantitet skulle Grekland vilja att stödet betalades ut direkt till producenten via producentgrupper, som för närvarande är ganska få men som skulle kunna uppgå till 300-400 enheter för att täcka hela produktionen. Detta nya sätt att bevilja stöd från gemenskapen, som för övrigt redan har presenterats i vissa gemensamma organisationer av marknaden (särskilt tobak), skulle göra det ö ULJ m £ S 00 LLJ O möjligt att behålla principen om att producenterna skall betalas ett minimipris vilket skulle garanteras av producentgrupperna. Förutom att ta emot stödet från gemenskapen och betala minimipriset till producenterna skulle producentgrupperna kunna välja ett av följande två alternativ för att saluföra fibrerna: a) Saluföring via producentgrupperna Detta alternativ skulle innebära att organisationer av producentgrupper äger fibrerna och då också ansvarar för att de saluförs. Producentgrupperna skulle kunna ha sina egna (eventuellt genom att bilda kooperativ), hyra anläggningar hos rensningsföretagen eller också få den orensade bomullen bearbetad för egen del hos underleverantörer. rensningsanläggningar I de två senare fallen skulle producentgruppernas betalning till rensningsföretagen antingen bestå av ett fast belopp per kvantitet rensad bomull (en typ av betalning för utfört arbete) eller ett belopp som täcker hyran av rensningsanläggningen. Detta alternativ skulle försvaga de privata rensningsföretagens betydelse eftersom de endast skulle fungera som mellanled och därmed förlora sin kommersiella roll. Situationen för individuella producenter skulle däremot förbli oförändrad. På kort sikt räknar de grekiska myndigheterna med att detta alternativ skulle beröra 40 % av den totala produktionen genom förmedling via kooperativ. Detta är anledningen till varför ett andra alternativ föreslås. b) Saluföring via rensningsföretagen Detta alternativ skulle innebära att rensningsföretagen äger fibrerna och därmed ansvarar för att de säljs, vilket motsvarar nuläget. I stället för att som nu betala ett minimipris skulle företagen vara tvungna att garantera producentorganisationerna ett belopp som motsvarar skillnaden mellan minimipriset och stödet. De grekiska myndigheterna skulle vilja att detta krav fastställdes i en förordning från gemenskapen. En konsekvens av att ändra stödmottagare skulle vara att rensningsföretagens ställning gentemot producenterna försvagades när det gäller avtal och priser. De grekiska myndigheterna vill att stödet betalas ut i två omgångar. I ett första skede skulle de två alternativen a och b finnas sida vid sida. På sikt när det första alternativet har absorberat hela produktionen skall alternativ b försvinna. 3. 2 Analys av de förslagna ändringarna Producentgruppemas saluföring av fibrerna skulle innebära följande fördelar för producenterna: q m ÉD 00 ni ö - Sporre till att förbättra producentgruppemas struktur. - Producenter som blir direkta stödmottagare känner större ansvar i fråga om den totala produktionsnivån och sanktionerna i samband med att den nationella garanterade kvantiteten överskrids. - Direkt betalning av gemenskapens stöd som inte går via rensningsföretagen påskyndar betalningen av minimipriset till producenten. - Eventuella vinster från förvaltningen av stödet kan överföras från producentgruppen till dess medlemmar. Om det är producentgrupperna som skall sälja fibrerna måste de också ansvara för att ansöka om att ställa bomullen under kontroll och att ansöka om förskott och stöd. Därmed måste de också sköta fastställandet i efterhand eftersom de framledes är de som mottager stödet. Dessutom kommer det att ankomma på producentgrupperna att ställa säkerheter för de förskott de tar emot. I realiteten medför förvaltningen av ansökningarna om att ställa bomullen under kontroll endast praktiska problem när det gäller administration och infrastruktur för vägningen av bomullen. Däremot är förvaltningen av förskotten och stöden (särskilt de stöd som fastställs i efterhand) en känslig fråga eftersom den inte bara kräver god kännedom om världsmarknaden utan också, i vissa fall, en korrekt bedömning av hur världsmarknadspriserna kommer att utvecklas. För att ställa säkerheter krävs det därför hjälp från banker. Med tanke på hur den nuvarande strukturen hos producentgrupperna fungerar både i Grekland och i synnerhet i Spanien verkar det inte finnas någon möjlighet för flertalet av dem att hantera de problem och krav som nämns ovan. i skulle då Produktionen av orensad bomull framtiden kontrolleras av producentgrupperna eftersom det är i detta skede som bomullen ställs under kontroll. Detta skulle innebära upp emot 300-400 kontrollställen istället för dagens 90. Kontrollen av den rensade bomullen måste dock ändå göras på rensningsföretaget. Det kommer alltid att behövas en kontroll av kvantiteterna producerade fibrer eftersom stödet beviljas för de kvantiteter orensad bomull som ställts under kontroll, justerat med avkastningen fiber från rensningen. Med undantag av de producentgrupper som bildats som rensningskooperativ två olika produktionsled uppenbarligen medföra ytterligare problem jämfört med det nuvarande systemet. skulle denna dubbla kontroll i Om den orensade bomullen saluförs av producentgrupperna (alternativ a), skulle det vara upp till producentgrupperna att förhandla fram avtal för försäljning av fibrerna på världsmarknaden och därmed också att hitta potentiella kunder. Om kombinationen och sammanräkningen av de två mekanismerna (stödansökan och att förhandla försäljningsavtal för fibrerna på världsmarknaden) inte skulle göra det möjligt att uppnå 95 % av målpriset kommer producentgrupperna inte att kunna betala minimipriset till sina medlemmar utan att riskera sin ekonomiska bärkraft. 10 iu £ ni co 00 UJ ö Om rensningsföretaget fortsätter att ansvara för saluföringen av fibrerna på världsmarknaden (alternativ b) verkar det motstridigt att bevilja producentgrupperna ett stöd som är starkt avhängigt av världsmarknadsprisets fluktuationer vilka gruppen i fråga på intet sätt konfronteras med. Detta alternativ en skulle dessutom kräva bestämmelser, gemenskapsförordning, om att rensningsföretaget måste betala ett visst pris till producentgruppen som motsvarar skillnaden mellan minimipriset och stödet. Detta skulle innebära att man ställde krav på den aktör som inte mottog något stöd från gemenskapen. Ur juridisk synvinkel skulle detta krav kunna ställas om rensningsföretaget fortfarande var inblandat i stödsystemet. form av i Rensning skulle alltså fortfarande vara ett nödvändigt krav för att stödet skall beviljas eftersom kvantiteten orensad bomull som berättigar till stöd fortfarande fastställs i förhållande till avkastningen rensad bomull i fibrer. Rensningsföretaget skulle dessutom enligt detta system alltid ha möjligheten att köpa orensad bomull från gemenskapen till ett pris som ligger nära världsmarknadspriset vilket skulle vara omöjligt utan gemenskapens stödsystem. Ur praktisk synvinkel skulle detta krav innebära problem eftersom skillnaden mellan minimipriset och stödet varierar under hela regleringsåret. Rensningsföretaget skulle då regelbundet behöva justera det pris som betalas till producentgruppen vilket skulle vara väldigt svårt när stödet fastställs i efterhand. För att veta hur stor avkastningen blir efter rensning i ett sådant system måste man kontrollera de fibrer som rensningsföretagen producerat. Av samma skäl som anges ovan när det gäller det ekonomiska kravet finns det ur juridisk synvinkel inget hinder för att kräva sådana kontroller av en aktör som inte får något stöd från gemenskapen. I ett sådant system verkar det svårt att genomföra kontroller och påföra sanktioner om gemenskapslagstiftningen inte följs. En möjlighet skulle vara att föreskriva nationella sanktioner eller att införa en princip om godkännande av företag och då också att detta godkännande kan återkallas. Ett system med kontroller och sanktioner skulle kunna innebära att rensningsföretagen började köpa orensad råbomull utanför gemenskapen. / 3. 3 Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående skulle alternativ a, att producentgrupperna saluför den orensade bomullen, kunna vara gynnsamt för vissa av dem, men alternativ b förefaller över huvud taget inte genomförbart. q LU fe £j • LU O 11 Vissa producentgrupper som bildat rensningskooperativ får redan i det nuvarande systemet stöd i den form som beskrivs i alternativ a. Det är de facto så att de kooperativa rensningsföretagen nu saluför fibrerna. På så sätt är det kooperativet som tar emot stödet och överför minimipriset till sina medlemmar. Det är dock knappast troligt att alla producentgrupper (särskilt de som ännu inte bildats) kommer att ha tillräcklig sakkunskap för att både kunna sköta systemen med ansökningar om att ställa bomull under kontroll, ansökningar om förskott och stöd och den faktiska saluföringen av fibrerna på världsmarknaden. Samtliga producentgrupper skulle alltså inte omedelbart kunna börja tillämpa alternativ a. Vissa producentgrupper skulle kunna uppnå en tillräcklig organisationsstruktur, men för andra skulle det finnas en risk att den ekonomiska lockelsen av att vara direkt stödmottagare går före arbetet med att införa tillräckliga och effektiva strukturer. När det gäller Spanien skulle den nuvarande låga procentandelen producenter som är medlemmar i en producentgrupp utgöra ett visst hinder för att införa denna dubbla struktur som de grekiska myndigheterna vill ha. På det hela taget föreslås det att det nuvarande stödsystemet med betalning via rensningsföretagen i enlighet med protokoll 4 behålls för att förenkla förvaltningen och kontrollen av systemet. I detta sammanhang skulle artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 1554/95 kunna ändras. I denna bestämmelse fastställs för närvarande att om rensningsföretaget rensar bomull på uppdrag av en individuell producent eller en producent som ingår i företaget skall de berörda företagen ha lämnat in en deklaration som i detalj anger de villkor på vilka rensningen sker och hur stödet överförs till producenterna. I ett sådant fall rör det sig emellertid om stödet och inte om minimipriset. Rådets nya bestämmelser skulle i detalj kunna ange att om stödet överförs till producentgruppen måste denne garantera att den individuelle producenten betalas ett minimipris, för att följa de krav på minimipris som anges i protokollet. När man vid ett senare tillfälle rent allmänt ser över hur systemet med stöd för bomull fungerar och har möjlighet att göra mer genomgripande ändringar än vad som föreslås i denna rapport kan man diskutera alternativet att ha ett stöd (per hektar eller per ton) som betalas direkt till producenten utan att passera via grupperna. Med detta alternativ, som för närvarande finns inom tobaks- och olivoljesektorn, skulle man slippa minimipriset och alla de problem som det medför när det gäller att hantera stödansökningama, särskilt när det gäller stöd som fastställs i efterhand. Alternativet skulle dock kunna innebära starkt varierande inkomster för producenterna på grund av de lättrörliga världsmarknadspriserna. 4. SANKTIONER PÅ REGIONAL NIVÅ 4. 1 Den grekiska begäran och motiveringen till denna Ursprungligen begärde Grekland bestämmelser om att fördela den nationella garanterade kvantitet som för närvarande beviljas Grekland mellan landets olika produktionsområden. S 12 Grekland ville också ha en klausul i likhet med den som Tyskland beviljats när det gäller oljegrödor, dvs att den sanktion som gäller på nationell nivå och som beräknats från den stabiliserande mekanismen kan anpassas, på medlemsstatens begäran, till regional nivå. Syftet var att tillåta differentierade regionala sanktioner så länge som de balanserades för att överensstämma med de övergripande sanktionerna på nationell nivå. På så sätt skulle man avskräcka producenter i icke traditionella produktionsområden och gynna dem i de traditionella produktionsområdena där stora investeringar redan har gjorts. Ett annat syfte var att gynna roterande växtföljd och därmed få en mer miljövänlig förvaltning av vattenresurserna och ett bättre bevarande av jorden. Eftersom denna första möjlighet skulle kunna medföra kraftiga sanktioner för vissa områden har de grekiska myndigheterna ändrat sin begäran och vill istället att det fastställs individuella produktionskvoter för varje producent. Enligt detta nya system skulle fullt stöd betalas ut för produktion som motsvarar kvoten utan någon sanktion, medan produktion som överskrider kvoten inte skulle få något stöd och då ersättas på den fria marknaden. Den individuella kvoten skulle fastställas med hänsyn till olika kriterier såsom berörd areal och storleken på de regionala investeringar som gjorts. Den skulle även ses över varje år. Helt logiskt borde antalet individuella kvoter per producent stämma överens med den garanterade nationella kvantitet som för närvarande beviljats Grekland (782 000 ton). De grekiska myndigheterna anser dock att denna garanterade nationella kvantitet bör ökas. 4. 2 Analys av de planerade ändringarna 4. 2. 1 Ursprungligt förslag Om Greklands totala garanterade nationella kvantitet skulle fördelas mellan regionerna, i förhållande till i vilken utsträckning varje region hade överskridit sin egen produktion, skulle detta innebära olika nedsättningar, olika stödnivåer och därmed också olika minimipriser beroende på region. Man skulle därmed vara tvungen att fastställa olika förskottsbelopp på stöden beroende på den regionala förväntade produktionen. Den budgetmässiga omfördelning som föreskrivs när utgifterna understiger 770 miljoner ecu skulle kräva en uppdelning per region. Ovannämnda krav försvårar förvaltningen av stödsystemet. Kraven finns eftersom de regionala referenserna hänför sig till produktionsnivån och inte till arealen. Ett system med regional tilldelning allt efter produktionsnivå skulle kunna leda till att produktion överförs från en region till en annan. 13 o S | m r- 00 LU O 4. 2. 2 Nytt förslag Ett system med individuella kvoter skulle innebära samma risker för att produktion överförs, men då mellan producenter istället för regioner. Dessutom kommer troligtvis samma problem att uppstå som när det gäller mjölkkvoter och kvoter av durumvete, nämligen tungrodd förvaltning för den enskilde och kontrollsvårigheter. När det gäller durumvete föreskrivs det i stödsystemet individuella rättigheter i samband med arealen. På grund av mycket stora problem med att tillämpa detta system beslutade rådet nyligen att avskaffa systemet med individuella rättigheter per areal och ersätta det med ett system baserat på en maximal garantiareal. Problem när det gäller samstämmigheten uppstår inte bara när kvoterna gäller för individuella producenter och stödet beviljas till producentgrupperna utan också när det gäller kontrollen med hänsyn till de uppenbara riskerna för överföring av produktion mellan producenter i samma grupp eller till och med mellan producentgrupper. Att årligen revidera de individuella kvoterna enligt tilldelningskriterier, som i detta skede ännu inte är fastställda, ställer endast till ytterligare problem. två innebära Individuell fördelning av produktion skulle typer av bomull (stödberättigande bomull och icke stödberättigande bomull) både i producentledet och i rensningsföretagsledet. Det skulle vara komplicerat att kontrollera systemet och varje aktör skulle vara tvungen att föra separat bokföring för varje typ av bomull. Det nuvarande systemet med att öka eller minska kvantiteterna orensad bomull som berättigar till stöd i förhållande till avkastningen rensad bomull i fibrer skulle inte längre vara effektivt i vissa fall eftersom kvantiteterna inte skulle kunna ökas om den innebar att kvantiteterna skulle överskrida den kvot som tilldelats. Systemet med två kategorier bomull (den första med fullt stöd utan någon sanktion och den andra utan stöd) skulle innebära en avsevärd ändring av systemet eftersom det inte längre skulle vara nödvändigt att bedöma produktionen eller betala ut förskott och restbelopp på stödet. 4. 3 Slutsatser Den ursprungliga möjligheten med regional fördelning av den garanterade nationella kvantiteten innebär problem när det gäller förvaltning och kontroll av stödsystemet. Den skulle oundvikligen ge upphov till stöd- och ersättningsnivåer som varierar mellan regionerna. Den skulle likaså kunna medföra att produktion överfördes mellan regionerna. Mot bakgrund av detta kan alternativet med individuella kvoter som tilldelas varje år helt och hållet, detta för att inte försvåra kontrollerna och därmed, i strid förkastas med revisionsrättens, rådets och parlamentets önskemål, minska deras effektivitet. En enklare lösning för att undvika ökad bomullsodling i hela Grekland skulle vara att delvis fölia den modell som för närvarande gäller för durumvete. Man skulle då vara J ^ m 03 S 5 ui ö 14 tvungen att definiera de traditionella produktionsområden där stödsystemet helt och hållet skulle tillämpas och de icke traditionella produktionsområden där stödsystemet inte skulle tillämpas alls. Om man bestämmer sig för ett sådant system borde det vara baserat på ökad kontroll av de arealer som odlats med bomull och arealdeklarationer som åtföljer den bomull som levereras till rensningsföretagen. Problem kommer att uppstå vilket system som än införs. Införandet av sådana bestämmelser skulle kräva en anpassning av grundbestämmelserna. Lösningen för att tillåta en viss regionalisering och samtidigt undvika oönskade överföringar av produktion mellan regionerna skulle vara att anpassa stödet i förhållande till arealerna. Detta alternativ skulle dock inte överensstämma med det system som de grekiska myndigheterna vill ha. Det skulle dessutom inte kunna genomföras utan att de grundläggande principerna i det nuvarande systemet ändrades. När det gäller Spanien skulle en regionalisering av sanktionerna uppenbarligen inte ha samma betydelse eftersom den spanska bomullsproduktionen redan är koncentrerad till Andalusien till 95 %. 5. DEN FÖRVÄNTADE PRODUKTIONEN De grekiska myndigheterna anser, med all rätt, att deras tredje och fjärde förslag inte längre är relevanta med hänsyn till deras nya begäran om regionalisering av sanktionerna (individuella kvoter). Eftersom sanktionen för nedsättning hädanefter skulle vara noll, är det inte längre nödvändigt att beräkna förskotten i förhållande till den förväntade produktionen och det finns inte heller någon anledning att ha kvar sanktionen. Nedan redogörs för de två sista punkterna, som är svåra att skilja åt eftersom de berör tillämpningsföreskrifterna för utbetalning av förskott. 5. 1 Greklands begäran och motiveringen till denna Ursprungligen föreslog Grekland större flexibilitet när det gäller de två parametrar som inverkar på beräkningen av förskotten. Detta skulle betyda att det måste utformas en rättslig ram som gör det möjligt att på nytt bedöma produktionen under regleringsårets gång och att procentsatsen för ökning av den förväntade produktionen minskas från 15% till 7,5 %. Grekland föreslog att den nya bedömningen av produktionen skulle göras senast under de tio sista dagarna i oktober månad och i vissa fall skulle den kunna medföra att produktionsnivån blev högre än i den första bedömningen. 15 q £ & LU CQ T- 00 LU O Det främsta syftet är att i största möjliga utsträckning under regleringsåret göra en beräkning som ligger så nära den faktiska slutproduktionen som möjligt så att stödmottagaren beviljas en ersättning som ligger så nära som möjligt den ersättning som denne slutligen har rätt till. 5. 2 Analys av de planerade ändringarna / Om man reviderar den förväntade produktionen under regleringsåret (neråt) och tillämpar en mindre säkerhetsmarginal (7,5 %) bidrar det till att skillnaden mellan den tillfälliga nedsättningen och den slutgiltiga nedsättningen minskar. Förskottet är alltså större under regleringsåret och det som återstår att betala vid regleringsårets slut mindre. Detta betyder att förskottsmottagarna snabbare skulle kunna överföra betalningen av fråga är i synnerhet om mottagarna mimmipriset producentgrupper, precis så som de grekiska myndigheterna föreslagit. till producenterna, i Om den första bedömning som görs innan regleringsåret börjar ökas med marginalen 7,5 % skulle detta dock innebära en avsevärd budgetmässig risk om de förskott som beviljats visar sig vara större än de slutgiltiga stöden. I slutet av oktober är rensningen i full gång och de reviderade bedömningarna av slutproduktionen är fortfarande ganska osäkra. En säkerhetsmarginal på endast 7,5 % skulle innebär en oacceptabel budgetrisk. Den femtonprocentiga marginalen bör därför behållas för denna andra bedömningen vilket minskar revideringens inverkan på de nya förskotten. I ett sådant system skulls stödmottagaren få följande: - Från och med den 16 oktober, ett förskott i samband med den första bedömningen av produktionen ökad med 15 % (bedömningen gjord före regleringsårets början). - Från början av november, ett förskott (något större) baserat på den nya bedömningen av produktionen fortfarande ökad med 15 % och ett litet retroaktivt tillägg för de förskott som avses i första strecksatsen. - Återstoden betalas i slutet av regleringsåret. Denna rad av olika betalningar är en källa till problem som kan leda till administrativa fel för något som i de flesta fallen endast skulle vara en liten justering av förskotten. 5. 3 Slutsatser För att minska budgetriskerna så mycket som möjligt skulle förskotten kunna beräknas i två omgångar: - I den första skulle den produktion som uppskattats innan regleringsårets början behållas med den femtonprocentiga ökningen. o w u. C 5 LU Ö 16 - I den andra skulle produktionen bedömas på nytt under den period då den mesta bomullen ställs under kontroll, dvs slutet av november. Eftersom den nya bedömningen är mer tillförlitlig skulle en lägre procentsats kunna tillämpas. En senareläggning av den andra bedömningen av produktionen till slutet av november skulle förbättra ersättningsvillkoren för aktörerna både i Grekland och i Spanien samtidigt som budgetintressena tas tillvara. I detta system kvarstår dock problemen med utbetalningen av två förskott. För att undvika betalning av flera förskott och de administrativa problem som detta medför borde ett enda förskott betalas ut från och med den 16 december istället för den 16 oktober som nu, baserat på den produktionsbedömning som gjorts i slutet av november ökat med en lägre procentsats än 15 %. Dessa ändringar skulle kräva en ändring av rådets förordning (EG) nr 1554/95 om fastställande av de allmänna reglerna för systemet med stöd till bomull. 6. ALLMÄNNA SLUTSATSER Det främsta syftet med denna rapport är att rådet skall få en uppfattning om konsekvenserna av de fyra ändringar som de grekiska myndigheterna föreslår i förhållande till den nuvarande situationen, under förutsättningen att alla andra bestämmelser som för närvarande gäller i stödsystemet förblir oförändrade. Andra ändringar i systemet kan undersökas i syfte att involvera producenterna mera direkt i beviljandet av stöd från gemenskapen. Sådana ändringar skulle dock vara genomgripande och innebära en metod som är baserad på schablonmässigt beräknade stöd (per hektar eller per ton). Ändringarna skulle innebära starkt varierande inkomster beroende på marknadspriserna och kräva tätare kontroller av produktionskvaliteten och -kvantiteten. Dessa alternativ kan beaktas vid en allmän översyn av hur systemet fungerar. En rapport om systemet i sin helhet skall överlämnas till rådet och parlamentet senast den 1 augusti 1999. När det gäller att bevilja stöd till producentgrupper är deras nuvarande struktur, både i Grekland och i Spanien, sådan att de flesta av dem inte omedelbart kan uppfylla de krav som stödmottagaren ovillkorligen måste uppfylla när det gäller att ställa bomullen under kontroll, förvalta förskotten och själva stödet. Alternativet att rensningsföretagen saluför fibrerna efter det att producentgruppen fått stödbeloppet skulle innebära ett krav att betala ett visst pris till producentgruppen. Detta alternativ rekommenderas inte eftersom det skulle skapa problem vad gäller kontroller och sanktioner men också vad gäller överensstämmelse med den grundläggande principen om deficiency payment. Det andra alternativet att producentgrupperna själva saluför fibrerna (så som redan görs i Grekland där producentgrupperna har bildat rensningskooperativ) skulle kunna 17 o w m IL (O T- LU CD 00 LÙ Ö rekommenderas. I sådana fall måste den nuvarande bestämmelsen enligt vilken rensningsföretaget, om företaget rensar bomullen på uppdrag av en individuell producent eller en producent som ingår i företaget, måste överföra stödet till producenterna förstärkas. För att uppfylla de krav på ett minimipris som anges i protokollet skulle det i rådets nya förordning kunna införas ett krav på att producentgrupperna måste betala ett minimipris till sina medlemmar. Med dessa villkor skulle producentgrupperna undvika alla typer av krav i samband med förvaltningen av det stöd som rensningsföretagen betalar ut. De producentgrupper som själva gör rensningen skulle även fortsättningsvis, som idag, kunna ta emot och förvalta stödet. Införandet av ett system med individuella kvoter för att behålla odlingen i de traditionella produktionsområdena skapar problem när det gäller kontroll och förvaltning som inte kan lösas på ett sätt som är förenligt med principerna i det nuvarande systemet. Regionaliseringen av den garanterade nationella kvantiteten innebär olika stödnivåer och därmed problem med att kontrollera produktion som överförs mellan regioner. En möjlighet, baserat på den princip som för närvarande gäller för durumvete, skulle vara att rådet antog en förordning i vilken det fastställdes vilka icke traditionella produktionsområden som inte skulle omfattas av stödsystemet. När det gäller reglerna för betalning av förskott krävs det en ny bedömning när man vanligtvis är väl inne i den viktigaste perioden under vilken bomullen ställs under kontroll (dvs mot slutet av november månad) för att få en bättre bedömning av produktionen. I sådana fall skulle en lägre säkerhetsmarginal än 15 % kunna tillämpas på den reviderade produktionen för att beräkna förskottet på stödet utan att det skulle innebära några budgetmässiga risker. För att undvika att det beviljas flera förskott och de administrativa problem som detta medför bör man överväga att skjuta upp själva betalningen av förskotten i två månader. Dessa ändringar förutsätter en ändring av de allmänna regler som fastställts av rådet. Sammanfattningsvis är slutsatserna av denna rapport följande: - Stödet skall även fortsättningsvis beviljas till rensningsföretag, privata företag eller producenter som ingår i företaget, och möjligheten att betala ett minimipris om rensningen görs för producentgruppens räkning skall anges särskilt. - Införande av individuella produktionskvoter rekommenderas inte, men möjligheten att geografiskt koncentrera stödberättigandet bör ses över. - Det skulle vara möjligt att införa en enda förskottsutbetalning av stödet, beräknat på en bättre men senare gjord bedömning av produktionen, som sedan skulle kunna ökas med en marginal som var lägre än den nuvarande på 15 %. Mot bakgrund av rådets diskussioner om denna rapport skulle förslagen ovan kunna ligga till grund för ett förslag till lagstiftning som skall gälla för nästa regleringsår 1998/99. Förslagen som sådana för gemenskapens budget. inte några ytterligare utgifter innebär 18 o w m LL (O i- LU m 00 LU' O ISSN 1024-4506 KOM(98) 10 slutlig DOKUMENT SV 03 10 17 Katalognummer : CB-CO-98-006-SV-C ISBN 92-78-30065-9 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg '3


title: REGOLAMENTO (CE) N. 328/98 DELLA COMMISSIONE del 10 febbraio 1998 che stabilisce la misura in cui possono essere accettate le domande di titoli d'importazione presentate nel gennaio 1998 per taluni prodotti del settore del latte e del settore lattiero-caseario nel quadro dei regimi previsti dagli accordi europei tra la Comunità, la Repubblica di Polonia e la Bulgaria e del regime previsto dagli accordi sul libero scambio tra la Comunità e i paesi baltici

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
Estonia
butter
cheese
import licence
milk

formats: pdf print

text: L 37/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 11. 2. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 328/98 DELLA COMMISSIONE del 10 febbraio 1998 che stabilisce la misura in cui possono essere accettate le domande di titoli d’importazione presentate nel gennaio 1998 per taluni prodotti del settore del latte e del settore lattiero-caseario nel quadro dei regimi previsti dagli accordi europei tra la Comunit(cid:133), la Repubblica di Polonia e la Bulgaria e del regime previsto dagli accordi sul libero scambio tra la Comunit(cid:133) e i paesi baltici LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 2508/97 della Commissione, del 15 dicembre 1997, che stabilisce le modalit(cid:133) di appli- cazione, nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari, dei regimi previsti dagli accordi europei tra la Comunit(cid:133) e la Repubblica d’Ungheria, la Repubblica di Polonia, la Repubblica ceca, la Repubblica slovacca, la Bulgaria e la Romania, del regime previsto dagli accordi sul libero scambio tra la Comunit(cid:133) e i paesi baltici e del regime previsto dall’accordo interinale tra la Comunit(cid:133) e la Repubblica slovena e che abroga i regolamenti (CEE) n. 584/92, (CE) n. 1588/94, (CE) n. 1713/95 e (CE) n. 455/ 97 (1), in particolare l’articolo 4, paragrafo 4, considerando che le domande di titoli d’importazione presentate per i prodotti di cui al regolamento (CE) n. 2508/97 riguardano, per taluni prodotti, quantitativi supe- riori a quelli disponibili; che occorre pertanto fissare coefficienti di attribuzione per taluni quantitativi richiesti per il periodo compreso tra il 1o gennaio e il 30 giugno 1998, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le domande di titoli d’importazione presentate per il periodo compreso tra il 1o gennaio 1998 e il 30 giugno 1998 a norma del regolamento (CE) n. 2508/97 sono accettate, per ogni paese d’origine e prodotto dei codici NC figuranti in allegato, per i quantitativi chiesti, previa applicazione del coefficiente di attribuzione indicato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore l’11 febbraio 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 10 febbraio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 345 del 16. 12. 1997, pag. 31. 11. 2. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 37/17 Paese Codice NC 0402 10 19 0402 21 19 0402 21 99 Polonia 0405 10 11 0405 10 19 0405 10 30 0405 10 50 0405 10 90 0405 20 90 ALLEGATO Estonia Bulgaria 0406 0402 10 19 0402 21 19 0405 10 11 0405 10 19 0406 0406 Coefficiente di attribuzione 0,0093 0,0106 0,1818 0,0097 0,0099 1,0000 0,6630


title: 98/152/EC: Commission Decision of 10 February 1998 approving the monitoring plan for the detection of residues or substances in live animals and animal products presented by the United Kingdom (Only the English text is authentic) (Text with EEA relevance)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
animal product
hormone
live animal
veterinary inspection
waste

formats: html pdf print

text: L 47/18 EN Official Journal of the European Communities 18. 2. 98 COMMISSION DECISION of 10 February 1998 approving the monitoring plan for the detection of residues or substances in live animals and animal products presented by the United Kingdom (Only the English text is authentic) (Text with EEA relevance) (98/152/EC) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, HAS ADOPTED THIS DECISION: Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Directive 96/23/EC of 29 April 1996 on measures to monitor certain substances and resi- dues thereof in live animals and animal products and repealing Directives 85/358/EEC and 86/469/EEC and Decisions 89/187/EEC and 91/664/EEC (1), and in par- ticular the first and the second subparagraphs of Article 8 (1) thereof, Whereas the United Kingdom forwarded to the Commis- sion, in a document dated 27 June 1997, a plan speci- fying the national measures to be implemented during 1998 for the detection of certain substances and residues thereof in live animals and animal products; whereas that plan was amended and supplemented by a document in accordance with the dated 17 November 1997, into line with the Commission’s request, bringing it requirements of Directive 96/23/EC; Whereas examination of it complies with Directive 96/23/EC, and in particular Articles 5 and 7 thereof; this plan has shown that Whereas the measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Standing Veter- inary Committee, Article 1 The monitoring plan for the detection of the residues and substances referred to in Annex I to Directive 96/ 23/EC in live animals and animal products presented by the United Kingdom is hereby approved. Article 2 The United Kingdom shall adopt the laws, regulations and administrative provisions necessary to implement the plan referred to in Article 1. Article 3 This Decision is addressed to the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland. Done at Brussels, 10 February 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 125, 23. 5. 1996, p. 10


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 311/98 του Johanna MAIJ-WEGGEN προς την Επ τροπή. Ταμειακές υποχρεώσεις του ιταλικού δημόσιου τομέα

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Italy
bank
financial situation
financial statistics
gross domestic product
loan
loss
tax on profits of self-employment

text: C 223/164 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 17. 7. 98 O kanonismo·w (EOK) ariu. 2078/92 gia to «agro-periba·llon» o·pvw apokalei·tai epitre·pei sta kra·th me·lh 5. na antamei·boyn toyw agro·tew poy diaxeiri·zontai e·na fysiko· xv· ro, idi·vw o·tan ei·nai anagnvrisme·noy koinotikoy· endiafe·rontow sto plai·sio toy dikty·oy Natura 2000. Th dynato·thta ayth· th xrhsimopoioy·n eyry·tata ta kra·th me·lh. To a·ruro 2 para·grafow 3 proble·pei o·ti pre·pei na lamba·nontai ypo·ch ta koinvniko-oikonomika· kai 6. perifereiaka· symfe·ronta se mia odhgi·a poy aposkopei· sth diath·rhsh tvn fysikv· n endiaithma·tvn kai xv· rvn me·sa se eynoi¤kh· kata·stash prostasi·aw toyw. Gia thn epilogh· tvn topouesiv· n, ta krith·ria dieykrini·zontai sto a·ruro 4 para· grafoi 1 kai 3 toy pararth·matow III kai ei·nai apokleistika· episthmonika·. Gia th diaxei·rish tvn epilego·menvn topouesiv· n, to a·ruro 6 para·grafow 4 ori·zei toyw koinvniko-oikonomikoy·w para·gontew poy mporoy·n na lhfuoy·n ypo·ch. (98/C 223/213) GRAPTH ERVTHSH P-0311/98 ypobolh· : Johanna Maij-Weggen (PPE) prow thn Epitroph· (10 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Tameiake·w ypoxrev· seiw toy italikoy· dhmo·sioy tome·a Sthn Ka·tv Boylh· thw Ollandi·aw te·uhkan oi ako·loyuew ervth·seiw ston ollando· ypoyrgo· oikonomikv· n. Ua h·uele h Epitroph·, gia na enuarrynuei· o me·gistow baumo·w antikeimeniko·thtaw e·nanti thw Itali·aw, na apanth·sei kai ayth· stiw ervth·seiw ayte·w. Gnvri·zete o·ti h Tra·peza thw Itali·aw, me th synallagh· ayth·, pro·suese sta perioysiaka· thw stoixei·a 7 dis. 1. lire·ttew kai o·ti gia to poso· ayto· kate·bale sto italiko· kra·tow fo·ro ek kerdv· n y·coyw 50% h· 0,175% AEP; Symmeri·zesue thn a·poch o·ti to ke·rdow ayto· ua mporoy·se na epiteyxuei· mo·no me thn pv· lhsh toy xrysoy· se 2. timh· katv· terh thw epikratoy·saw sthn agora·; Pro·keitai edv· gia e·na logistiko· eligmo·, poy e·xei vw sto·xo, me·sv thw para·kamchw ayth·w, na katasth·sei e·gkyrh ayth· th synallagh· sto plai·sio toy posostoy· toy ellei·mmatow poy apaitei·tai gia thn e·ntajh sthn ONE, env· h pv· lhsh xrysoy· › h· a·lloy perioysiakoy· stoixei·oy toy kra·toyw › den apotelei· ayth· kauayth· e·gkyrh synallagh· gia ayto· to skopo·; 3. Mporei·te na ejeta·sete ea·n h synallagh· ayth· e·xei khryxuei· symbath· apo· thn Eurostat, se o·,ti afora· to pososto· toy ellei·mmatow poy apaitei·tai gia thn e·ntajh sthn ONE; 4. Pro·keitai na ejeta·sei h Eyrvpai¤kh· Epitroph· ea·n kata· thn yperbolikh· diadikasi·a toy ellei·mmatow katastei· ek tvn prote·rvn safe·w se o·la ta kra·th me·lh, o·son afora· thn ekplh·rvsh tvn krithri·vn gia e·ntajh sthn ONE, kata· po·so to e·lleimma toy 1997 epitre·petai na ephreasuei· apo· apro·bleptew ene·rgeiew; Apa· nthsh toy k. de Silguy ej(cid:146)ono·matow thw Epitroph· w (16 Marti·oy 1998) To 1974, gia na antimetvpi·sei kerdoskopike·w epiue·seiw kata· thw lire·taw, h Tra·peza thw Itali·aw e·labe da· neio 2 diw. USD (1 840 ekat. ECU) apo· thn Budensbank. Eggy·hsh gia to da· neio apoteloy·se poso·thta 543 to·nvn xrysoy· poy to Ufficio Italiano Cambi (UIC) ago·rase apo· thn Tra· peza thw Itali·aw. To da·neio ejoflh·uhke to Septe·mbrio toy 1978, alla· o xryso·w pare·meine ston isologismo· thw UIC. Ta epo·mena e·th h aji·a toy xrysoy· anauevrei·to ana· tri·mhno, alla· ta sxetika· ke·rdh kefalai·oy den forologoy·ntan. Sy·mfvna me ton italiko· forologiko· kv· dika, ta ke·rdh kefalai·oy forologoy·ntai mo·no o·tan eispra· ttontai. Ton Ioy·lio 1997, h UIC epanapv· lhse to xryso· sthn Tra·peza thw Itali·aw. H pv· lhsh odh·ghse se ke·rdh kefalai·oy gia thn UIC kai, synepv· w, se ypoxre·vsh katabolh·w fo·roy 3,076 triw. liretv· n (1 577 ekat. ECU) h· 0,16% toy AEP, poy katablh·uhke to Noe·mbrioy toy 1997. H Eurostat ane·lyse thn pra·jh ayth· gia na kauori·sei thn logistikh· epejergasi·a thw sy·mfvna me to Eyrvpai¤ko· Sy·sthma Oloklhrvme·nvn Oikonomikv· n Logariasmv· n ESOL 79. Sthn apo·fash· thw thw 27hw Ianoyari·oy 1998 anafe·retai: «h Eurostat apofa·sise na antimetvpi·sei thn plhrvmh· ayth· vw xrhmatodotikh· pra· jh poy den ephrea·zei th me·trhsh toy dhmosionomikoy· ellei·mmatow o·pvw kauori·zetai sto plai·sio thw diadikasi·aw yperbolikoy· ellei·mmatow». Me a·lla lo·gia, h pra·jh ayth· den ua meiv· sei to e·lleimma sy·mfvna me ton orismo· poy xrhsimopoiei·tai gia thn e·ntajh sthn oikonomikh· kai nomismatikh· e·nvsh (ONE). H Epitroph· ua paroysia·sei ajiolo·ghsh thw stauero·thtaw thw italikh·w dhmosionomikh·w ue·shw, para·llhla me ayth· tvn a·llvn kratv· n melv· n, sthn e·kuesh· thw gia th sy·gklish, sy·mfvna me to a· ruro 109I, para·grafow 1 thw synuh·khw EK poy ua dhmosieyuei· stiw 25 Marti·oy 1998


title: Регламент (ЕО) № 327/98 на Комисията от 10 февруари 1998 за откриване и за начин на управление на някои тарифни квоти при внос на цял и на натрошен ориз

eurovoc_concepts:
export licence
import (EU)
import licence
rice
tariff quota
third country

formats: html pdf print xhtml

text: 230 BG Официален вестник на Европейския съюз 02/т. 10 31998R0327 11. 2. 1998 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 37/5 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 327/98 НА КОМИСИЯТА от 10 февруари 1998 за откриване и за начин на управление на някои тарифни квоти при внос на цял и на натрошен ориз КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, цялата година, така че да бъдат по-добре поети от пазара на Общ- ността; като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Регламент (ЕО) № 1095/96 на Съвета от 18 юни 1996 г. , отнасящ се до осъществяването на отстъпките, съдържащи се в списък CXL, съставен след приключване на преговорите по член ХХIV:6 на ГАТТ (1), и по-специално член 1 от него, като взе предвид Решение 96/317/ЕО на Съвета от 13 май 1996 г. , отнасящо се до резултатите от консултациите с Тайланд, в рамките на член ХХIII на ГАТТ (2), и по-специално член 3 от него, като има предвид, че за да се осигури добро административно управление на горните квоти и в частност за да се гарантира да не бъдат превишавани определените количества, следва да бъдат приети отделни условия за представяне на исканията и за издава- нето на съответни сертификати; че тези условия са, било допълни- телни към, било изключение от разпоредбите на Регламент (ЕИО) № 3719/88 на Комисията от 16 ноември 1988 г. за общите усло- вия за прилагане на режима на сертификати за внос, за износ и за определяне на селскостопанските продукти (3), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1404/97 (4); като има предвид, че в рамките на водените преговори по член ХХIV:6 на ГАТТ след присъединяването на Австрия, Финландия и Швеция към Европейската общност бе договорено да се открие от 1 януари 1996 г. годишна квота за внос на 63 000 тона полубланширан или бланширан ориз от код по КН 1006 30 при нулево мито, както и контингент от 20 000 тона за белен ориз от код по КН 1006 20 с фиксирано мито от 88 ECU за тон; че тези квоти са включени в списъка, отнасящ се до Европейската общност, предвиден в член II, параграф 1, буква а) от ГАТТ 1994; че по време на преговорите бе договорено със Съединените амери- кански щати, че би трябвало да се проведат други консултации за условията за осъществяване на договорените квоти; че тези кон- султации все още не са приключили; че внос на ориз от Съедине- ните американски щати в рамките на тарифните квоти може да има само след приключване на консултациите; като има предвид, че в рамките на консултациите с Тайланд, по силата на член ХХIII на ГАТТ, е договорено да се открие годишен контингент от 80 000 тона натрошен ориз от код по КН 1006 40 00 с намаление от 28 ECU за тон върху вносното мито; като има предвид, че според горните ангажименти управлението на тези квоти трябва да държи сметка за традиционните достав- чици; като има предвид, че за да не се допускат смущения в нормалната комерсиализация на ориз — производство на Общността, при внос в рамките на тези квоти, уместно е този внос да става в течение на (1) ОВ L 146, 20. 6. 1996 г. , стр. 1. (2) ОВ L 122, 22. 5. 1996 г. , стр. 15. като има предвид, че е уместно да се посочи, че разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1162/95 на Комисията от 23 май 1995 г. за особените условия за приложение на режима за сертификатите за внос и износ в сектора на зърнените храни и на ориза (5), последно изменен с Регламент (ЕО) № 932/97 (6), се прилагат в рамките на настоящия регламент; като има предвид, че Комисията прие на 5 юли 1996 г. мерки, отнасящи се до откриването и до управлението на тези тарифни контингенти; че тези мерки не съответстват на становището на комитета по управлението на зърнените храни; че Комисията отсрочи тяхното прилагане и ги съобщи на Съвета; че Съветът, съгласно член 23, параграф 3 от Регламент (ЕИО) № 1766/92 (7), последно изменен с Регламент (ЕО) № 923/96 на Комисията (8), взе в срок от един месец различно решение; че това решение се отнася до контрола от страна на Комисията на традиционните потоци на обмен към Общността, по-специално по отношение на вноса на малки пратки, както и по отношение на евентуалния риск от кръстосана субсидия; че е уместно следователно да се прибегне отново до въведените от Съвета разпоредби с неговия Регламент (ЕО) № 1522/96 от 24 юли 1996 г. за откриване и за начин на управление на някои тарифни квоти за внос на цял и на начупен ориз (9), изменен с Регламент (ЕО) № 112/97 на Комисията (10); (3) ОВ L 331, 2. 12. 1988 г. , стр. 1. (4) ОВ L 194, 23. 7. 1997 г. , стр. 5. (5) ОВ L 117, 24. 5. 1995 г. , стр. 2. (6) ОВ L 135, 27. 5. 1997 г. , стр. 2. (7) ОВ L 181, 1. 7. 1992 г. , стр. 21. (8) ОВ L 126, 24. 5. 1996 г. , стр. 37. (9) ОВ L 190, 31. 7. 1996 г. , стр. 1. (10) ОВ L 20, 23. 1. 1997 г. , стр. 23. 02/т. 10 BG Официален вестник на Европейския съюз 231 като има предвид, че в рамките на консултациите с Тайланд, по силата на член ХХIII от ГАТТ, бе договорено да се приспособят някои разпоредби на Регламент (ЕО) № 1522/96, по-специално тези, отнасящи се до срока на валидност на сертификатите за внос и до разпределението на количествата от контингента за бланширания ориз, както и за тези на натрошения ориз; че за да се спази резултатът от тези консултации, уместно е траншът за месец януари 1998 г. за полубланширания и бланширан ориз от Тайланд, както и за натрошения ориз от всички страни, да се попълни с допълнителен транш, открит с влизането в сила на нас- тоящия регламент; като има предвид, че с цел опростяване и за по-голяма яснота, е уместно да отпадне Регламент (ЕО) № 1522/96 и той да се замени с настоящия регламент; като има предвид, че Комитетът за управление на зърнените храни не е дал становище в срока, определен от неговия председател, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 1. Следните годишни тарифни квоти са открити за внос в Общ- ността: — 38 721 тона от Съединените американски щати, — 21 455 тона от Тайланд, — 1019 тона от Австралия, — 1805 тона от други страни; б) 20 000 тона белен ориз от код по КН 1006 20 с мито от 88 ECU на тон (пореден номер на контингента 09. 4077), раз- пределени по страни по следния начин: — 10 429 тона от Австралия, — 7642 тона от Съединените американски щати, — 1812 тона от Тайланд, — 117 тона от други страни; в) 80 000 тона натрошен ориз от код по КН 1006 40 00 с нама- ление от 28 ECU за тон от определеното в Комбинираната номенклатура мито (пореден номер на контингента 09. 4078), разпределени по страни по следния начин: — 41 600 тона от Тайланд, — 12 913 тона от Австралия, — 8503 тона от Гвиана, — 7281 тона от Съединените американски щати, — 9703 тона от други страни. а) 63 000 тона бланширан или полубланширан ориз от код по КН 1006 30, при нулево мито (пореден номер на контингента 09. 4076), разпределени по страни по следния начин: 2. Като изключение от член 2, параграф 3, втора алинея, коли- чествата ориз от Съединените американски щати, предмет на параграф 1, букви а) и б) , не могат да се внасят в рамките на тарифните квоти, докато консултациите със Съединените амери- кански щати не са приключили. Член 2 1. Издаването на сертификати за внос на количествата по контингента, предмет на член 1, в тонове, става на следните траншове: а) за контингента, предмет на член 1, параграф 1, буква а): САЩ Тайланд Австралия Други страни януари 9681 10 727 — — април 19 360 5364 1019 1805 юли 9680 5364 — — 20 408 27 548 15 044 септември — — — — — 232 BG Официален вестник на Европейския съюз 02/т. 10 б) за контингента, предмет на член 1, параграф 1, буква б): Австралия Съединени американски щати Тайланд Други страни януари 2608 1911 — — април 5214 3821 1812 117 юли 2607 1910 — — 4519 10 964 4517 септември — — — — — в) за контингента, предмет на член 1, буква в) Тайланд Австралия Гвиана Съединени американски щати Други страни януари 29 120 6456 4251 3640 4851 юли 12 480 6457 4252 3641 4852 48 318 31 682 2. За да е възможно обаче издаването за месец януари 1998 г. на сертификати за количествата, определени в параграф 1, буква а) за продуктите от Тайланд и в параграф 1, буква в) за всички други страни, се открива нов транш с максимални количества за: За количествата, за които не са издадени сертификати за внос по транша за месец септември, може да се поиска издаване на серти- фикат за внос от рубриката „други страни“, предвидени в съответ- ния контингент по допълнителния транш за месец октомври, съгласно член 4, параграф 1, с изключение на количествата, пред- видени в параграф 1 , буква в). i) бланширан или полубланширан ориз от код по КН 1006 30 От Тайланд Количество 5363 Член 3 ii) натрошен ориз от код по КН 1006 40 00 От Тайланд Австралия Гвиана Съединени американски щати Други страни Количество 18 720 3227 2125 1820 2426 Исканията за сертификати се внасят в течение на първите десет работни дни след влизането в сила на настоящия регламент. оригинален сертификат Когато исканията за сертификат за внос са за цял и за натрошен ориз от Тайланд, както и за ориз от Австралия в рамките на количествата, предмет на член 1, те трябва да бъдат придружени от съставен съгласно приложения I и II и издаден от компетентен орган на страните, посочени в същите приложения. Що се отнася до раздели 7, 8 и 9 от приложение I, попълването не е задължително. Сертификатите за износ, издадени за предвидените в член 2 траншове, са валидни само за съответната година. за износ, Член 4 1. Исканията за сертификати се внасят при компетентните власти на съответна държавата членка в течение на първите десет работни дни на съответния месец за всеки транш. 2. Като изключение от член 10 от Регламент (ЕО) № 1162/95, размерът на гаранцията за сертификатите за внос се определя на: 3. Количествата, за които не са издадени сертификати за внос по даден транш, се прехвърлят към следващия транш на съответния контингент. — 46 ECU за тон за квотите, предвидени в член 1, параграф 1, буква а), 02/т. 10 BG Официален вестник на Европейския съюз 233 — 22 ECU за тон за квотите, предвидени в член 1, параграф 1, буква б) , — Μειωμένος δασμός σε 88 Ecu ανά τόνο μέχρι την ποσότητα που ορίζεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98] — 5 ECU за тон за квотите, предвидени в член 1, параграф 1, буква в). 3. В клетка 8 от искането за сертификати и за сертификат за внос трябва да бъде посочена страната вносител и при бележка „да“ да бъде поставено кръстче. 4. В клетка 24 от сертификатите се вписва една от следните бележки: а) за контингента, предмет на член 1, параграф 1, буква а): — Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98] — Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (Forordning (EF) nr. 327/98) — Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98) — Ατελώς μέχρι την ποσότητα που ορίζεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98] — Exemption from customs duty up to the quantity indicated in sections 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98) — Exemption du droit de douane jusqu’à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [Règlement (CE) no 327/98] — Reduced duty to ECU 88 per tonne up to the quantity indi- cated in sections 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98) — Droit réduit à 88 écus par tonne jusqu’à la quantité indi- quée dans les cases 17 et 18 du présent certificat (Règle- ment (CE) no 327/98) — Dazio ridotto a 88 ECU/t limitatamente alla quantità indi- cata nelle caselle 17 e 18 del presente titolo (regolamento (CE) n. 327/98) — Verminderd douanerecht van 88 ECU/ton voor ten hoog- ste de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98) — Direito reduzido a 88 ecus/t até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) no. 327/98] — Tulli, joka on alennettu 88 ecuun/t tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 esitettyyn määrään asti (asetus (EY) N:o 327/98) — Tullsatsen nedsatt till 88 ecu/t upp till den mängd som anges i fält 17 och 18 i denna licens (Förordning (EG) nr 327/98); в) за контингента, предмет на член 1, параграф 1, буква в) ): — Esenzione dal dazio doganale limitatamente alla quantità indicata nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regola- mento (CE) n. 327/98] — Derecho de aduana reducido de 28 ecus/t hasta la canti- dad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98] — Vrijgesteld van douanerecht voor ten hoogste de in de vak- ken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98) — Isenção de direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) no. 327/98] — Tullivapaa tämän todistuksen kohdissa 17 ja 18 esitettyyn määrään asti (asetus (EY) N:o 327/98) — Tullfri upp till den mängd som anges i fält 17 och 18 i denna licens (Förordning (EG) nr 327/98); б) за контингента, предмет на член 1, параграф 1, буква б): — Derecho de aduana reducido a 88 ecus/t hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98] — Nedsat told 88 ECU/t op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (Forordning (EF) nr. 327/98) — Reduceret afgift med 28 ECU/t op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (Forordning (EF) nr. 327/98) — Um 28 ECU/t ermäßigter Zollsatz bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98) — Μειωμένος δασμός κατά 28 Ecu ανά τόνο μέχρι την ποσότητα που ορίζεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98] — Reduced duty by ECU 28 per tonne up to the quantity indicated in sections 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98) — Droit réduit de 28 écus par tonne jusqu’à la quantité indi- quée dans les cases 17 et 18 du présent certificat (Règle- ment (CE) no 327/98) — Ermäßigter Zollsatz von 88 ECU/t bis zu der in den Fel- dern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Ver- ordnung (EG) Nr. 327/98) — Dazio ridotto di 28 ECU/t limitatamente alla quantità indi- cata nelle caselle 17 e 18 del presente titolo (regolamento (CE) n. 327/98) 234 BG Официален вестник на Европейския съюз 02/т. 10 — Douanerecht verminderd met 28 ECU/ton voor ten hoog- ste de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98) — определя количествата за следващия транш и при необходи- мост за допълнителния транш за месец октомври. — Direito reduzido em 28 ecus/t até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) no. 327/98] — Tulli, jota on alennettu 28 ecua/t tämän todistuksen koh- (asetus (EY) dissa 17 ja 18 esitettyyn määrään asti N:o 327/98) — Tullsatsen nedsatt med 28 ecu/t upp till den mängd som anges i fält 17 och 18 i denna licens (Förordning (EG) nr 327/98). 5. Искането за сертификат за внос се приема само ако са спазени следните условия: — искането трябва да бъде внесено от физическо или от юридическо лице, което поне години, предшестващи датата на внасяне на искането, е упражнявало търговска дейност в сектор ориз или е представяло искания за сертификати за внос и е било вписано в публичен регистър на дадена държава-членка, една от трите 3. Ако намалението, предмет на параграф 2, първо тире от нас- тоящия член, води до едно или до няколко количества под 20 тона за искане, държавата членка престъпва към теглене на жребий за всяко количество от 20 тона, както и, при необходимост, за частта, която остава. Член 6 1. В срок от три работни дни, считано от публикуването на реше- нието на Комисията, се издават сертификатите за внос за количест- вата, произтичащи от прилагането на член 5, параграф 2. Когато количеството, за което се издава сертификата за внос, е под исканото количество, размерът на гаранцията, определена в член 4, параграф 2, се намалява със съответен процент. 2. Като изключение от член 9 от Регламента (ЕИО) № 3719/88, правата, произтичащи от сертификата за внос, не се препредават. — молителят може да представи само едно искане в държавата членка, в която той е вписан в публичния регистър. В случай на представяне на няколко искания от един и същ заинтересован в една или няколко държави-членки, всички искания са неприемливи, Член 7 1. Член 5, параграф 1, четвърто тире от Регламент (ЕИО) № 3719/88 отпада. — ако не се изисква никакъв сертификат за износ, молителите трябва да депозират само едно искане в рамките на максимал- ното количество, предвидено за всеки транш и за всяка страна износител. 2. Приходите от митата, предвидени в член 1, параграф 1, не се прилагат за количествата, внесени в рамките на отстъпката, предмет на член 8, параграф 4 от Регламент (ЕИО) № 3719/88. Член 5 1. В срок от два работни дни, считано от последния ден на срока за представяне на исканията за сертификати, държавите членки съобщават на Комисията, с телекс или с факс, и в съответствие с приложение III към настоящия регламент, количествата, разпреде- лени по кодове по КН с осем цифри, и по страни, предмет на иска- нията за сертификати, номера на искания сертификат, както и името и адреса на молителя. 3. Член 33, параграф 5 от Регламент (ЕИО) № 3719/88 се при- лага. 4. Като изключение от член 6 от Регламент (ЕО) № 1162/95 и в приложение на член 21, параграф 2 от Регламент (ЕИО) № 3719/88: — сертификатите или на полубланширан ориз са валидни от деня на тяхното действи- телно издаване до края на следващия трети месец, бланширан белен, внос за Това уведомление трябва да се направи и в случай, че не е пред- ставено никакво искане в дадена държава-членка. — сертификатите за внос на натрошен ориз са валидни от деня на тяхното действително издаване до 31 декември на годината на издаване на сертификата. Горната информация трябва да бъде съобщена отделно от тази, отнасяща се до другите искания за сертификати за внос в сектор ориз, и при същите условия. Срокът на валидност на сертификатите за внос не може да преви- шава 31 декември на годината на издаването. 2. В срок от десет дни, считано от последния ден на срока за уведомление от държавите-членки, Комисията: Член 8 — решава в каква степен може да се отговори на исканията. Ако исканите количества превишават предвидените количества по въпросния транш и по страна, тя определя процент за намаля- ване, приложим за всяко искане, Компетентните органи съобщават на Комисията с телекс или с факс и съгласно приложение III към настоящия регламент следната информация: 02/т. 10 BG Официален вестник на Европейския съюз 235 — количествата, разпределени по код по КН с осем цифри и по страни, за които са били издадени сертификати за внос, датата на издаване, номера на издадения сертификат, както и името и адреса на титуляря на сертификата, най-късно два работни дни след тяхното издаване, — количествата, разпределени по код по КН с осем цифри, по амбалажни пратки и по страни, които количества са били дей- ствително пуснати в свободна продажба, датата на пускането в свободна продажба, номера на използвания сертификат, както и името и адреса на титуляря на сертификата, най-късно два месеца след изтичане срока на валидност за всеки сертификат. Тези уведомления трябва също така да бъдат направени и в слу- чаите, когато не е бил издаван никакъв сертификат и не е имало никакъв внос. 2. Ако единият или другият от изброените критерии в параграф 1 е изпълнен, и по-специално ако вносът на натрошен ориз от 5 kg или от по-малко превишават цифрата 33 428 тона, и във всеки един от случаите на годишна основа, то Комисията внася в Съвета доклад, придружен, при необходимост, от съответни пред- ложения, за да се избегне разстройване на сектор ориз на Общ- ността. 3. Внесените количества в амбалажни опаковки от упоменатия в параграф 2 тип и пуснати в свободна продажба се вписват в съот- ветния сертификат за внос, съгласно член 22 от Регламент (ЕО) № 3719/88. Член 9 1. Регламент (ЕО) № 1522/96 отпада. Член 10 1. Комисията контролира количествата внесени стоки по силата на настоящия регламент, за да установи: 2. Разпоредбите на настоящия регламент не се прилагат за серти- фикатите, издадени в приложение на Регламент (ЕО) № 1522/96. — в каква степен традиционните потоци на обмен по отношение на обема и на представянето към разширената Общност са били чувствително променени, и Член 11 — дали има кръстосани субсидии между износа, ползващ се пряко от настоящия регламент, и износа, за който се изисква нормално приложимо вносно мито. Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след неговото публикуване в Официален вестник на Европейските общности. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на 10 февруари 1998 година. За Комисията Franz FISCHLER Член на Комисията ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Ι — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BĲLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I „ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BĲLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II ПРИЛОЖЕНИЕ II 238 BG Официален вестник на Европейския съюз 02/т. 10 I I I Е И Н Е Ж О Л И Р П


title: QUESTION ECRITE no 327/98 de Dominique SOUCHET à la Commission. Aides communautaires à l'approvisionnement des régions ultrapériphériques/impact sur l'emploi

eurovoc_concepts:
aid system
cereals
economic consequence
labour market
peripheral region
supply

text: C 304/78 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 2. 10. 98 En Europe, la taille moyenne des individus diffe‘re conside·rablement d(cid:146)un groupe de population a‘ l(cid:146)autre: la Commission ne conside‘re-t-elle pas que l(cid:146)Union europe·enne devrait chercher a‘ appliquer des fourchettes de normes, et non des normes uniques insatisfaisantes? La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas qu(cid:146)il conviendrait de conseiller au CEN, pour la fixation de normes, de s(cid:146)assurer la coope·ration de groupements repre·sentatifs des individus, respectivement, de grande taille et de petite taille? Re·ponse donne·e par M. Kinnock au nom de la Commission (2 mars 1998) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter a‘ la re·ponse que la Commission a donne·e a‘ sa question e·crite P-1916/97 (1). (1) JO C 21 du 22. 1. 1998. (98/C 304/114) QUESTION E· CRITE P-0327/98 pose·e par Dominique Souchet (I-EDN) a‘ la Commission (10 fe·vrier 1998) Objet: Aides communautaires a‘ l(cid:146)approvisionnement des re·gions ultrape·riphe·riques/impact sur l(cid:146)emploi Depuis deux ans, les aides communautaires pour l(cid:146)approvisionnement des re·gions ultrape·riphe·riques en ce·re·ales ont tre‘s fortement chute·. Cette situation entra(cid:14)(cid:136)ne une fragilisation des secteurs productifs de·pendants de ces produits (minoteries, transformateurs d(cid:146)aliments pour animaux) et cre·e des risques supple·mentaires pour l(cid:146)emploi dans des re·gions de·ja‘ parmi les plus touche·es de la Communaute· par le cho(cid:136)mage et le sous-emploi. La Commission pourrait-elle pre·ciser les mesures qu(cid:146)elle compte prendre afin de re·tablir ces aides et, ainsi, de sauver de nombreux emplois? Re·ponse donne·e par M. Santer au nom de la Commission (17 mars 1998) La Commission est consciente des difficulte·s de fonctionnement actuelles du re·gime spe·cifique d(cid:146)approvision- nement e·tabli par le re‘glement (CEE) no 3763/91 du Conseil, du 16 de·cembre 1991, portant mesures spe·cifiques concernant certains produits agricoles en faveur des de·partements fran(cid:231)ais d(cid:146)outre-mer (1), par le re‘glement (CEE) no 1600/92 du Conseil, du 15 juin 1992, relatif a‘ des mesures spe·cifiques concernant certains produits agricoles en faveur des A(cid:231)ores et de Made‘re (2) et par le re‘glement (CEE) no 1601/92 du Conseil, du 15 juin 1992, relatif a‘ des mesures spe·cifiques concernant certains produits agricoles en faveur des (cid:14)(cid:136)les Canaries (2). La re·forme de la politique agricole commune (PAC) et la conclusion de l(cid:146)Uruguay round ont eu pour conse·quence un rapprochement progressif des prix mondiaux et communautaires ce qui s(cid:146)est traduit par une baisse des aides accorde·es aux produits d(cid:146)origine communautaire livre·s dans les re·gions ultrape·riphe·riques dans le cadre du re·gime spe·cifique d(cid:146)approvisionnement. La Commission est consciente de ce que les difficulte·s inhe·rentes au fonctionnement de ce re·gime sont pre·judiciables aux e·conomies des re·gions ultrape·riphe·riques. Elle examine donc, dans le cadre de la le·gislation actuelle, ce mode de calcul, afin de trouver une solution qui devrait pallier aux inconve·nients structurels dus notamment a‘ l(cid:146)e·loignement ge·ographique de ces re·gions, permettant ainsi de favoriser le de·veloppement des secteurs productifs. (1) (2) JO L 356 du 24. 12. 1991. JO L 173 du 27. 6. 1992


title: Proposta di decisione del Consiglio riguardante la posizione della Comunità in merito al regolamento interno del Consiglio di cooperazione istituito dall'accordo di cooperazione tra la Comunità europea e l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
North Macedonia
cooperation agreement (EU)
rules of procedure

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 10. 02. 1998 COM(l998) 74 def. Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO RIGUARDANTE LA POSIZIONE DELLA COMUNITÀ IN MERITO AL REGOLAMENTO INTERNO DEL CONSIGLIO DI COOPERAZIONE ISTITUITO DALL'ACCORDO DI COOPERAZIONE TRA LA COMUNITÀ EUROPEA E L'EX REPUBBLICA IUGOSLAVA DI MACEDONIA (presentata dalla Commissione) RELAZIONE 1. L'articolo 33 dell'accordo di cooperazione tra la Comunità europea e l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia prevede l'istituzione di un Consiglio di cooperazione composto da rappresentanti della Comunità e dell'ex Repubblica iugoslava di Macedonia. Esso costituisce una sede per le consultazioni tra le Parti contraenti e può prendere decisioni, nei casi previsti dall'accordo, per conseguire i suoi obiettivi. Il Consiglio di cooperazione può formulare altresì tutte le risoluzioni, tutte le raccomandazioni e tutti i pareri che ritiene opportuni per il conseguimento degli obiettivi comuni e per l'armonioso funzionamento dell'accordo. 2. Il Consiglio di cooperazione stabilisce il proprio regolamento interno a norma dell'articolo 33, paragrafo 3 dell'accordo di cooperazione. Ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 2 della decisione 97/83 I/CE del Consiglio, del 27 novembre 1997, relativa alla conclusione dell'accordo di cooperazione, la posizione che la Comunità deve adottare in sede di Consiglio di cooperazione viene determinata dal Consiglio, su proposta della Commissione. In conformità di tale disposizione, si propone di adottare con decisione del Consiglio il progetto di regolamento interno allegato quale posizione della Comunità. 3. L'accordo di cooperazione con l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia segue in larga misura il modello dell'accordo di cooperazione con la Slovenia del 1993. Nondimeno, il Consiglio di cooperazione è l'unico organo misto previsto dall'accordo, mentre l'accordo di cooperazione con la Slovenia ha istituito un Consiglio di cooperazione e un Comitato di cooperazione. Le funzioni del Consiglio di cooperazione con l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia sono sostanzialmente quelle dei comitati misti o di cooperazione istituiti dagli altri accordi di cooperazione conclusi dalla Comunità. 4. Il progetto di proposta si basa sul regolamento interno del comitato misto con l'Albania, adeguato in funzione della summenzionata decisione del Consiglio, segnatamente per quanto riguarda la pubblicazione delle decisioni del Consiglio di cooperazione. Esso contiene inoltre norme più dettagliate sui gruppi di lavoro e sulle spese. 5. Si chiede al Consiglio di adottare l'allegata proposta della Commissione riguardante la posizione della Comunità in merito al regolamento interno del Consiglio di cooperazione con l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia. PROPOSTA DI DECISIONE DEL CONSIGLIO RIGUARDANTE LA POSIZIONE DELLA COMUNITÀ IN MERITO AL REGOLAMENTO INTERNO DEL CONSIGLIO DI COOPERAZIONE ISTITUITO DALL'ACCORDO DI COOPERAZIONE TRA LA COMUNITÀ EUROPEA E L'EX REPUBBLICA IUGOSLAVA DI MACEDONIA IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, vista la decisione 97/83I/CE del Consiglio, del 27 novembre 19971, relativa alla conclusione dell'accordo di cooperazione tra la Comunità europea e l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia, e in particolare il suo articolo 3 vista la proposta della Commissione2, considerando che il 29 aprile 1997 è stato firmato un accordo di cooperazione tra la Comunità europea e l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia; considerando che l'articolo 33 dell'accordo di cooperazione istituisce un Consiglio di cooperazione; considerando che, a norma dell'articolo 33 dell'accordo di cooperazione, il Consiglio di cooperazione adotta il proprio regolamento interno; considerando che, a norma dell'articolo 36 del suddetto accordo, il Consiglio di cooperazione può decidere l'istituzione di gruppi di lavoro, la cui composizione, i cui compiti e il cui funzionamento sono stabiliti nel regolamento interno; considerando che la Comunità dovrebbe pertanto definire la posizione da adottare in sede di Consiglio di cooperazione in merito a detto regolaménto interno, DECIDE: La posizione che la Comunità dovrà assumere nell'ambito del Consiglio di cooperazione istituito in virtù dell'articolo 33 dell'accordo di cooperazione tra la Comunità europea e l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia in merito al regolamento interno di detto Consiglio di cooperazione dovrà basarsi sui progetti di regolamento interno allegati alla presente decisione. Le modifiche minori di tali progetti di regolamento interno possono essere accettate senza un'ulteriore decisione del Consiglio. Fatto a Bruxelles,3 1. GUL348, 18. 12. 1997, p. l 2. GUC79, 12. 03. 1997, p. l 3- Decisione n. 1 del Consiglio di cooperazione relativa al regolamento interno del Consiglio di cooperazione istituito dall'accordo di cooperazione tra la Comunità europea e l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia IL CONSIGLIO DI COOPERAZIONE, visto l'accordo di cooperazione tra la Comunità europea e l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia, in particolare gli articoli 33-36, considerando che il suddetto accordo è entrato in vigore il 1° gennaio 1998, HA ADOTTATO IL SEGUENTE REGOLAMENTO INTERNO: Articolo 1 PRESIDENZA La presidenza del Consiglio di cooperazione è esercitata a turno per periodi di dodici mesi da un rappresentante dell'ex Repubblica iugoslava di Macedonia e da un rappresentante della Comunità europea, in appresso denominata "Comunità". Il primo periodo inizia tuttavia alla data del primo Consiglio di cooperazione e termina il 31 dicembre dello stesso anno. Articolo 2 RIUNIONI 1. Il Consiglio di cooperazione si riunisce a turno nella Comunità e nell'ex Repubblica iugoslava di Macedonia. La data e il luogo delle riunioni vengono concordati tra le Parti. 2. Il Consiglio di cooperazione si riunisce una volta all'anno. Possono avere luogo riunioni supplementari d'intesa tra le Parti, su richiesta di una di esse. 3. Salvo accordi diversi tra le Parti, le sessioni del Consiglio di cooperazione non sono pubbliche. Articolo 3 DELEGAZIONI Prima di ogni riunione, la Comunità e l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia decidono il livello di rappresentanza del Consiglio di cooperazione e si informano della composizione delle rispettive delegazioni. * Articolo 4 SEGRETARIATO E COMUNICAZIONI Le mansioni inerenti al segretariato del Consiglio di cooperazione sono espletate congiuntamente da un funzionario dell'ex Repubblica iugoslava di Macedonia e da un funzionario della Commissione delle Comunità europee. Tutte le comunicazioni destinate al o provenienti dal presidente vengono trasmesse ai segretari. Articolo 5 ORDINE DEL GIORNO DELLE RIUNIONI 1. Il presidente e i segretari stabiliscono l'ordine del giorno provvisorio di ciascuna riunione, L'ordine del giorno provvisorio contiene i punti la cui domanda di iscrizione sia pervenuta ai segretari almeno 21 giorni prima dell'inizio della riunione. Possono tuttavia essere iscritti all'ordine del giorno provvisorio soltanto i punti la cui documentazione sia stata trasmessa ai segretari di cui all'articolo 4 entro e non oltre la data di spedizione dello stesso. L'ordine del giorno è approvato dal Consiglio di cooperazione all'inizio di ciascuna riunione. L'iscrizione all'ordine del giorno di un punto diverso da quelli figuranti nell'ordine del giorno provvisorio può aver luogo previo consenso delle Parti. 2. Per tener conto delle esigenze di un caso specifico, il presidente può ridurre, con l'accordo di entrambe le Parti, i termini di cui al paragrafo 1. Articolo 6 VERBALE Viene redatto un verbale per ciascuna riunione, comprendente il riassunto fatto dal presidente. Una volta adottato dal Consiglio di cooperazione, il verbale viene firmato dal presidente e dai segretari. Ciascuna delle Parti archivia una copia originale. £ Articolo 7 GRUPPI DI LAVORO 1. Il Consiglio di cooperazione può istituire gruppi di lavoro su temi specifici affinché lo assistano nell'espletamento delle sue mansioni. 2. L'attività dei gruppi di lavoro è sottoposta all'autorità del Consiglio di cooperazione, che ne stabilisce gli obiettivi e le competenze. Essi non prendono decisioni, ma possono fare raccomandazioni al Consiglio di cooperazione a cui riferiscono dopo ogni riunione. 3. Il Consiglio di cooperazione può modificare in qualsiasi momento il mandato dei gruppi di lavoro o decidere di scioglierli. Articolo S MODIFICHE Fatti salvi gli articoli 33-36 dell'accordo di cooperazione, il Consiglio di cooperazione può modificare il regolamento interno nella misura considerata opportuna per agevolare l'espletamento efficiente delle sue mansioni. Articolo 9 ATTI Le decisioni adottate dal Consiglio di cooperazione ai sensi dell'articolo 33, paragrafo 1 vengono firmate dal presidente e dai segretari. Le decisioni, le risoluzioni, le raccomandazioni e i pareri del Consiglio di cooperazione ai sensi dell'articolo 33, paragrafo 2 dell'accordo di cooperazione sono seguiti da un numero progressivo, dalla data e dal luogo dell'adozione e da un'indicazione del loro oggetto. Le decisioni del Consiglio di cooperazione sono pubblicate dalle Parti nelle rispettive Gazzette ufficiali. Il Consiglio di cooperazione può decidere di pubblicare anche gli altri atti. Articolo 10 LINGUE Le lingue ufficiali del Consiglio di cooperazione sono le lingue ufficiali delle Parti. Il Consiglio di cooperazione delibera, di norma, sulla base di documenti redatti in tali lingue. Articolo 11 SPESE La Comunità e l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia sostengono ciascuna le proprie spese relative alla partecipazione alle riunioni del Consiglio di cooperazione e dei gruppi di lavoro, sia per quanto riguarda le spese di personale, viaggio e soggiorno, sia in relazione alle spese postali e di telecomunicazione. Le spese di interpretariato durante le riunioni, nonché di traduzione e di riproduzione dei documenti, sono a carico della Comunità, ad eccezione delle spese di interpretariato o di traduzione da o verso la lingua ufficiale dell'ex Repubblica iugoslava di Macedonia, che sono a carico di questo paese. Le altre spese relative all'organizzazione materiale delle riunioni sono a carico della Parte ospitante. % SCHEDA FINANZIARIA 1. DENOMINAZIONE DELL'AZIONE Regolamento interno del Consiglio di cooperazione istituito dall'accordo di cooperazione tra la Comunità europea e l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia: istituzione di un Consiglio di cooperazione e, se del caso, di gruppi di lavoro speciali. 2. LINEE DI BILANCIO A-701: Spese per missioni (exA-130) A-7031 : Riunioni dei comitati (exA-2510) In conformità dell'articolo 3 della decisione 97/83 I/CE del Consiglio menzionata più avanti, il Consiglio può decidere che la Presidenza del Consiglio rappresenti la Comunità in seno al Consiglio di cooperazione. In tal caso, non si ricorre alla linea di bilancio A- 7031 e i costi della riunione vengono imputati sul bilancio del Consiglio. 3. BASE GIURIDICA Articoli 33-36 dell'accordo di cooperazione tra la Comunità europea e l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia. Decisione 97/83 I/CE del Consiglio, del 27 novembre 1997, relativa alla conclusione dell'accordo, in particolare l'articolo 3. 4. DESCRIZIONE DELL'AZIONE 4. 1 Obiettivo generale Attuazione delle disposizioni istituzionali dell'accordo di cooperazione. 4. 2 Periodo contemplato e modalità di rinnovo illimitato 5. CLASSIFICAZIONE DELLE SPESE O DELLE ENTRATE 5. 1 Spese obbligatorie/non obbligatorie Spese non obbligatorie. 5. 2 Stanziamenti dissociati/non dissociati Stanziamenti non dissociati. 5. 3 Tipo di entrate Nessuna entrata. 6. TIPO DI SPESA O ENTRATA Sovvenzione al 100% (missioni di funzionari, organizzazione di conferenze, interpretariato, traduzioni, riproduzione di documenti). 7. INCIDENZA FINANZIARIA 7. 1 Metodo di calcolo del costo totale dell'azione (relazione tra singoli costi e costi complessivi) Cfr. sezione 10. Nessuna spesa operativa. 7. 2 Ripartizione del costo per voci Ripartizione ahnon n +1 Stanziamenti d'impegno in MECU (a prezzi correnti) n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 eanni successivi Totale Totale 7. 3 Spese operative per studi, esperti, ecc. contenu te nella parte B del bilancio Stanziamenti d'im] n + 2 n + 3 >egno in n + 4 MECU (a prezzi correnti) n + 5 eanni successivi Totale anno n n +1 - Studi - Riunioni di esperti - Conferenze e congressi - Informazione e pubblicazioni Totale 7. 4 Calendario degli stanziamenti d'impegno e di pagamento annon n +1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 eanni successivi in MECU Totale Stanziamenti d'impegno Stanziamenti di pagamento annon n+ 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 e anni successivi Totale <9 8. MISURE DI PREVENZIONE DELLE FRODI Controlli da parte dei funzionari responsabili. 9. ELEMENTI DI ANALISI COSTO-EFFICACIA 9. 1 Obiettivi specifici e quantificati, destinatari Il dialogo istituzionalizzato tra la Comunità europea e l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia costituirà un presupposto essenziale per conseguire gli obiettivi dell'accordo di cooperazione, segnatamente la promozione degli scambi e dei flussi di investimenti. Io sviluppo economico e sociale del paese e una stretta cooperazione in numerosi settori politici. I destinatari sono gli operatori economici e, in generale, la popolazione dell'ex Repubblica iugoslava di Macedonia. 9. 2 Giustificazione dell'azione Impostazione coordinata, da parte della Comunità europea, per la cooperazione con l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia. L'impostazione è analoga a quella degli accordi di cooperazione con altri paesi della regione (ad esempio, l'Albania). 9. 3 Controllo e valutazione dell'azione Controllo regolare dei risultati da parte della Commissione e delle autorità dell'ex Repubblica iugoslava di Macedonia. 10. SPESE AMMINISTRATIVE (SEZIONE IH, PARTE A DEL BILANCIO) La mobilitazione effettiva delle risorse amministrative necessarie dipenderà dalla decisione annuale della Commissione in materia di assegnazione delle risorse, che terrà conto dell'entità del personale e degli importi supplementari autorizzati dall'autorità di bilancio. 10. 1 Incidenza sul numero di posti di lavoro Tipo di postc Personale incaricato della gestione dell'azione Posti permanenti Posti temporanei Funzionari o personale temporaneo Altre risorse A B C Totale 0,25 0,25 0 0,5 0 0 0 0 0 Fonte Durata Risorse esistenti nella DG o nella sezione interessate 0,25 0,25 0 0,5 Risorse supplementari 0 0 0 /o 10. 2 Incidenza finanziaria globale sulle risorse umane esistenti Importi ECU Metodo di calcolo Funzionari Personale temporaneo Altre riSOrse (jndicare la voce di bilancio) 54. 000 0 " Totale "54. 000 0,5 uomini/anno x 108. 000 = 54. 000 10. 3 Altre spese amministrative in seguito all'azione Linea di bilancio Importi Metodo di calcolo ECU A-701 (ex A-130) (spese di missione) 10. 000 9. 000 Consiglio di cooperazione Partecipazione di 10 funzionari della Commissione (1/anno, alternatamente a Skopje e a Bruxelles) Skopje: 10 funzionari x 1. 000 = 10. 000 Bruxelles: Gruppi di lavoro 3 gruppi di lavoro (2/anno, alternatamente a Skopje e a Bruxelles) Skopje: 3 funzionari x 3 gruppi di lavoro x 1. 000 = 9. 000 Totale 19. 000 {Consiglio di cooperazione p. m {Gruppi di lavoro A-7031 (ex A-2510) (riunioni dei comitati) N. B. Al fine di ottenere le risorse necessarie per le missioni dei funzionari della Commissione, si procederà a riassegnare le risorse esistenti. Il Segretariato generale del Consiglio pagherà le spese di viaggio dei rappresentanti del Consiglio che parteciperanno alle riunioni del Consiglio di cooperazione e dei gruppi di lavoro. Qualora la Presidenza del Consiglio rappresenti la Comunità in seno al Consiglio di cooperazione, non si ricorrerà alla linea di bilancio A-7031 e i costi della riunione verranno imputati sul bilancio del Consiglio. o ISSN 0254-1505 COM(98) 74 def. DOCUMENTI IT 11 02 06 N. di catalogo : CB-CO-98-080-IT-C ISBN 92-78-31033-6 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo 4L