title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 506/98 dell'on. Dominique SOUCHET al Consiglio. Divieto di utilizzare le reti a strascico

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
EU aid
EU control
France
Ireland
Italy
United Kingdom
fishing net
fishing regulations
fishing rights

text: 21. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 323/43 Riguardo all(cid:146)intercettazione delle telecomunicazioni, il Consiglio sta attualmente esaminando un progetto di convenzione, basata sul titolo VI del trattato, relativa all(cid:146)assistenza giudiziaria in materia penale, che dovra‘ stabilire tra l(cid:146)altro le norme sull(cid:146)intercettazione legale delle telecomunicazioni nel quadro di indagini transnazionali di carattere penale. (98/C 323/55) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0502/98 di Dominique Souchet (I-EDN) al Consiglio (27 febbraio 1998) Oggetto: Divieto di utilizzare le reti a strascico La risoluzione delle Nazioni Unite del 22 dicembre 1989 pone chiaramente un principio cautelativo inteso a vietare le «grandi reti a strascico» in alto mare in qualsiasi regione o fondale di pesca. La Comunita‘ ha gia‘ risolto la questione della definizione della «grande rete a strascico» fissandone il limite inferiore a 2,5 km nell(cid:146)Atlantico e nel Mediterraneo con il regolamento del 27 gennaio 1992 basato sull(cid:146)applicazione di detta risoluzione. Quali sono le ragioni che inducono il Consiglio a vietare l(cid:146)utilizzazione delle reti a strascico nell(cid:146)Atlantico, gia‘ limitate a 2,5 km, mentre tollera la pesca con reti a strascico di 21 km nel Mar Baltico? Pensa il Consiglio che questa misura sia equa, non discriminatoria e giusta? (98/C 323/56) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0504/98 di Dominique Souchet (I-EDN) al Consiglio (27 febbraio 1998) Oggetto: Divieto di utilizzare le reti a strascico Secondo le ultime proposte della Commissione, l(cid:146)impiego delle reti a strascico sarebbe vietato in alto mare nell(cid:146)Atlantico e sarebbe tuttora autorizzato nella fascia costiera. In questo modo la rete a strascico sarebbe vietata ai pescatori francesi che pescano il tonno bianco presente in alto mare (filone delle Azzorre), ma autorizzata per i soli pescatori spagnoli poiche· una delle vie di migrazione di questa specie passa lungo le coste cantabriche spagnole (filone iberico). In altri termini la rete a strascico sarebbe un «buono strumento» (vale a dire selettivo, che non reca danno alla navigazione ne· alle migrazioni naturali di tonno, ecc. ) al di sotto delle 12 miglia e un «cattivo strumento» di pesca al di la‘ di tale limite, nelle zone internazionali situate ad oltre 500 km dalle coste. E(cid:146) in grado il Consiglio di spiegare la logica scientifica, ecologica o tecnica che giustifica una tale discrepanza di regimi senza che i pescatori francesi pensino che cio‘ favorisce la Spagna e il Portogallo a loro svantaggio? (98/C 323/57) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0506/98 di Dominique Souchet (I-EDN) al Consiglio (27 febbraio 1998) Oggetto: Divieto di utilizzare le reti a strascico Secondo il discorso tenuto dal Sig. Morley dinanzi alla commissione per la pesca il 3 febbraio 1998, sembra che il Consiglio sia intenzionato ad utilizzare i fondi finanziari comunitari per ottenere la cessazione della pesca dei pescatori di tonno bianco francesi, britannici e irlandesi che utilizzano reti a strascico nell(cid:146)Atlantico. Il Sig. Morley si e‘ riferito alla politica di diversificazione condotta in Italia come ad un esempio da seguire. Prima di poter immaginare di trasferire questa formula all(cid:146)Atlantico, non sarebbe opportuno che il Consiglio si assicuri prima dei risultati effettivi del piano italiano? Dispone il Consiglio di prove irrefutabili che dimostrano che la pesca con reti a strascico di lunghezza illegale e‘ effettivamente cessata nel Mediterraneo; che le imbarcazioni che hanno beneficiato degli aiuti non abbiano cambiato bandiera e che i padroni e l(cid:146)equipaggio interessati hanno effettivamente cessato le loro precedenti attivita‘?


title: Direttiva 98/15/CE della Commissione del 27 febbraio 1998 recante modifica della direttiva 91/271/CEE del Consiglio per quanto riguarda alcuni requisiti dell'allegato I (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
directive (EU)
urban area
wastewater
water treatment

formats: html pdf print

text: 7. 3. 98 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 67/29 DIRETTIVA 98/15/CE DELLA COMMISSIONE del 27 febbraio 1998 recante modifica della direttiva 91/271/CEE del Consiglio per quanto riguarda alcuni requisiti dell’allegato I (Testo rilevante ai fini del SEE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, vista la direttiva 91/271/CEE del Consiglio, del 21 maggio trattamento delle acque reflue 1991, concernente il urbane (1), in particolare l’articolo 5, paragrafo 3, considerando che i requisiti per gli scarichi provenienti dagli impianti di trattamento delle acque reflue urbane in aree sensibili soggette ad eutrofizzazione, cos(cid:141) come sono formulati alla tabella 2 dell’allegato I della direttiva 91/ 271/CEE, hanno dato origine a problemi di interpreta- zione che occorre risolvere; che (cid:138) opportuno pertanto modificare la suddetta tabella 2; considerando che le misure previste dalla presente diret- tiva sono conformi al parere del comitato di cui all’arti- colo 18 della direttiva 91/271/CEE, conformarsi alla presente direttiva al pi(cid:151) tardi il 30 settembre 1998. Essi ne informano immediatamente la Commissione. Quando gli Stati membri adottano tali disposizioni, queste contengono un riferimento alla presente direttiva o sono corredate di un siffatto riferimento all’atto della pubblica- zione ufficiale. Le modalit(cid:133) di tale riferimento sono decise dagli Stati membri. Articolo 3 La presente direttiva entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Articolo 4 HA ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA: Gli Stati membri sono destinatari della presente direttiva. Articolo 1 L’allegato I della direttiva 91/271/CEE (cid:138) modificato conformemente all’allegato della presente direttiva. Fatto a Bruxelles, il 27 febbraio 1998. Articolo 2 Gli Stati membri mettono in vigore le disposizioni legisla- amministrative necessarie per tive, regolamentari e Per la Commissione Ritt BJERREGAARD Membro della Commissione (1) GU L 135 del 30. 5. 1991, pag. 40. L 67/30 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 7. 3. 98 ALLEGATO La tabella 2 dell’allegato I della direttiva 91/271/CEE viene sostituita dal seguente testo: «Tabella 2: Requisiti per gli scarichi provenienti dagli impianti di trattamento delle acque reflue urbane in aree sensibili soggette ad eutrofizzazione, quali individuate nell’allegato II, punto A, lettera a). Uno o entrambi i parametri possono essere applicati a seconda della situazione locale. Si applicano il valore della concentrazione o la percentuale di riduzione. Parametri Concentrazione Percentuale minima di riduzione (1) Metodo di riferimento per la misurazione Fosforo totale 2 mg/l a. e. ) (10 000 — 100 000 80 Spettrofotometria di assor- bimento molecolare 1 mg/l (oltre 100 000 a. e. ) Azoto totale (2) 15 mg/l (10 000 — 100 000 a. e. ) (3) 70-80 Spettrofotometria di assor- bimento molecolare 10 mg/l a. e. ) (3) (oltre 100 000 (1) Riduzione in rapporto al carico dell’affluente. (2) Per azoto totale s’intende la somma dell’azoto calcolato secondo il metodo Kjeldahl (azoto organico e ammoniacale), dell’azoto contenuto nei nitrati e dell’azoto contenuto nei nitriti. (3) Queste concentrazioni sono medie annue, ai sensi dell’allegato I, punto D, paragrafo 4, lettera c). Tuttavia i requisiti relativi all’azoto possono essere verificati utilizzando medie giornaliere qualora, ai sensi dell’allegato I, punto D, para- grafo 1, sia dimostrato che si ottiene lo stesso livello di protezione. In tal caso, la media giornaliera non pu(cid:149) superare i 20 mg/l di azoto totale per tutti i campioni, con una temperatura dell’effluente nel reagente biologico pari o supe- riore a 12 HC. In sostituzione della condizione concernente la temperatura (cid:138) possibile applicare un tempo operativo limitato, che tenga conto delle condizioni climatiche regionali. »


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 476/98 DER KOMMISSION vom 27. Februar 1998 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 1833/92 zur Festsetzung der Beihilfen für die Lieferung von Getreide mit Ursprung in der Gemeinschaft an die Azoren und Madeira

eurovoc_concepts:
Azores
EU production
Madeira
aid system
cereals
supply

formats: pdf print

text: L 60/42 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 28. 2. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 476/98 DER KOMMISSION vom 27. Februar 1998 zur (cid:142)nderung der Verordnung (EWG) Nr. 1833/92 zur Festsetzung der Beihilfen f(cid:129)r die Lieferung von Getreide mit Ursprung in der Gemeinschaft an die Azoren und Madeira DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1600/92 des Rates vom 15. Juni 1992 zum Erlaß von Sondermaß- nahmen f(cid:129)r bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse zugunsten der Azoren und Madeiras (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2348/96 (2), insbesondere auf Artikel 10, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: ge(cid:132)ndert durch die Verordnung Die Verordnung (EWG) Nr. 1833/92 der Kommission (3), (EG) Nr. zuletzt 246/98 (4), enth(cid:132)lt die Beihilfebestimmungen zur Versor- gung der Azoren und Madeiras. Nach den Kurs- und Preis(cid:132)nderungen der Getreideerzeugnisse im europ(cid:132)i- schen Teil der Gemeinschaft und auf dem Weltmarkt sollte die Beihilfe zur Versorgung der Azoren und Madeiras erneut festgesetzt werden, und zwar zu den Betr(cid:132)gen, die im Anhang angegeben sind. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Getreide (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Der Anhang der ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 1833/92 wird durch den Anhang dieser Verordnung ersetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 1. M(cid:132)rz 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 27. Februar 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 173 vom 27. 6. 1992, S. 1. (2) ABl. L 320 vom 11. 12. 1996, S. 1. (3) ABl. L 185 vom 4. 7. 1992, S. 28. (4) ABl. L 25 vom 31. 1. 1998, S. 13. 28. 2. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 60/43 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 27. Februar 1998 zur (cid:142)nderung der Verordnung (EWG) Nr. 1833/92 zur Festsetzung der Beihilfen f(cid:129)r die Lieferung von Getreide mit Ursprung in der Gemeinschaft an die Azoren und Madeira Erzeugnis (KN-Code) (in ECU/Tonne) Beihilfe f(cid:129)r die Lieferung Bestimmungsland Azoren Madeira Weichweizen (1001 90 99) Gerste Mais Hartweizen (1003 00 90) (1005 90 00) (1001 10 00) 22 34 33 8 22 34 33 8


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 526/98 von Iñigo MÉNDEZ DE VIGO an den Rat. Freizügigkeit von Personen im Rahmen des Schengener Abkommens

eurovoc_concepts:
Schengen Agreement
air transport
border control
citizens' Europe
common foreign and security policy
free movement of persons
identity document
public order
public safety
single market

text: C 223/176 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 17. 7. 98 Antwort von Herrn de Silguy im Namen der Kommission (27. Ma¤rz 1998) Es ist unbedingt darauf hinzuweisen, da(cid:223) sich Mitgliedstaaten, die der Euro-Zone angeho¤ren wollen, dazu aber anfangs nicht in der Lage sind, trotzdem auf dem Weg zur Mitgliedschaft befinden, wenn die fortschreitende Konvergenz ihre Einbeziehung in die Euro-Zone in naher Zukunft ermo¤glicht. Daher werden sie von den Ma¤rkten als noch nicht teilnehmende Mitgliedstaaten betrachtet, so da(cid:223) sich die Auswirkungen auf den Finanzma¤rkten in Grenzen halten du¤rften. 1. Solange die Politik der zuna¤chst au(cid:223)erhalb der Euro-Zone bleibenden Mitgliedstaaten weiterhin Stabilita¤t und Strukturverbesserung fo¤rdert, ist nicht mit negativen Folgen fu¤r die Wa¤hrungen dieser Mitgliedstaaten zu rechnen. Im Gegenteil wird durch die Einfu¤hrung des Euro eine Referenzwa¤hrung entstehen, die als Stabilita¤tspol fu¤r die Wa¤hrungen der noch nicht teilnehmenden Mitgliedstaaten wirken du¤rfte. Alle Mitglied- staaten haben sich auf die Fortfu¤hrung einer stabilita¤tsorientierten Politik verpflichtet, wie den weitgefa(cid:223)ten wirtschaftspolitischen Leitlinien ihrer jeweiligen Konvergenzprogramme zu entnehmen ist. 2. Mit zunehmender Konvergenz du¤rften sich die Zinssa¤tze in den noch nicht teilnehmenden Mitgliedstaaten dem Zinsniveau in der Euro-Zone anna¤hern. Eine erhebliche Senkung hat sich im u¤brigen bereits vollzogen. 3. Der Europa¤ische Rat hat im Dezember 1996 in Dublin einen neuen Wechselkursmechanismus (WKM) vereinbart, der den Mitgliedstaaten mit einer Ausnahmeregelung als Bezugsrahmen fu¤r eine gesunde Wirtschaftspolitik im allgemeinen und eine gesunde Geldpolitik im besonderen dienen kann. Anschlie(cid:223)end hat der Amsterdamer Europa¤ische Rat im Juni 1997 die einschla¤gige Entschlie(cid:223)ung angenommen. Obwohl die Teilnahme am neuen WKM freiwillig ist, wird er den Teilnehmern dabei behilflich sein, eine stabilita¤tsorientierte Politik zu fu¤hren, die Konvergenz voranzutreiben und ihre Bemu¤hungen zur U¤ bernahme des Euro zu versta¤rken. Die Unternehmen in den noch nicht teilnehmenden Mitgliedstaaten werden noch warten mu¤ssen, bis sie 4. von der gro¤(cid:223)eren Transparenz, dem Wegfall der Wechselkursschwankungen und dem Zugang zu Finanzmitteln infolge der Einfu¤hrung des Euro profitieren ko¤nnen. Jedoch wird der kontinuierliche Konvergenzproze(cid:223), der diesen Staaten letztlich die U¤ bernahme des Euro ermo¤glichen wird, schon jetzt die Rahmenbedingungen fu¤r die Unternehmen verbessern. (98/C 223/230) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0526/98 von In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) an den Rat (27. Februar 1998) Betrifft: Freizu¤gigkeit von Personen im Rahmen des Schengener Abkommens Das Schengener Abkommen greift eine der gro(cid:223)en Herausforderungen beim Aufbau Europas auf, und zwar die Freizu¤gigkeit von Personen innerhalb des europa¤ischen Raums. Eines seiner Ziele ist die Abschaffung von Grenz- und Polizeikontrollen an den Binnengrenzen der Unterzeichnerstaaten unbeschadet der Beibehaltung der o¤ffentlichen Ordnung und der nationalen Sicherheit. Im Gegenzug werden die Kontrollen an den Au(cid:223)engrenzen versta¤rkt. Was ha¤lt der Rat von der von der Fluggesellschaft Sabena geu¤bten Praxis, vom Reisenden im Moment der Ausha¤ndigung der Bordkarte den nationalen Ausweis zu verlangen und seine Gu¤ltigkeit zu u¤berpru¤fen? Antwort (11. Mai 1998) Die Anfrage des Herrn Abgeordneten bezu¤glich des Schengener Regelungswerks, das von meherern Staaten, die im u¤brigen Mitglieder der EU sind, geschaffen worden ist, fa¤llt nicht in den Zusta¤ndigkeitsbereich des Rates


title: PERGUNTA ESCRITA n. 475/98 do Deputado Richard HOWITT à Comissão. Saúde reprodutora

eurovoc_concepts:
AIDS
action programme
care of mothers and infants
demography
development policy
health policy

text: C 304/114 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 2. 10. 98 (98/C 304/170) PERGUNTA ESCRITA E-0475/98 apresentada por Richard Howitt (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (27 de Fevereiro de 1998) Objecto: Sau·de reprodutora Para quando se preve(cid:136) a conclusa(cid:152)o e publica(cid:231)a(cid:152)o do trabalho actualmente em curso na DG1B sobre a sau·de reprodutora, incluindo a luta contra o HIV? Esta· a Comissa(cid:152)o empenhada em garantir que apenas havera· uma u·nica pol(cid:14)·tica, a n(cid:14)·vel da Comissa(cid:152)o, visando assegurar que a sau·de reprodutora sera· uma prioridade de todos os programas para o desenvolvimento apoiados pelas DG1, DG1A, DG1B, DG8 e o ECHO? Sera· o Parlamento Europeu consultado a este respeito? Resposta dada por Manuel Mar(cid:14)·n em nome da Comissa(cid:152)o (23 de Mar(cid:231)o de 1998) Esta· prevista uma nova comunica(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o para 1998 que definira· as pol(cid:14)·ticas e estrate·gias da Comissa(cid:152)o em mate·ria de coopera(cid:231)a(cid:152)o para o desenvolvimento no que se refere a‘ demografia e a‘ sau·de reprodutiva na perspectiva do quinto aniversa·rio da adop(cid:231)a(cid:152)o do programa de ac(cid:231)a(cid:152)o da Confere(cid:136)ncia Internacional das Na(cid:231)o(cid:152)es Unidas sobre a Popula(cid:231)a(cid:152)o e o Desenvolvimento, que se celebra no pro·ximo ano. Esta comunica(cid:231)a(cid:152)o tera· por base as pol(cid:14)·ticas e programas actuais em mate·ria de sau·de, de demografia, de planeamento familiar, de sau·de materna, do v(cid:14)·rus da imunodeficie(cid:136)ncia humana/s(cid:14)·ndroma da imunodeficie(cid:136)ncia adquirida (VIH/SIDA), da integra(cid:231)a(cid:152)o das mulheres e da explora(cid:231)a(cid:152)o sexual. A Comissa(cid:152)o tenciona proceder a‘s consultas necessa·rias com o Parlamento e os Estados-membros quanto ao conteu·do desta comunica(cid:231)a(cid:152)o. (98/C 304/171) PERGUNTA ESCRITA E-0480/98 apresentada por Richard Howitt (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (27 de Fevereiro de 1998) Objecto: Respeito da diversidade local e regional no a(cid:136)mbito dos Fundos Estruturais A Comissa(cid:152)o aceita a cr(cid:14)·tica segundo a qual os DOCUP acordados com o Reino Unido no per(cid:14)·odo de 1994-1997 eram frequentemente ide(cid:136)nticos para as diversas regio(cid:152)es e que o anterior governo do Reino Unido, ao apresentar os DOCUP de diversas regio(cid:152)es, se limitou a «eliminar com typp-ex» o nome de uma regia(cid:152)o e a inscrever o nome de outra? Que medidas tomou ou ira· tomar a Comissa(cid:152)o para promover a diversidade com base na avalia(cid:231)a(cid:152)o das necessidades das autoridades locais e regionais e dos parceiros sociais no a(cid:136)mbito das regio(cid:152)es afectadas? Que papel desempenha neste aspecto a fixa(cid:231)a(cid:152)o de orienta(cid:231)o(cid:152)es › como as acordadas no Conselho de Ministros informal que teve lugar na Irlanda, em 14-15 de Novembro de 1996? Justifica-se suprimir definitivamente o processo de fixa(cid:231)a(cid:152)o de orienta(cid:231)o(cid:152)es? Resposta dada pela Comissa·ria Wulf-Mathies em nome da Comissa(cid:152)o (31 de Mar(cid:231)o de 1998) A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o aceita as cr(cid:14)·ticas segundo as quais os documentos u·nicos de programa(cid:231)a(cid:152)o (DOCUP) acordados com o Reino Unido para o per(cid:14)·odo de 1994-1999 sa(cid:152)o ide(cid:136)nticos, embora se refiram a regio(cid:152)es diferentes. Os DOCUP relativos a‘s regio(cid:152)es dos objectivos nos 1, 2 e 5b foram objecto de negocia(cid:231)o(cid:152)es entre a Comissa(cid:152)o e os parceiros regionais com base nos planos regionais. Inevitavelmente, problemas semelhantes deram origem a respostas semelhantes, mas os elementos de cada programa diferem significativamente de regia(cid:152)o para regia(cid:152)o. Quanto ao per(cid:14)·odo em curso (1997-1999) do objectivo no 2, cada parceiro regional apresentou planos radicalmente diferentes, elaborados a partir da respectiva percep(cid:231)a(cid:152)o das suas necessidades e potencialidades, e os DOCUP que resultaram das negocia(cid:231)o(cid:152)es levadas a cabo com base nestes planos sa(cid:152)o substancialmente diferentes dos DOCUP de 1994-1996. Consequentemente, a Comissa(cid:152)o considera que os DOCUP em vigor a partir de 1994 sa(cid:152)o perfeitamente adequados a cada uma das regio(cid:152)es em causa. Esta opinia(cid:152)o e· partilhada pelo Parlamento que, durante o debate sobre pol(cid:14)·tica regional no Reino Unido realizado no ano passado, reconheceu que os DOCUP eram em geral os u·nicos documentos estrate·gicos existentes no Reino Unido a n(cid:14)·vel regional


title: PREGUNTA ESCRITA n. 441/98 del Anna KARAMANOU a la Comisión. Temporales en Grecia y sus trágicas consecuencias en Lesbos y Samos

eurovoc_concepts:
Aegean Islands
EAGGF Guidance Section
EU aid
Structural Funds
flood
natural disaster

text: C 304/106 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 2. 10. 98 (98/C 304/159) PREGUNTA ESCRITA E-0441/98 de Anna Karamanou (PSE) a la Comisio·n (27 de febrero de 1998) Asunto: Temporales en Grecia y sus tra·gicas consecuencias en Lesbos y Samos Considerando las b(cid:14)·blicas cata·strofes provocadas por los temporales en las islas de Lesbos y Samos el 2 de febrero de 1998, las pe·rdidas en vidas humanas ›dos nin(cid:152)os y una mujer›, la total destruccio·n de la produccio·n agr(cid:14)·cola, las decenas de animales ahogados, los incalculables dan(cid:152)os materiales y las consecuencias econo·micas, ¿puede indicar la Comisio·n que· medidas tiene intencio·n de adoptar para facilitar fondos comunitarios a las regiones afectadas? Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-0440/98 y E-0441/98 dada por el Sr. Santer en nombre de la Comisio·n (27 de marzo de 1998) La Comisio·n lamenta mucho los dan(cid:152)os provocados por las recientes precipitaciones en las islas griegas de Samos y Lesbos, pero considera necesario sen(cid:152)alar que la finalidad de los fondos estructurales no es la intervencio·n en los casos de cata·strofe natural. Sus objetivos y sus campos de aplicacio·n esta·n definidos en los Reglamentos adoptados por el Consejo en diciembre de 1988 y revisados en julio de 1993 relativos a la financiacio·n de inversiones y de infraestructuras en las regiones menos desarrolladas, las regiones industriales en declive y las regiones rurales. Por tanto, su apoyo so·lo podra· ser indirecto, en la medida en que las autoridades regionales propongan asignar con cara·cter prioritario a las zonas dan(cid:152)adas por las precipitaciones las ayudas para la realizacio·n de infraestructuras e inversiones de desarrollo econo·mico. En cuanto a las posibilidades de facilitar ayuda de urgencia en favor de los ciudadanos afectados, la Comisio·n recuerda que esta forma de ayuda simbo·lica en beneficio de las personas no puede ya realizarse debido a la supresio·n de la l(cid:14)·nea B4-3400 del Presupuesto a partir del ejercicio en curso. En lo que concierne al Fondo Europeo de Orientacio·n y de Garant(cid:14)·a Agr(cid:14)·cola (FEOGA), la seccio·n orientacio·n y, en particular, el Reglamento (CEE) no 4256/88 (1), dispone medidas para la restauracio·n y prevencio·n en casos de cata·strofe natural. De todas formas, dada la fase avanzada de aplicacio·n en que se encuentran los programas operativos correspondientes, las cantidades que proporciona el FEOGA esta·n pra·cticamente en su totalidad asignadas a determinados proyectos y acciones, as(cid:14)· que no hay pra·cticamente margen de cre·ditos disponibles no asignadas. A pesar de todo, dada la situacio·n de emergencia ha que ha dado lugar la cata·strofe natural, hasta el punto de que las autoridades responsables han solicitado una peticio·n a la Comisio·n que reoriente las prioridades dentro de los programas, la Comisio·n no deber(cid:14)·a oponerse a examinar positivamente esta peticio·n, con tal de que se respeten los criterios de concesio·n de ayuda y otras disposiciones dee aplicacio·n de los fondos estructurales. Sin embargo, deber(cid:14)·a quedar claro que una posible intervencio·n del FEOGA, si se da el caso, ser(cid:14)·a bastante excepcional y limitada. (1) DO L 374 de 31. 12. 1988. (98/C 304/160) PREGUNTA ESCRITA E-0443/98 de Eryl McNally (PSE) a la Comisio·n (27 de febrero de 1998) Asunto: Acuerdo de Asociacio·n UE-Israel Se sen(cid:152)ala a la atencio·n de la Comisio·n el Acuerdo de Asociacio·n UE-Israel de noviembre de 1995. ¿Tiene conocimiento la Comisio·n de las preocupaciones expresadas por el hecho de que, en realidad, Israel no respeta los te·rminos y las condiciones del Acuerdo? En concreto, ¿esta· al corriente la Comisio·n de los siguientes aspectos: › el evidente incumplimiento por parte de Israel de las normas sobre pa(cid:14)·s de origen en relacio·n con la reexportacio·n a la UE de zumo de naranja procedente del Brasil; › el incorrecto etiquetado de zumo de naranja procedente de asentamientos ilegales en Gaza; › una investigacio·n por parte del servicio de aduanas e impuestos especiales de Su Majestad sobre el verdadero origen de un buen nu·mero de exportaciones israel(cid:14)·es al Reino Unido, tales como residuos textiles y equipos de telecomunicaciones?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 468/98 af Richard HOWITT til Kommissionen. Gennemførelse af strukturfondsprogrammer 1994- 1999

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
EU statistics
Structural Funds

text: C 310/70 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 10. 98 Kommissionen undersłger for tiden medlemsstaternes svar p(cid:229) disse skrivelser. Et hold inspektłrer og embedsm(cid:230)nd fra EF har endvidere indledt en r(cid:230)kke besłg til alle medlemsstater for at sikre, at de fornłdne rammer er til stede for at overholde forpligtelserne i udviklingsprogrammerne. Er Kommissionen ikke overbevist om, at der głres en (cid:230)gte indsats for at overholde forpligtelserne, vil den ikke tłve med at l(cid:230)gge sag an mod de p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstater. F(cid:230)llesskabet har s(cid:229)ledes allerede suspenderet bistanden til nogle medlemsstater, indtil m(cid:229)ls(cid:230)tningerne i FUP III er blevet fuldfłrt. (98/C 310/90) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0468/98 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (27. februar 1998) Om: Gennemfłrelse af strukturfondsprogrammer 1994-1999 Hvor stort et belłb og hvor stor en procentdel af strukturfondsbevillingerne blev for hvert enkelt m(cid:229)l og hver enkelt medlemsstat udbetalt efter afslutningen af den foreg(cid:229)ende programmeringsperiode den 31. december 1993? Kan Kommissionen p(cid:229) grundlag af nuv(cid:230)rende overslag freml(cid:230)gge en tilsvarende oversigt over belłb, som sandsynligvis endnu ikke vil v(cid:230)re betalt pr. 31. december 1999? Hvilke procedurer foresl(cid:229)r Kommissionen at fłlge for at sikre, at igangv(cid:230)rende programmer afsluttes p(cid:229) en effektiv m(cid:229)de uden unłdvendige forsinkelser af de endelige udbetalinger eller kvalitetsforringelser af projekterne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (7. maj 1998) Som fłlge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. (98/C 310/91) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0470/98 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (27. februar 1998) Om: Artikel 10 Kan Kommissionen p(cid:229) grundlag af budgetbevillingerne 1994-98 oplyse om, hvor stor en procentdel af strukturfondsudgifterne, der hidtil er blevet anvendt p(cid:229) artikel 10 under den igangv(cid:230)rende programmeringspe- riode? Hvilket belłb vil v(cid:230)re nłdvendigt p(cid:229) budgettet for 1999 for at sikre, at man generelt n(cid:229)r op p(cid:229) den fłrste ene procent? Er Kommissionen indstillet p(cid:229) at opfłre et s(cid:229)dant belłb i sit forelłbige budgetforslag for 1999? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (7. april 1998) I indev(cid:230)rende programmeringsperiode 1994-1999 er der afsat 450 mio. ECU til udgifter vedrłrende artikel 10 i forordningen om Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling (EFRU) (1). Det svarer til ca. 0,56% af EFRU. For at n(cid:229) op p(cid:229) 1% skulle belłbet v(cid:230)re p(cid:229) ca. 800 mio. ECU. Kommissionen har dog ikke til hensigt at foresl(cid:229) en forłgelse ud over de 0,56% for 1999-budgettets vedkommende. (1) EFT L 193 af 31. 7. 1993


title: REGLAMENTO (CE) N° 485/98 DE LA COMISIÓN de 27 de febrero de 1998 por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos del sector del azúcar exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo II del Tratado

eurovoc_concepts:
export refund
isoglucose
raw sugar
syrup
white sugar

text: L 60/60 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 2. 98 REGLAMENTO (CE) No 485/98 DE LA COMISIÓN de 27 de febrero de 1998 por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos del sector del azúcar exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo II del Tratado LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1785/81 del Consejo, de 30 de junio de 1981, por el que se establece la organización común de mercados en el sector del azúcar (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1599/96 (2), y, en particular, la letra a) del apartado 5 y el apartado 15 de su artículo 17, Considerando que, de conformidad con lo dispuesto en los apartados 1 y 2 del artículo 17 del Reglamento (CEE) no 1785/81, se puede compensar la diferencia entre los precios en el mercado internacional y los precios en la Comunidad de los productos mencionados en las letras a), c), d), f), g) y h) del apartado 1 del artículo 1 de dicho Reglamento mediante una restitución a la exportación cuando estos productos se exporten en forma de mercan- cías que figuran en el anexo de dicho Reglamento; que el Reglamento (CE) no 1222/94 de la Comisión, de 30 de mayo de 1994, por el que se establecen, respecto a deter- minados productos agrícolas exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo II del Tratado, las disposiciones comunes de aplicación relativas al régimen de la concesión de restituciones a la exportación y los criterios de fijación de su importe (3), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 1909/97 (4), determina para cuáles de estos productos procede fijar un tipo de restitución aplicable a su exportación en forma de mercancías incluidas en el anexo I del Reglamento (CEE) no 1785/81; Considerando que, con arreglo a lo dispuesto en el apar- tado 1 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94, se debe fijar para cada mes el tipo de la restitución por 100 kilogramos de cada uno de los productos de base de que se trate; Considerando que el apartado 3 del artículo 17 del Regla- mento (CEE) no 1785/81 y el artículo 11 del Acuerdo sobre agricultura, celebrado en el marco de las negocia- ciones multilaterales de la Ronda Uruguay, establecen que la restitución concedida a la exportación para un producto incorporado en una mercancía no puede ser superior a la aplicable al mismo producto exportado en su estado natural; Considerando que las restituciones fijadas en el presente Reglamento pueden ser objeto de fijación anticipada; que (1) DO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) DO L 206 de 16. 8. 1996, p. 43. (3) DO L 136 de 31. 5. 1994, p. 5. (4) DO L 268 de 1. 10. 1997, p. 20. la situación del mercado en los meses venideros no puede determinarse en la actualidad; los agrícolas adquiridos compromisos Considerando que en materia de restituciones que pueden concederse a la exportación de productos incorporados en mercancías no incluidas en el anexo II del Tratado pueden peligrar por la fijación anticipada de tipos de restitución elevados; que, en consecuencia, conviene adoptar medidas de salvaguardia en estas situaciones sin impedir por ello la celebración de contratos a largo plazo; que la fijación de un tipo de restitución específico para la fijación anticipada de las restituciones es una medida que permite alcanzar estos objetivos diferentes; Considerando que, conforme a lo dispuesto en la letra b) del punto 5 del artículo 4 de Reglamento (CE) no 1222/ 94, cuando no se aporte la prueba contemplada en la letra a) del punto 5 del artículo 4 de dicho Reglamento, procede fijar un tipo de restitución a la exportación redu- cido, teniendo en cuenta el importe de la restitución a la producción, aplicable en virtud del Reglamento (CEE) no 1010/86 del Consejo (5), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1126/96 de la Comi- sión (6), al producto de base utilizado, válido durante el período presunto de fabricación de las mercancías; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión del azúcar, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Se fijan, con arreglo a lo establecido en el anexo, los tipos de las restituciones aplicables a los productos de base que figuran en el anexo A del Reglamento (CE) no 1222/94 y mencionados en los apartados 1 y 2 del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1785/81, exportados en forma de mercancías incluidas en el anexo I del Reglamento (CEE) no 1785/81. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 1 de marzo de 1998. (5) DO L 94 de 9. 4. 1986, p. 9. (6) DO L 150 de 25. 6. 1996, p. 3. 28. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 60/61 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 27 de febrero de 1998. Por la Comisión Martin BANGEMANN Miembro de la Comisión del Reglamento de la Comisión de 27 de febrero de 1998, por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos del sector del azúcar exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo II del Tratado ANEXO Producto Tipos de las restituciones (en ecus/100 kg) En caso de fijación anticipada de las restituciones Los demás casos Azúcar blanco: (cid:190) de conformidad con lo dispuesto en la letra b) del apartado 5 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94 (cid:190) en los demás Azúcar bruto: (cid:190) de conformidad con lo dispuesto en la letra b) del apartado 5 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94 (cid:190) en los demás casos Jarabes de remolacha o de caña distintos de los jarabes obtenidos por disolución de azúcar blanco o bruto en estado sólido, que contengan en peso, en estado seco, el 85 % o más de sacarosa (incluido el azúcar invertido, calculado en sacarosa): (cid:190) de conformidad con lo dispuesto en la letra b) del apartado 5 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94 (cid:190) en los demás casos 6,10 40,79 5,62 37,53 6,10 40,79 5,62 37,53 6,10 (4) · S (1) 100 40,79 (4) · S (1) 100 6,10 (4) · S (1) 100 40,79 (4) · S (1) 100 Para los jarabes obtenidos por disolución de azúcar blanco o bruto en estado sólido, independientemente de que la disolución sea o no seguida de una inversión: el tipo fijado más arriba para los 100 kilo- gramos de azúcar blanco o bruto empleado para la disolución Melazas (cid:190) (cid:190) Isoglucosa (2) (cid:190) de conformidad con lo dispuesto en la letra b) del apartado 5 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94 (cid:190) en los demás casos 6,10 (3) 6,10 (3) 40,79 (3) 40,79 (3) (1) «S» representa por 100 kilogramos de jarabe: (cid:190) el contenido en sacarosa (incluido el azúcar invertido calculado en sacarosa), cuando la pureza del jarabe de que se trate es igual o superior al 98 %, (cid:190) el contenido en azúcar extraible, cuando la pureza del jarabe de que se trate es igual o superior al 85 % pero inferior al 98 %. (2) Productos que han sido obtenidos por isomerización de la glucosa, con un contenido en peso, en estado seco, de por lo menos el 41 % de fructosa y cuyo contenido total en peso, en estado seco, de polisacáridos y oligosacáridos, incluido el contenido en disacáridos o trisacáridos, no es superior al 8,5 %. (3) Importe de la restitución por 100 kilogramos de materia seca. (4) El importe de base no será aplicable al producto definido en el punto 1 del anexo del Reglamento (CEE) no 3513/92 de la Comisión (DO no L 355 de 5. 12. 1992, p. 12)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 510/98 von Dominique SOUCHET an den Rat. Verbot des Einsatzes von Treibnetzen

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
Baltic Sea
EU aid
UN resolution
bird
fishing net
fishing regulations
fishing rights
fishing vessel
marine mammal

text: C 323/44 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 21. 10. 98 (98/C 323/58) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0508/98 von Dominique Souchet (I-EDN) an den Rat (27. Februar 1998) Betrifft: Verbot des Einsatzes von Treibnetzen Der Ausschu(cid:223) fu¤r wissenschaftliche, technische und wirtschaftliche Fischereifragen, das Sachversta¤ndigengre- mium der Kommission, hat sowohl die Zweckdienlichkeit der Vorgehensweise als auch die Qualita¤t der Ergebnisse der von IFREMER im Jahr 1993 durchgefu¤hrten Studie u¤ber die o¤kologischen Folgen der Treibnetzfischerei im Atlantik anerkannt. In seinen Schlu(cid:223)folgerungen weist er schlicht darauf hin, da(cid:223) die Treibnetzfischerei sehr genau kontrolliert werden mu¤sse. Da seit 1993 nur noch Netze von einer La¤nge bis zu 2,5 km erlaubt sind, die Anzahl der Schiffe, die dieses Fanggera¤t verwenden, zuru¤ckgegangen ist und die Netze technisch verbessert wurden, ist die Sterblichkeitsrate betra¤chtlich gesunken. Ha¤lt es der Rat in Anbetracht dieser Entwicklung fu¤r sinnvoll, den Vorschlag der Kommission zu billigen, wonach der Einsatz von Treibnetzen im Atlantik (au(cid:223)erhalb der Ku¤stengewa¤sser) verboten werden soll? (98/C 323/59) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0510/98 von Dominique Souchet (I-EDN) an den Rat (27. Februar 1998) Betrifft: Verbot des Einsatzes von Treibnetzen Der Rat beabsichtigt, seine Haltung zum Verbot des Einsatzes von Treibnetzen im Atlantik (au(cid:223)erhalb der Ku¤stengewa¤sser) zu a¤ndern. Auf welche wissenschaftlichen Erkenntnisse stu¤tzt sich der Rat, wenn er seine bisherige Haltung solcherma(cid:223)en aufgeben und sich der Haltung der Kommission anschlie(cid:223)en will? Es steht fest, da(cid:223) es beim Einsatz von Treibnetzen in der Ostsee zu unerwu¤nschten Beifa¤ngen kommt. Die vom Internationalen Rat fu¤r Meeresforschung (CIEM) zusammengetragenen Informationen belegen, da(cid:223) zu diesen Beifa¤nge zahlreiche Vogelarten (Lumme und Tordalk) sowie Meeressa¤uger (Robbe und Schweinswal) za¤hlen. Zu den letztgenannten za¤hlen auch Arten, deren Populationen in diesen Gebieten betra¤chtlich zuru¤ckgegangen sind (Schweinswal und Robbe › gemeiner Seehund). Daru¤ber hinaus ist der Bestand der Wildlachse in der Ostsee bedroht. Ist der Rat in Anbetracht dieser Informationen der Ansicht, da(cid:223) es folgerichtig ist, den Einsatz von Treibnetzen bis zu 2,5 km La¤nge im Atlantik (au(cid:223)erhalb der Ku¤stengebiete) zu verbieten, Treibnetze bis 21 km La¤nge in der Ostsee jedoch zuzulassen? Gemeinsame Antwort auf die Schriftlichen Anfragen E-0502/98, E-0504/98, E-0506/98, E-0508/98 und E-0510/98 (6. Juli 1998) Der Rat hat auf seiner Tagung am 8. Juni 1998 die Verordnung u¤ber ein Verbot von Treibnetzen, das ab 1. Januar 2002 gilt, angenommen. Wa¤hrend eines U¤ bergangszeitraums du¤rfen die Fischereifahrzeuge nach Genehmigung durch den Flaggen-Mitgliedstaat Treibnetze mit einer La¤nge von bis zu 2,5 km an Bord fu¤hren oder zum Fischen verwenden. Ausgenommen in der Ostsee, den Belten und dem (cid:216)resund, gilt diese Verordnung fu¤r alle Gewa¤sser, die der Hoheit oder Gerichtsbarkeit der Mitgliedstaaten unterstehen, und au(cid:223)erhalb dieser Gewa¤sser fu¤r alle Fischereifahrzeuge der Gemeinschaft. Wie dem Herrn Abgeordneten bekannt ist, wird in der Resolution Nr. 44/225 der Generalversammlung der Vereinten Nationen vom 22. Dezember 1989, die durch spa¤tere Resolutionen › zuletzt durch die Resolution Nr. 51/36 der Generalversammlung vom 9. Dezember 1996 › bekra¤ftigt wurde, die umfassende Anwendung eines weltweiten Moratoriums fu¤r den Fischfang mit gro(cid:223)en pelagischen Treibnetzen auf hoher See gefordert. In der Ostsee unterliegt der Lachsfang mit Treibnetzen den Fischereivorschriften der einschla¤gigen Regiona- lorganisation, der Internationalen Kommission fu¤r die Fischerei in der Ostsee und den Belten; diese Vorschriften wurden mit der Verordnung Nr. 88/1998 des Rates (1) in Gemeinschaftsrecht umgesetzt


title: Council Decision of 27 February 1998 repealing Common Position 97/625/CFSP, defined by the Council on the basis of Article J.2 of the Treaty on European Union, on restrictive measures to be taken against persons in Bosnia and Herzegovina acting against the peace agreements

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
freedom of movement
international affairs
international relations
official visit
peacekeeping

text: 12. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities L 75/1 (Acts adopted pursuant to Title V of the Treaty on European Union) COUNCIL DECISION of 27 February 1998 repealing Common Position 97/625/CFSP, defined by the Council on the basis of Article J. 2 of the Treaty on European Union, on restrictive measures to be taken against persons in Bosnia and Herzegovina acting against the peace agreements (98/196/CFSP) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty on European Union and, in particular, Article J. 2 thereof, Whereas by Common Position 97/625/CFSP (1) the recommendations of the High Representative, decided on 15 September 1997 that the persons listed in the Annex thereto will not be permitted entry to the territories of the Member States; the Council, having taken account of Whereas the Council, on the basis of a recommendation from the High Representative, considers that the ban on all the said persons travelling to the territories of the Member States should be lifted; Whereas the terms of Common Position 97/625/CFSP may be reinstated at any time, notably in the light of new recommendations from the High Representative, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Common Position 97/625/CFSP shall be repealed. Article 1 Article 2 The Member States shall take all measures necessary to give effect to Article 1 as from the date of the adoption of this Decision. This Decision shall be published in the Official Journal. Article 3 Done at Brussels, 27 February 1998. For the Council The President G. BROWN (1) OJ L 259, 22. 9. 1997, p. 1. {L_Nr}078en001. 3d***10. 3. 1998***10:4:13 Format: A4 596 x 842 pts Original: 595. 276 x 841. 89 pts *setpagedevice*


title: Reglamento (CE) n° 496/98 de la Comisión de 27 de febrero de 1998 relativo a la clasificación de ciertas mercancías en la nomenclatura combinada

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
chemical compound
chemical salt

text: 3. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 62/19 REGLAMENTO (CE) No 496/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 27 de febrero de 1998 relativo a la clasificaci(cid:155)n de ciertas mercanc(cid:146)as en la nomenclatura combinada LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 2658/87 del Consejo, de 23 de julio de 1987, relativo a la nomenclatura arancelaria y estad(cid:146)stica y a las medidas relativas al arancel aduanero com(cid:156)n (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2509/97 de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, su art(cid:146)culo 9, Considerando que, para asegurar la aplicaci(cid:155)n uniforme de la nomenclatura combinada anexa al Reglamento arriba citado, conviene adoptar disposiciones relativas a la clasificaci(cid:155)n de las mercanc(cid:146)as en el anexo del presente Reglamento; Considerando que el Reglamento (CEE) no 2658/87 esta- blece las reglas generales para la interpretaci(cid:155)n de la nomenclatura combinada; que estas reglas tambi(cid:130)n se aplican a cualquier otra nomenclatura que la incluya, bien parcialmente, bien a(cid:157)adiendo subdivisiones y esta- blecida mediante disposiciones comunitarias espec(cid:146)ficas, con objeto de aplicar medidas arancelarias o de otra (cid:146)ndole en el marco de los intercambios de mercanc(cid:146)as; Considerando que, por aplicaci(cid:155)n de dichas reglas gene- rales, las mercanc(cid:146)as que se describen en la columna 1 del cuadro anexo al presente Reglamento deben clasifi- carse en los c(cid:155)digos NC correspondientes, que se indican en la columna 2, en virtud de las motivaciones citadas en la columna 3; Considerando que es oportuno que la informaci(cid:155)n aran- celaria vinculante facilitada por las autoridades aduaneras de los Estados miembros en materia de clasificaci(cid:155)n de mercanc(cid:146)as en la nomenclatura aduanera y que no sea conforme al derecho establecido por el presente Regla- su titular, mento pueda seguir siendo invocada por conforme a las disposiciones del apartado 6 del art(cid:146)culo 12 del Reglamento (CEE) no 2913/92 del Consejo, de 12 de octubre de 1992, por el que se aprueba el C(cid:155)digo aduanero comunitario (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 82/97 (4), durante un per(cid:146)odo de tres meses; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen de la secci(cid:155)n de la nomenclatura arancelaria y estad(cid:146)stica del Comit(cid:130) del c(cid:155)digo aduanero, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Las mercanc(cid:146)as descritas en la columna 1 del cuadro que figura en el anexo se clasificar(cid:145)n en la nomenclatura combinada en los c(cid:155)digos NC correspondientes que se indican en la columna 2 del mencionado cuadro. Art(cid:146)culo 2 La informaci(cid:155)n arancelaria vinculante facilitada por las autoridades aduaneras de los Estados miembros que no sea conforme al derecho establecido por el presente Reglamento podr(cid:145) seguir siendo invocada conforme a las disposiciones del apartado 6 del art(cid:146)culo 12 del Regla- mento (CEE) no 2913/92 durante un per(cid:146)odo de tres meses. Art(cid:146)culo 3 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el vigesimo- primer d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 27 de febrero de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Mario MONTI Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 256 de 7. 9. 1987, p. 1. (2) DO L 345 de 16. 12. 1997, p. 44. (3) DO L 302 de 19. 10. 1992, p. 1. (4) DO L 17 de 21. 1. 1997, p. 1. L 62/20 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 3. 3. 98 ANEXO Clasificaci(cid:155)n (C(cid:155)digo NC) (2) 2903 30 33 Descripci(cid:155)n de las mercanc(cid:146)as (1) la Bromometano no presentado, para venta al por menor al cual se ha a(cid:157)adido una peque(cid:157)a cantidad de cloropicrina (2 % en peso) Motivaci(cid:155)n (3) La clasificaci(cid:155)n est(cid:145) determinada por las normas generales 1 y 6 para la interpreta- ci(cid:155)n de la nomenclatura combinada, por la nota 1. g) del cap(cid:146)tulo 29 y por el texto de los c(cid:155)digos NC 2903, 2903 30 y 2903 30 33. V(cid:130)anse tambi(cid:130)n las notas explicativas del SA, cap(cid:146)tulo 29, p(cid:145)rrafo 6 de la parte general A


title: PERGUNTA ESCRITA n. 444/98 do Deputado Edward KELLETT- BOWMAN à Comissão. Estatuto de isenção de direitos aduaneiros de Tenerife

eurovoc_concepts:
Canary Islands
VAT
approximation of laws
duty-free sale
excise duty
exemption from customs duties
free movement of goods

text: C 354/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 19. 11. 98 2. a 5. Na(cid:152)o e· da compete(cid:136)ncia da Comissa(cid:152)o pronunciar-se nem sobre a aplica(cid:231)a(cid:152)o do regime da Conven(cid:231)a(cid:152)o de Shengen em mate·ria de controlo das fronteiras externas pelos Estados-membros em causa nem sobre o funcionamento e resultados do grupo de trabalho supramencionado, desde que o direito comunita·rio ou da Unia(cid:152)o na(cid:152)o seja posto em causa. Os procedimentos e modalidades de afastamento dos cidada(cid:152)os de pa(cid:14)·ses terceiros na(cid:152)o foram ate· a‘ data 6. objecto de uma regulamenta(cid:231)a(cid:152)o a n(cid:14)·vel da Unia(cid:152)o. (98/C 354/07) PERGUNTA ESCRITA E-0369/98 apresentada por Nuala Ahern (V) a‘ Comissa(cid:152)o (24 de Fevereiro de 1998) Objecto: Relato·rio da Comissa(cid:152)o Consultiva sobre Gesta(cid:152)o de Res(cid:14)·duos Radioactivos, do Governo brita(cid:136)nico Pergunta-se a‘ Comissa(cid:152)o se as suas Direc(cid:231)o(cid:152)es-Gerais responsa·veis pelas questo(cid:152)es da energia, ambiente e transportes avaliaram as propostas apresentadas pela Comissa(cid:152)o Consultiva sobre Gesta(cid:152)o de Res(cid:14)·duos Radioactivos (RWMAC), do Governo brita(cid:136)nico, no seu relato·rio de Setembro de 1997 sobre a importa(cid:231)a(cid:152)o e exporta(cid:231)a(cid:152)o de res(cid:14)·duos radioactivos no que respeita ao Reino Unido? Pode a Comissa(cid:152)o comentar a interpreta(cid:231)a(cid:152)o contida no relato·rio do RWMAC da Directiva 92/3/Euratom (1) relativa a‘ fiscaliza(cid:231)a(cid:152)o e ao controlo das transfere(cid:136)ncias de res(cid:14)·duos radioactivos entre Estados-membros e para dentro e fora da Comunidade, no que respeita a‘ sua aplica(cid:231)a(cid:152)o no Reino Unido? (1) JO L 35 de 12. 2. 1992, p. 24. Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (16 de Mar(cid:231)o de 1998) A Directiva 92/3/Euratom relativa a‘ fiscaliza(cid:231)a(cid:152)o e ao controlo das transfere(cid:136)ncias de res(cid:14)·duos radioactivos entre Estados-membros e para dentro e fora da Comunidade foi implementada no Reino Unido pelo Statutory Instrument 1993 no 3031, Atomic Energy and Radioactive Substances, the Transfrontier Shipments of Radioactive Waste Regulations 1993, publicado em 2 de Dezembro de 1993. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o dispo(cid:152)e do relato·rio elaborado pelo Comite· Consultivo de Gesta(cid:152)o dos Res(cid:14)·duos Radioactivos sobre as importa(cid:231)o(cid:152)es e exporta(cid:231)o(cid:152)es de res(cid:14)·duos radioactivos no Reino Unido, datado de Setembro de 1997. A Comissa(cid:152)o publicara· um complemento a‘ presente resposta assim que tenha obtido e examinado o referido relato·rio. (98/C 354/08) PERGUNTA ESCRITA E-0444/98 apresentada por Edward Kellett-Bowman (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (27 de Fevereiro de 1998) Objecto: Estatuto de isen(cid:231)a(cid:152)o de direitos aduaneiros de Tenerife Tem a Comissa(cid:152)o conhecimento da anomalia criada na UE pela anunciada manuten(cid:231)a(cid:152)o de vendas isentas de direitos aduaneiros apo·s a data limite de 1999 para viajantes entre os pa(cid:14)·ses da UE e as Ilhas Cana·rias? Na(cid:152)o esta· esta manuten(cid:231)a(cid:152)o de vendas isentas de direitos aduaneiros a violar a legisla(cid:231)a(cid:152)o europeia sobre isen(cid:231)a(cid:152)o de direitos aduaneiros? Resposta dada pelo Comissa·rio Monti em nome da Comissa(cid:152)o (5 de Maio de 1998) Por for(cid:231)a do Tratado de Adesa(cid:152)o da Espanha a‘ Comunidade, nos termos do artigo 3o da Directiva 77/388/CEE do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa a‘ harmoniza(cid:231)a(cid:152)o das legisla(cid:231)o(cid:152)es dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de nego·cios: sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado: mate·ria colecta·vel uniforme (1) (IVA) e do artigo 2o da Directiva 92/12/CEE do Conselho, de 25 de Fevereiro de 1992, relativa ao regime geral, a‘ deten(cid:231)a(cid:152)o, a‘ circula(cid:231)a(cid:152)o e aos controlos dos produtos sujeitos a impostos especiais de consumo (2), as ilhas Cana·rias na(cid:152)o fazem parte do territo·rio fiscal da Comunidade, sendo explicitamente consideradas um territo·rio terceiro


title: VERORDENING (EG) Nr. 474/98 VAN DE COMMISSIE van 27 februari 1998 tot vaststelling van de steunbedragen voor de levering van rijstproducten van oorsprong uit de Gemeenschap aan de Azoren en Madeira

eurovoc_concepts:
Azores
EU production
Madeira
aid system
rice
supply

text: L 60/38 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 28. 2. 98 VERORDENING (EG) Nr. 474/98 VAN DE COMMISSIE van 27 februari 1998 tot vaststelling van de steunbedragen voor de levering van r¶stproducten van oorsprong uit de Gemeenschap aan de Azoren en Madeira DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1600/92 van de Raad van 15 juni 1992 houdende specifieke maatregelen voor bepaalde landbouwproducten ten behoeve van de Azoren en Madeira (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2348/96 (2), en met name op artikel 10, luidens artikel 10 van Verordening Overwegende dat (EEG) nr. 1600/92 de eindgebruiker op de Azoren en Madeira, zowel wat de hoeveelheden, de pr¶s als de kwaliteit betreft, voorziening met r¶st van oorsprong uit de Gemeenschap wordt gewaarborgd tegen condities die overeenkomen met die b¶ vr¶stelling van de heffing, wat impliceert dat er voor leveringen van oorsprong uit de Gemeenschap steun wordt verleend; dat b¶ de vaststelling van die steun met name rekening moet worden gehouden met de kosten van de verschillende mogel¶ke leveran- ciers en de b¶ uitvoer naar derde landen toegepaste pr¶zen; Overwegende dat b¶ Verordening (EEG) nr. 1696/92 van de Commissie (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EEG) nr. 2596/93 (4), de gemeenschappel¶ke bepalingen z¶n vastgesteld ter uitvoering van de specifieke regeling voor de voorziening van de Azoren en Madeira met bepaalde landbouwproducten, waaronder r¶st; dat bepa- lingen waarb¶ voornoemde verordening wordt aangevuld of ervan wordt afgeweken, z¶n vastgesteld b¶ Verorde- ning (EEG) nr. 1983/92 van de Commissie van 16 juli 1992 houdende toepassingsbepalingen voor de specifieke regeling voor de voorziening van de Azoren en Madeira met producten van de r¶stsector, en tot vaststelling van de voorzieningsbalans (5), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verorde- ning (EG) nr. 1683/94 (6); Overwegende dat de in artikel 1 van Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad (7), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Veror- dening (EG) nr. 150/95 (8), gedefinieerde representatieve marktkoersen worden gebruikt voor de omrekening van het in de valuta van derde landen aangegeven bedrag en dat deze koersen de grondslag z¶n voor de bepaling van de landbouwomrekeningskoersen van de valuta’s van de lidstaten; dat de nadere voorschriften voor de toepassing en de vaststelling van deze omrekeningskoersen z¶n vast- gesteld b¶ Verordening (EEG) nr. 1068/93 van de Commissie (9), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1482/96 (10); Overwegende dat de toepassing van die bepalingen op de noteringen of de pr¶zen van r¶st in het Europese deel van de Gemeenschap en op de wereldmarkt er, b¶ de huidige marktsituatie, toe leidt de steun voor de voorzie- ning van de Azoren en Madeira vast te stellen op de in de b¶lage vermelde bedragen; Overwegende dat het Comit(cid:130) van beheer voor granen geen advies heeft uitgebracht binnen de door zijn voor- zitter bepaalde termijn, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De op grond van artikel 10 van Verordening (EEG) nr. 1600/92 toe te kennen steunbedragen b¶ de levering van r¶st uit de Gemeenschap in het kader van de specifieke regeling voor de voorziening van de Azoren en Madeira worden vastgesteld in de b¶lage b¶ deze verordening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 1 maart 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 27 februari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 173 van 27. 6. 1992, blz. 1. (2) PB L 320 van 11. 12. 1996, blz. 1. (3) PB L 179 van 1. 7. 1992, blz. 6. (4) PB L 238 van 23. 9. 1993, blz. 24. (5) PB L 198 van 17. 7. 1992, blz. 37. (6) PB L 178 van 12. 7. 1994, blz. 53. (7) PB L 387 van 31. 12. 1992, blz. 1. (8) PB L 22 van 31. 1. 1995, blz. 1. (9) PB L 108 van 1. 5. 1993, blz. 106. (10) PB L 188 van 27. 7. 1996, blz. 22. 28. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 60/39 B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 27 februari 1998 tot vaststelling van de steunbe- dragen voor de levering van r¶stproducten van oorsprong uit de Gemeenschap aan de Azoren en Madeira Product (GN-code) Volwitte r¶st (1006 30) (in ecu/ton) Bedrag van de steun Bestemming Azoren Madeira 124,00 124,00


title: PERGUNTA ESCRITA n. 510/98 do Deputado Dominique SOUCHET ao Conselho. Proibição da utilização de redes de emalhar de deriva

text: C 323/44 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 10. 98 (98/C 323/58) PERGUNTA ESCRITA E-0508/98 apresentada por Dominique Souchet (I-EDN) ao Conselho (27 de Fevereiro de 1998) Objecto: Proibi(cid:231)a(cid:152)o da utiliza(cid:231)a(cid:152)o de redes de emalhar de deriva O Comite· Cient(cid:14)·fico, Te·cnico e Econo·mico da Pesca, organismo de peritagem da Comissa(cid:152)o, reconheceu simultaneamente a pertine(cid:136)ncia das op(cid:231)o(cid:152)es metodolo·gicas e a qualidade dos resultados do estudo efectuado em 1993 pelo IFREMER sobre as conseque(cid:136)ncias ecolo·gicas da pesca com redes de emalhar de deriva no Atla(cid:136)ntico. Nas suas concluso(cid:152)es, este Instituto limita-se a assinalar que as pescarias com redes de emalhar derivantes requerem um «acompanhamento estrito». Uma vez que desde 1993, na(cid:152)o so· o comprimento das redes foi limitado a 2,5 km, como tambe·m foi reduzido o nu·mero de embarca(cid:231)o(cid:152)es que pesca com esta arte, na(cid:152)o falando da melhoria que se verificou na tecnologia das redes, a taxa de mortalidade sofreu evidentemente uma redu(cid:231)a(cid:152)o sens(cid:14)·vel. Face a esta evolu(cid:231)a(cid:152)o, poderia o Conselho indicar se considera razoa·vel aceitar a proposta da Comissa(cid:152)o que visa suprimir a utiliza(cid:231)a(cid:152)o das redes de emalhar de deriva no Atla(cid:136)ntico (no exterior das zonas costeiras)? (98/C 323/59) PERGUNTA ESCRITA E-0510/98 apresentada por Dominique Souchet (I-EDN) ao Conselho (27 de Fevereiro de 1998) Objecto: Proibi(cid:231)a(cid:152)o da utiliza(cid:231)a(cid:152)o de redes de emalhar de deriva O Conselho encara a eventualidade de modificar a sua posi(cid:231)a(cid:152)o no tocante a‘ proibi(cid:231)a(cid:152)o das rede de emalhar de deriva no Atla(cid:136)ntico (fora das zonas costeiras). Em que dados cient(cid:14)·ficos se baseia o Conselho para perfilhar a posi(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o, abandonado assim a posi(cid:231)a(cid:152)o que tradicionalmente tem defendido? As capturas acesso·rias praticadas pelas rede de emalhar de deriva sa(cid:152)o uma realidade no mar Ba·ltico. As informa(cid:231)o(cid:152)es reunidas pelo CIEM mostram que as capturas dizem respeito a diversas espe·cies de aves (arau-comum e to(cid:136)rda-mergulheira) e mam(cid:14)·feros marinhos (focas e botos), figurando entre estes u·ltimos espe·cies cujas popula(cid:231)o(cid:152)es se encontram consideravelmente reduzidas nestas zonas (boto e foca-vulgar). Acresce a tudo isto que, no Ba·ltico, as popula(cid:231)o(cid:152)es de salma(cid:152)o selvagem se encontram em perigo. Face a estas informa(cid:231)o(cid:152)es, poderia o Conselho indicar se considera lo·gico proibir a pesca com redes de emalhar de deriva de 2,5 km no Atla(cid:136)ntico (fora das zonas costeiras) e permitir a pesca com redes de emalhar derivantes de 21 km no mar Ba·ltico? Resposta comum a‘s perguntas escritas E-0502/98, E-0504/98, E-0506/98, E-0508/98 e E-0510/98 (6 de Julho de 1998) Na sessa(cid:152)o de 8 de Junho de 1998, o Conselho adoptou o regulamento que pro(cid:14)·be a utiliza(cid:231)a(cid:152)o de redes de emalhar de deriva a partir de 1 de Janeiro de 2002. Durante um per(cid:14)·odo de transi(cid:231)a(cid:152)o, os navios de pesca so· podem manter a bordo ou utilizar na captura redes de emalhar de deriva cujo comprimento na(cid:152)o exceda 2,5 km, com autoriza(cid:231)a(cid:152)o do Estado-membro do pavilha(cid:152)o. Com excep(cid:231)a(cid:152)o das a·guas do Mar Ba·ltico, dos seus estreitos (Belts) e do (cid:216)resund, o regulamento aplicar-se-a· em todas as a·guas sob soberania ou jurisdi(cid:231)a(cid:152)o dos Estados-membros e, fora destas a·guas, a todos os navios de pesca comunita·rios. Como e· do conhecimento do Senhor Deputado, a Resolu(cid:231)a(cid:152)o no 44/225, aprovada pela Assembleia Geral da Na(cid:231)o(cid:152)es Unidas em 22 de Dezembro de 1989 e confirmada por sucessivas resolu(cid:231)o(cid:152)es, a u·ltima das quais a Resolu(cid:231)a(cid:152)o no 51/36 de 9 de Dezembro de 1996, apela para a implementa(cid:231)a(cid:152)o integral de uma morato·ria mundial sobre a pesca pela·gica com grandes redes de deriva no alto mar. No mar Ba·ltico, a pesca ao salma(cid:152)o com redes de emalhar de deriva e· regida pela regulamenta(cid:231)a(cid:152)o da respectiva organiza(cid:231)a(cid:152)o regional, a Comissa(cid:152)o Internacional das Pescarias do mar Ba·ltico, implementada no direito comunita·rio atrave·s do Regulamento no 88/98 do Conselho (1)


title: Üldise teenuskaubanduse kokkuleppe viies protokoll

eurovoc_concepts:
GATS
World Trade Organisation
financial services
international trade
multilateral agreement
protocol to an agreement

text: 11/30. kd ET Euroopa Liidu Teataja 155 21999A0127(01) L 20/40 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 27. 1. 1999 ÜLDISE TEENUSKAUBANDUSE KOKKULEPPE VIIES PROTOKOLL LISA MAAILMA KAUBANDUSORGANISATSIOONI (edaspidi “WTO”) LIIKMED, kelle erikohustuste nimekiri ja erandite loetelu finantsteenuseid käsitleva üldise teenuskaubanduse kokkuleppe II artiklist on lisatud käesolevale protokollile (edaspidi “asjaomased liikmed”), olles läbi rääkinud teenuskaubanduse nõukogu 21. juuli 1995. aasta finantsteenuseid käsitleva teise otsuse tingimuste (S/L/9) kohaselt, LEPIVAD KOKKU JÄRGMISES: 1. Teatava liikmega seotud erikohustuste nimekiri ja käesolevale protokollile lisatud erandite loetelu finantsteenuseid käsitlevast II artiklist asendavad käesoleva protokolli jõustumisel kõnealuse liikme puhul selle liikme erikohustuste nimekirja finantsteenuste osa ja kõnealuse liikme erandite loetelu II artiklist. 2. Käesolev protokoll on asjaomastele liikmetele vastuvõtmiseks allakirjutamise teel või muul viisil avatud 29. jaanuarini 1999. 3. Käesolev protokoll jõustub 30. päeval pärast selle vastuvõtmist kõigi asjaomaste liikmete poolt. Kui 30. jaanuariks 1999 ei ole kõik asjaomased liikmed protokolli vastu võtnud, võivad selle vastu võtnud liikmed järgneva 30 päeva jooksul otsustada protokolli jõustumise. 4. Käesolev protokoll antakse hoiule WTO peadirektorile. WTO peadirektor edastab igale WTO liikmele käesoleva protokolli tõestatud ärakirja ja teatised selle vastuvõtmise kohta vastavalt punktile 3. 5. Käesolev protokoll registreeritakse ÜRO põhikirja artikli 102 kohaselt. Koostatud kahekümne seitsmendal veebruaril tuhande üheksasaja üheksakümne kaheksandal aastal Genfis ühes eksemplaris hispaania, inglise ja prantsuse keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, kui seoses protokollile lisatud nimekirjadega ei ole sätestatud teisiti. 156 ET Euroopa Liidu Teataja 11/30. kd Lisa EUROOPA ÜHENDUSED JA NENDE LIIKMESRIIGID ERIKOHUSTUSTE NIMEKIRI Täienduslisa 4 (Käesolev dokument on autentne hispaania, inglise ja prantsuse keeles) Käesolev tekst asendab dokumendi GATS/SC/31/Suppl 1/Rev. 1 finantsteenuseid käsitleva osa. Tarneliigid: 1) välistarned 2) tarbimine välismaal 3) kaubandusesindus 4) füüsiliste isikute kohalolek Sektor või allsektor Turulepääsu piirangud Riikliku käsitluse piirangud Lisakohustused FINANTSTEENUSTE SEKTOR (1) 1. Ühendused ja nende liikmed võtavad endale seoses finantsteenustega kohustusi “Finantsteenustega seotud kohustuste käsitusleppe” (“käsituslepe”) sätete kohaselt. 2. Kõnealuste kohustuste suhtes kehtivad käesoleva nimekirja “Kõigi sektorite” osas esitatud turulepääsu ja riikliku käsitluse piirangud ning allpool loet- letud allsektoreid käsitlevad piirangud. 3. Liikide 1 ja 2 puhul kehtivad turulepääsu kohustused vastavalt ainult käsitusleppe turulepääsu osa punktides B. 3 ja B. 4 märgitud tehingute suhtes. 4. Olenemata märkusest 1 on turulepääsu ja riikliku käsitluse kohustused 4. liigi osas seoses finantsteenustega need, mis on esitatud käesoleva nimekirja “Kõigi sektorite” osas, välja arvatud Rootsi, kelle puhul kohustused vastavad käsitusleppele. 5. Uute finantsteenuste turule lubamise tingimuseks võib olla finantsteenuseid käsitleva lisa artikli 2 punktis a osutatud eesmärkide saavutamist regulee- riva õigusraamistiku olemasolu ja vastavus sellele. 6. Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab ühenduse liikmesriigis asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm. 1) A: Kõrgem kindlustuspreemia maks tuleneb kindlustuslepingutest (v. a edasikindlustus- ja retrosessioonile- pingud), mille on sõlminud väljas- pool ühendust asutatud tütarette- väljaspool Austriat võtja asutatud filiaal. Kõrgemast maksust võib teha erandeid. või Euroopa ühendused ja nende liikmesriigid võ- tavad endale liites sisal- duvaid lisakohustusi. A. Kindlustus ja sellega seotud teenused 1) A: Müügiedendustegevus ja vahendus väljas- pool ühendust asutatud tütarettevõtja või väl- jaspool Austriat asutatud filiaali nimel (v. a edasikindlustus ja retrosessioon) on keelatud. A: Kohustuslikku õhusõidukindlustust võib anda ainult ühenduses paiknev tütarettevõtja või Austrias paiknev filiaal. DK: Kohustuslikku õhutranspordikindlustust võivad anda ainult ühenduses paiknevad äri- ühingud. DK: Taanis ei või ärilistel eesmärkidel otse- kindlustuse andmisega Taani elanikele, Taani laevadele ja Taanis paiknevale varale tegelda muud isikud ega äriühingud (sh kindlustus- seltsid) peale Taani seaduste alusel või päde- vatelt Taani ametiasutustelt tegevusloa saanud kindlustusseltside. (1) Erinevalt välisriikide tütarettevõtjatest ei kehti ühendusevälise finantsasutuse poolt vahetult liikmesriigis asutatud filiaalide suhtes, v. a teatavad piiratud erandid, ühenduse tasan- dil ühtlustatud usaldatavusnormatiivid, mis võimaldavad sellistel tütarettevõtjatel kasutada uute asutuste loomiseks ja kogu ühenduses piiriüleste teenuste pakkumiseks ula- tuslikumaid vahendeid. Seepärast saavad sellised filiaalid tegevusloa tööks liikmesriigi territooriumil samade tingimuste alusel, mis kehtivad kõnealuse liikmesriigi siseriiklike finantsasutuste suhtes, ning neilt võib nõuda vastavust mitmetele konkreetsetele usaldatavusnõuetele (näiteks panganduse ja väärtpaberite puhul iseseisva kapitalisatsiooni nõue) ja muudele maksevõimet käsitlevatele nõuetele ning raamatupidamisaruandluse ja aruannete avaldamise nõuetele või kindlustuse puhul vastavust konkreetsetele tagatis- ja sissemaksenõuetele, iseseisvat kapitalisatsiooni, seda, et kindlustustehniliste eraldiste kattevarad paikneksid asjaomases liikmesriigis, ja vähemalt ühe kolmandiku suurust maksevõimemarginaali. Liikmesriigid võivad käesolevas nimekirjas loetletud piiranguid kohaldada ainult siis, kui tegemist on kolmanda riigi kaubandusesinduse vahetu asu- tamisega või kolmanda riigi pakutavate piiriüleste teenustega; sellest tulenevalt ei või liikmesriik kõnealuseid piiranguid, sealhulgas asutamispiiranguid, kohaldada ühenduse teistes liikmesriikides asuvate kolmandate riikide tütarettevõtjate suhtes, kui kõnealuseid piiranguid ei või kohaldada teiste liikmesriikide äriühingute või kodanike suhtes vas- tavalt ühenduse õigusele. 11/30. kd ET Euroopa Liidu Teataja 157 Tarneliigid: 1) välistarned 2) tarbimine välismaal 3) kaubandusesindus 4) füüsiliste isikute kohalolek Sektor või allsektor Turulepääsu piirangud Riikliku käsitluse piirangud Lisakohustused D: Kohustuslikku õhusõidukindlustust võib anda ainult ühenduses asutatud tütarettevõtja või Saksamaal asutatud filiaal. D: Kui välisriigi kindlustusselts on asutanud Saksamaal filiaali, võib ta Saksamaal rahvus- vahelise transpordi kindlustuslepinguid sõl- mida ainult Saksamaal paikneva filiaali vahen- dusel. E, I: Ei seostu kindlustusstatistikaga. FIN: Ainult need kindlustusandjad, kelle pea- kontor paikneb Euroopa Majanduspiirkonnas või kellel on Soomes filiaal, võivad osutada käsitusleppe punktis 3. a osutatud kindlustus- teenuseid. FIN: Kindlustusmaakleri teenuste osutamise tingimuseks tegutsemiskoht alaline on Euroopa Majanduspiirkonnas. F: Maismaaveoga seotud riskide kindlustami- sega võivad tegelda ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid. I: Itaalia elanike CIF-ekspordiga seotud riske võivad kindlustada ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid. I: Kaupade transpordikindlustust, sõidukite kindlustust ja Itaalias paiknevate riskide vas- tutuskindlustust võivad anda ainult ühendu- ses asutatud kindlustusseltsid. Nimetatud lisa- tingimus ei kehti rahvusvaheliste vedude puhul, mis hõlmavad importi Itaaliasse. P: Õhu- ja meretranspordi kindlustust, mis hõlmab kaupu, õhusõidukit, laevakeret ja vas- tutust, võivad anda ainult Euroopa Ühendu- ses asutatud äriühingud; ainult EÜs registrisse kantud isikud või äriühingud võivad tegut- seda sellise kindlustustegevuse vahendajatena Portugalis. S: Otsekindlustuse pakkumine on lubatud ainult Rootsis tegevusluba omava kindlustus- teenuse pakkuja vahendusel tingimusel, et välisriigi teenusepakkuja ja Rootsi kindlustus- selts kuuluvad samasse kontserni või on sõl- minud omavahel koostöölepingu. 2) A: Müügiedendustegevus ja vahendamine väl- jaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaali nimel (v. a edasikindlustus ja retrosessioon) on keelatud. A: Kohustuslikku õhusõidukindlustust võib anda ainult ühenduses asutatud tütarettevõtja või Austrias asutatud filiaal. 2) A: Kõrgem kindlustuspreemia maks tuleneb kindlustuslepingutest (v. a edasikindlustus- ja retrosessioonile- pingud), mille on sõlminud väljas- pool ühendust asutatud tütarette- võtja väljaspool Austriat asutatud filiaal. Kõrgemast maksust võib teha erandeid. või 158 ET Euroopa Liidu Teataja 11/30. kd Tarneliigid: 1) välistarned 2) tarbimine välismaal 3) kaubandusesindus 4) füüsiliste isikute kohalolek Sektor või allsektor Turulepääsu piirangud Riikliku käsitluse piirangud Lisakohustused DK: Kohustuslikku õhutranspordikindlustust võivad anda ainult ühenduses asutatud äri- ühingud. DK: Taanis ei või ärilistel eesmärkidel otse- kindlustuse andmisega Taani elanikele, Taani laevadele ja Taanis paiknevale varale tegelda muud isikud ega äriühingud (sh kindlustus- seltsid) peale Taani seaduste alusel või päde- vatelt Taani ametiasutustelt tegevusloa saanud kindlustusseltside. D: Kohustuslikku õhusõidukindlustust võib anda ainult ühenduses asutatud tütarettevõtja või Saksamaal asutatud filiaal. D: Kui välisriigi kindlustusselts on asutanud Saksamaal filiaali, võib ta Saksamaal sõlmida rahvusvahelise transpordi kindlustuslepinguid ainult Saksamaal asutatud filiaali vahendusel. F: Maismaaveoga seotud riskide kindlustami- sega võivad tegelda ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid. I: Itaalia elanike CIF-ekspordiga seotud riske võivad kindlustada ainult ühenduses asutatud kindlustusseltsid. I. Kaupade transpordikindlustust, sõidukite kindlustust ja Itaalias paiknevate riskide vas- tutuskindlustust võivad anda ainult ühendu- ses asutatud kindlustusseltsid. Nimetatud lisa- tingimus ei kehti rahvusvaheliste vedude puhul, mis hõlmavad importi Itaaliasse. P: Õhu- ja meretranspordi kindlustust, mis hõlmab kaupu, õhusõidukit, laevakeret ja vas- tutust, võivad anda ainult Euroopa Ühendu- ses asutatud äriühingud; ainult EÜs registrisse kantud isikud või äriühingud võivad tegut- seda sellise kindlustustegevuse vahendajatena Portugalis. 3) A: Välisriikide harukontoritele ei anta tege- vusluba, kui kindlustaja õiguslik vorm asuko- hariigis ei vasta aktsiaseltsile või vastastikusele kindlustusseltsile või kui see ei ole nendega võrreldav. 3) FIN: Välisriigi kindlustusseltsi üldise esindaja alaline asukoht on Soomes, kui äriühingu peakontor ei paikne Euroopa Majanduspiirkonnas. B: Kõigi väljaspool Euroopa Ühenduse liik- mesriikide õigusruumi registrisse kantud isi- kute, äriühingute või ametiasutuste nimel teh- väärtpaberite tud saamiseks omandamiseks rahandusministrile. pakkumised esitatakse Belgia loa S: Väljaspool Rootsit asutatud kah- jukindlustusseltse, mis tegutsevad Rootsis, ei maksustata mitte netotu- lemuste, vaid otsestest kindlustuste- hingutest saadava kindlustuspree- mia sissetulekute põhjal. 11/30. kd ET Euroopa Liidu Teataja 159 Tarneliigid: 1) välistarned 2) tarbimine välismaal 3) kaubandusesindus 4) füüsiliste isikute kohalolek Sektor või allsektor Turulepääsu piirangud Riikliku käsitluse piirangud Lisakohustused E: Enne teatavate kindlustusliikide osutami- seks filiaali või esinduse asutamist Hispaanias peab välisriigi kindlustajal olema olnud vähe- malt viis aastat luba tegelda samade kindlus- tusliikidega oma päritoluriigis. asutaja on S: Kindlustusseltsi Euroopa Majanduspiirkonnas alali- selt elav füüsiline isik või Euroopa Majanduspiirkonnas asutatud jurii- diline isik. E, GR: Asutamisõigus ei hõlma esinduskon- torite loomist ega muud kindlustusseltsi ala- list kohalolekut, v. a juhul, kui sellised konto- või esinduste, asutatakse rid peakontoritena. filiaalide FIN: Kindlustusseltsi tegevdirektori, vähemalt ühe audiitori ning vähemalt poolte projekti elluviijate, juhatuse ja järelevalvenõukogu liik- mete alaline elukoht on Euroopa Majandus- piirkonnas, kui sotsiaal- ja tervishoiuministee- rium ei ole teinud erandit. FIN: Välisriigi kindlustajatele ei või anda tege- vusluba tegutsemiseks Soomes filiaalina, kes annab kohustuslikku sotsiaalkindlustust (ko- hustuslik pensionikindlustus, kohustuslik õnnetusjuhtumikindlustus). F: Filiaalide asutamise tingimuseks on filiaali esindaja eriluba. I: Juurdepääs kindlustusstatistikale on ainult füüsiliste isikute vahendusel. Füüsilised isikud võivad moodustada kutseliite (äriühinguna registreerimata). I: Filiaalide asutamisloa tingimuseks on järe- levalveasutuste hinnang. IRL: Asutamisõigus ei hõlma esinduskonto- rite loomist. P: Välisriigi äriühingud võivad Portugalis kindlustusvahendusega tegelda ainult vasta- valt ühenduse liikmesriigi seadustele loodud äriühingu vahendusel. Filiaali loomiseks Portugalis peavad välisrii- kide äriühingud tõendama, et neil on vähe- malt viie aasta pikkune tegutsemispraktika. S: Välisriikide äriühinguid võib registreerida ainult tütarettevõtjatena või alalise esindaja vahendusel. S: Väljaspool Rootsit asutatud kindlustusva- hendusettevõtted võivad asutada kaubanduse- sindusi ainult filiaalide kaudu. 160 ET Euroopa Liidu Teataja 11/30. kd Tarneliigid: 1) välistarned 2) tarbimine välismaal 3) kaubandusesindus 4) füüsiliste isikute kohalolek Sektor või allsektor Turulepääsu piirangud Riikliku käsitluse piirangud Lisakohustused 4) Piiritlemata, kui ei ole märgitud horisontaal- lõikes, ning vastavalt eritingimustele: 4) Piiritlemata, kui ei ole märgitud horisontaallõikes, ning vastavalt järgmistele eripiirangutele: GR: Enamik Kreekas asutatud äriühingu juha- tuse liikmetest on ühenduse ühe liikmesriigi kodanikud. A: Harukontori juhatusse peab kuu- luma kaks isikut, kelle alaline elu- koht on Austrias. DK: Harukindlustuse üldesindaja alaline elukoht peab viimase kahe aasta jooksul olema olnud Taanis, kui tegemist ei ole ühenduse ühe liikmesriigi kodanikuga. Kaubandus- ja tööstusminister võib lubada erandeid. DK: Alalise elukoha nõue äriühingu tegevjuhtide ja juhatuse liikmete suhtes. Kaubandus- ja tööstusminis- ter võib lubada erandeid nimetatud nõudest. Erandid tehakse kedagi dis- krimineerimata. E, I: Alalise elukoha nõue aktuaarile. Euroopa ühendused ja liikmesriigid nende võtavad endale liites sisalduvaid lisakohustu- si. B. Pangandus ja muud finantsteenused (v. a kindlustus) 1) (1) B: Investeerimisalase nõustamisega seotud teenuste osutamise puhul on nõutav, et äri- ühing oleks asutatud Belgias. 1) Ei ole. I: Promotori di servizi finanziari (finantsteenuste osutaja) puhul piiritlemata. tegemist kapitaliühingu, ainuomanikuga, mille IRL: Investeerimisteenuste või investeerimis- alase nõustamise puhul on nõutav kas: i) Iiri- maal välja antud tegevusluba, mille puhul nõutakse tavaliselt, et juriidilise isiku näol oleks täisühingu peakontor/ või registrijärgne asukoht oleks igal juhul Iirimaal (teatavatel juhtudel ei pruugi tegevusloa nõue kehtida, näiteks juhul, kui kolmanda riigi tee- nusepakkujal ei ole Iirimaal kaubandusesin- dust ning Iirimaal ei osutata kõnealust teenust üksikisikutele), või ii) tegevusluba, mis on välja antud teises liikmesriigis vastavalt EÜ investeerimisteenuste direktiivile. (1) I: Finantsteabe esitamine ja edastamine ning finantsvahenditega kauplemist hõlmav finantsandmete töötlemine võib olla keelatud, kui see võib seada tõsisesse ohtu investo- rite kaitse. Finantsvahendeid käsitleva investeerimisnõustamise ning kapitalistruktuuride ja tööstusstrateegia alase ja muu samalaadse nõustamise ning äriühingute ühinemise ja omandamisega seotud nõustamise ja teenuste puhul peavad ettevõtluseeskirju täitma ainult tegevusluba omavad pangad ja investeerimisühingud. Nõuandetegevus ei tohiks hõlmata varade haldust. 11/30. kd ET Euroopa Liidu Teataja 161 Tarneliigid: 1) välistarned 2) tarbimine välismaal 3) kaubandusesindus 4) füüsiliste isikute kohalolek Sektor või allsektor Turulepääsu piirangud Riikliku käsitluse piirangud Lisakohustused 2) (1) D: Saksa markades vääringustatud väärtpabe- rite emiteerimist võib läbi viia Saksamaal asu- tatud krediidiasutus, tütarettevõtja või filiaal. 2) Ei ole. FIN: Riigiasutuste maksed (kulud) tehakse Postipankki Ltd. hallatava Soome postižiiro- süsteemi vahendusel. Eripõhjustel võib rahan- dusministeerium nimetatud nõude täitmisest vabastada. GR: Kreekas emiteeritud väärtpaberite intres- side ja põhisummade maksete haldamist hõl- mavate hooldus- ja hoiustamisteenuste osuta- miseks on nõutav asutamine. UK: Naelsterlingi emissioone, sealhulgas eraõiguslikke emissioone, võib läbi viia ainult Euroopa Majanduspiirkonnas asutatud äri- ühing. 3) Kõik liikmesriigid:Kõik liikmesriigid: 3) — avatud investeerimisfondide (unit trusts) ja investeerimisühingute juhtimiseks on nõutav spetsialiseeritud fondivalitseja asu- tamine investeerimisfonde (UCITS) käsitleva direktiivi 85/611/EMÜ artiklid 6 ja 13) (avatud — investeerimisfondide varade paigutajatena võivad tegutseda ainult sellised äriühin- gud, mille registrijärgne asukoht on ühen- duses (avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitleva direktiivi 85/611/EMÜ artikli 8 lõige 1 ja artikli 15 lõige 1). A: Ainult Austria börsi liikmed võivad soori- tada tehinguid börsil kaubeldavate väärtpabe- ritega. A: Välisvaluuta ja välissularahaga kauplemi- seks on vaja Austria Riigipanga luba. A: Hüpoteekvõlakirju ja omavalitsuste võla- kirju võivad emiteerida ainult sellele spetsiali- tegevusluba omavad seerunud ja vastavat pangad. A: Pensionifondide juhtimisega seotud teenu- seid võib osutada ainult sellele spetsialiseeru- nud äriühing, mis on asutatud Austrias aktsia- seltsina. F: Lisaks Prantsuse krediidiasutus- tele võivad Prantsuse frankides vää- ringustatud emissioone läbi viia ainult väljaspool Prantsusmaad asu- tatud pankade (Prantsuse seaduste kohased) Prantsuse tütarettevõtjad, mis on tegevusloa saanud väljas- pool Prantsusmaad asutatud panga Prantsuse tütarettevõtjakandidaadi piisavate Pariisis paiknevate vahen- dite ja kohustuste põhjal. Väljaspool Prantsusmaad asutatud panka võib ilma piirangute ja asutamisnõueteta olla koos või solidaarselt eurodes ja frankides vääringustatud väärtpabe- rite emissiooni korraldaja. I: Välisriigi vahendajate esinduskon- torid ei või teostada toiminguid, mille eesmärgiks on investeerimis- teenuste osutamine. S: Krediidiasutuse asutaja on füüsi- line isik, kelle alaline elukoht on Euroopa Majanduspiirkonnas, või välisriigi pank. Hoiupanga asutaja on füüsiline isik, kelle alaline elu- koht on Euroopa Majanduspiirkon- nas. (1) I: Tegevusluba omavaid isikuid, kes võivad tegelda ühise varahaldusega, peetakse vastutavaks kõigi nende poolt volitatud nõustajate investeerimistoimingute eest (ühine vara- haldus, v. a avatud investeerimisfondid (UCITS)). 162 ET Euroopa Liidu Teataja 11/30. kd Tarneliigid: 1) välistarned 2) tarbimine välismaal 3) kaubandusesindus 4) füüsiliste isikute kohalolek Sektor või allsektor Turulepääsu piirangud Riikliku käsitluse piirangud Lisakohustused B: Väljaspool kõigi liikmesriikide õigusruumi paiknevate isikute, äriühingute või ametiasu- tuste poolt või nende nimel tehtud avalikud pakkumised Belgia väärtpaberite omandami- seks esitatakse loa saamiseks rahandusminist- rile. DK: Finantseerimisasutused võivad tegelda väärtpaberitega kauplemisega Kopenhaageni börsil ainult Taanis asutatud tütarettevõtjate vahendusel. E: Finantseerimisasutused võivad ametlikul börsil või riiklikul väärtpaberiturul noteeritud väärtpaberite kauplemisega tegelda ainult His- paanias väärtpaberivahendajate vahendusel. asutatud FIN: Vähemalt poolte asutajate, juhatajate või järelevalvenõukogu liikmete ja volitatud isi- kute ning tegevdirektori, prokuristi ning kre- diidiasutuse nimel allkirjaõigust omava isiku alaline elukoht peab olema Euroopa Majan- duspiirkonnas, kui rahandusminister ei ole teinud erandit. Vähemalt ühe audiitori alaline elukoht peab olema Euroopa Majanduspiir- konnas. FIN: Tuletisinstrumentide börsi maakleri (ük- sikisik) alaline elukoht on Euroopa Majandus- piirkonnas. Rahandusministeeriumi sätesta- tud erandeid võib nimetatud nõudest. tingimustel lubada FIN: Riigiasutuste maksed (kulud) tehakse Postipankki Ltd. hallatava Soome postižiiro- süsteemi vahendusel. Eripõhjustel võib rahan- dusministeerium nimetatud nõude täitmisest vabastada. GR: Finantseerimisasutused võivad Ateena börsil noteeritud väärtpaberitega kaubelda ainult Kreekas asutatud väärtpaberivahenda- jate vahendusel. GR: Filiaalide asutamiseks ja tööks tuleb importida miinimumsumma ulatuses välisva- luutat, mis konverteeritakse drahmideks ja mida hoitakse Kreekas kuni välisriigi pank Kreekas tegutseb: — kuni nelja (4) filiaali puhul võrdub see miinimumsumma praegu poolega Kree- kas asutatava krediidiasutuse aktsiakapi- tali alammäärast, — lisafiliaalide tööks peab see miinimum- summa võrduma Kreekas asutatava kre- diidiasutuse aktsiakapitali alammääraga. 11/30. kd ET Euroopa Liidu Teataja 163 Tarneliigid: 1) välistarned 2) tarbimine välismaal 3) kaubandusesindus 4) füüsiliste isikute kohalolek Sektor või allsektor Turulepääsu piirangud Riikliku käsitluse piirangud Lisakohustused I: Koduukse-müügiga tegelevad vahendajad peavad kasutama tegevusluba omavate müü- jate teenuseid, kelle alaline elukoht on Euroopa ühenduste liikmesriigi territooriumil. I: Väärtpaberite kliiring ja arveldamine võivad toimuda ainult ametliku kliiringusüsteemi kaudu. Kliiringuga võib kuni lõpliku arvelda- miseni väärtpaberitega tegelda Itaalia Pangalt kooskõlas CONSOBiga tegevusloa saanud äri- ühing. I: Seaduse 216/74 artikli 18 alusel väärtpabe- rite avalikke pakkumisi, välja arvatud aktsiad, osakud või võlakirjad (sealhulgas konverteeri- tavad võlakirjad), võivad teha ainult Itaalia pii- ratud vastutusega äriühingud, vastavat luba omavad välisriikide äriühingud, avalikud asu- tused või kohalikele ametiasutustele kuuluvad äriühingud, millesse paigutatud kapital on vähemalt 2 miljardit Itaalia liiri. I: Keskseid hoiustamis-, hooldus- ja haldustee- nuseid võib riiklike võlakirjade puhul pak- kuda ainult Itaalia Pank ning aktsiate, osaku- te, osalusväärtpaberite ja muude reguleeritud turul kaubeldavate võlakirjade puhul Monte Titoli SpA. (UCITS), I: Kollektiivsete investeerimisskeemide puhul, v. a direktiivi 85/611/EMÜ reguleerimisalasse kuuluvate harmoneeritud avatud investeeri- peab misfondid usaldusisik/hoiulevõtja olema asutatud Itaa- lias või Itaalias asutatud filiaali kaudu mõnes teises Euroopa ühenduse liikmesriigis. Ainult need pangad, kindlustusseltsid ja väärtpabe- rite investeerimisühingud, mille ametlik pea- kontor asub Euroopa Ühenduses, võivad tegelda pensionifondide ressursside haldami- sega. Fondivalitsejad (kinnised fondid ja kin- nisvarafondid) peavad samuti olema asutatud Itaalias. IRL: Kollektiivsete investeerimisskeemide puhul, mis toimivad avatud investeerimisfon- dide (unit trusts) ja muutuva suurusega kapita- liga äriühingutena (v. a avatud investeerimis- fondid (UCITS)), peab usaldusisik/hoiulevõtja olema asutatud Iirimaal või mõnes teises ühenduse liikmesriigis. Investeerimisusaldus- ühingute puhul peab vähemalt üks täisosanik olema asutatud Iirimaal. 164 ET Euroopa Liidu Teataja 11/30. kd Tarneliigid: 1) välistarned 2) tarbimine välismaal 3) kaubandusesindus 4) füüsiliste isikute kohalolek Sektor või allsektor Turulepääsu piirangud Riikliku käsitluse piirangud Lisakohustused IRL: Selleks et saada Iirimaal börsi liikmeks, peab isik: i) olema saanud tegevusloa Iirimaal, mis eeldab, et tegemist on kapitaliühinguga või mille täisühinguga, peakontor/registrijärgne asukoht on Iirimaal; ii) olema saanud tegevusloa mõnes teises liik- mesriigis vastavalt EÜ investeerimisteenuste direktiivile. IRL: Investeerimisteenuste või investeerimis- alase nõustamise puhul on nõutav kas: i) Iiri- maal väljaantud tegevusluba, mille puhul nõu- takse tavaliselt, et juriidilise isiku näol oleks tegemist kapitaliühingu, täisühingu või füüsi- lisest mille peakontor/asukoht oleks igal juhul Iirimaal (järelevalveasutus võib anda tegevusloa ka kolmandate riikide juriidiliste isikute filiaali- dele), või ii) tegevusluba, mis on välja antud teises liikmesriigis vastavalt EÜ investeerimis- fondide direktiivile. ettevõtjaga, isikust P: Väljaspool EÜd asutatud pankade registree- rimise tingimuseks on iga juhtumi puhul eraldi rahandusministri antav luba. Registree- rimine peab suurendama riigi pangandussüs- teemi tõhusust või muutma Portugali majan- dust märkimisväärselt rahvusvahelisemaks. P: Riskikapitaliga seotud teenuseid ei tohi osu- tada riskikapitaliühingute filiaalid, mille pea- kontor asub väljaspool EÜd. Lissaboni börsil võivad maakleri- ja diileriteenuseid osutada Portugalis asutatud maakleri- ja diileriühingud või mõnes teises EÜ riigis tegevusloa saanud investeerimisettevõtted, millel on oma pärit- oluriigis selliste teenuste osutamise luba. Porto tuletisinstrumentide börsil ja börsiväli- sel turul ei või maakleri- ja diileriteenuseid osutada väljastpoolt EÜd pärinevad maakleri- ja diileriühingud. Pensionifondide juhtimisega võivad tegelda ainult Portugalis asutatud äriühingud ja Por- tugalis asutatud kindlustusseltsid, millel on luba tegelda elukindlustusega. UK: Riigivõlgadega tegelevate rahaasutuste alla kuuluvad vahemaaklerid peavad olema asutatud Euroopa Majanduspiirkonnas ning olema eraldi kapitaliseeritud. 11/30. kd ET Euroopa Liidu Teataja 165 Tarneliigid: 1) välistarned 2) tarbimine välismaal 3) kaubandusesindus 4) füüsiliste isikute kohalolek Sektor või allsektor Turulepääsu piirangud Riikliku käsitluse piirangud Lisakohustused S: Väljaspool Rootsit asutatud äriühingud või- vad luua kaubandusesindusi ainult filiaalide kaudu ning pankade puhul ka esinduskonto- rite kaudu. 4) Piiritlemata, kui ei ole märgitud horisontaal- lõikes, ning vastavalt eritingimustele: 4) F: Sociétés d’investissement à capital fixe: juhatuse presidendi, peadirektorite ja vähemalt kahe kolmandiku haldava personali ning kui väärt- paberivahendajal on järelevalvenõukogu või -kogu, sellise nõukogu või kogu liikmete või peadirektori ning vähemalt kahe kolmandiku järelevalvenõukogu liikmete puhul kehtib kodakondsuse nõue. GR: Krediidiasutused peaksid määrama ame- tisse vähemalt kaks isikut, kes vastutavad kõnealuse asutuse tegevuse eest. Kõnealuste isikute puhul kehtib alalise elukoha nõue. Piiritlemata, kui ei ole märgitud horisontaallõikes, ning vastavalt järgmistele konkreetsetele piirangu- tele: I: Promotori di servizi finanziari (fi- nantsteenuste osutaja) puhul kehtib nõue, et tema alaline elukoht peab olema ühe Euroopa ühenduse liik- mesriigi territooriumil. 166 ET Euroopa Liidu Teataja 11/30. kd EUROOPA ÜHENDUSTE JA NENDE LIIKMESRIIKIDE LISAKOHUSTUSED KINDLUSTUS a) Euroopa ühendused ja nende liikmesriigid võtavad arvesse tihedat koostööd liikmesriikide kindlustuse reguleerimise ja järelevalve alal ning toetavad nende püüdlusi paremate järelevalvestandardite edendamisel. riigi b) Liikmesriigid teevad kõik neist sõltuva, et vaadata kuue kuu jooksul läbi nõuetekohased tegevusloa taotlused, mille kolmanda liikmesriigis otsekindlustuslepingute sõlmimiseks kõnealuse liikmesriigi õigusaktiga kooskõlas olev tütarettevõtja. Sellise taotluse rahuldamata jätmise korral teeb liikmesriigi ametiasutus kõik endast sõltuva, et sellest kõnealusele ettevõtjale teatada ning taotluse rahuldamata jätmist põhjendada. on esitanud reguleeritud seadustega ettevõtja asutada selleks, et c) Liikmesriikide järelevalveasutused teevad kõik neist sõltuva, et asjatute viivitusteta vastata taotluse esitajate järelepärimistele selliste nõuetekohaste tegevuslubade taotluse staatuse kohta, mille kolmanda riigi seadustega reguleeritud ettevõtja on esitanud selleks, et asutada liikmesriigis otsekindlustuslepingute sõlmimiseks kõnealuse liikmesriigi õigusaktiga kooskõlas olev tütarettevõtja. d) Euroopa ühendused ja nende liikmesriigid teevad kõik neist sõltuva, et lahendada kõik kindlustuse siseturu tõrgeteta toimimisega seotud küsimused, ning võtavad arvesse kõiki tegureid, mis võivad mõjutada kindlustuse siseturgu. e) Euroopa ühendused ja nende liikmesriigid võtavad arvesse, et 31. detsembril 1997. aastal kehtivate EÜ õigusaktide kohaselt ja ilma et see piiraks edaspidi vastuvõetavaid õigusakte, võib liikluskindlustuse kindlustuspreemia arvutamisel arvesse võtta mitut riskitegurit. f) Euroopa ühendused ja nende liikmesriigid võtavad arvesse, et 31. detsembril 1997. aastal kehtivate EÜ õigusaktide kohaselt ja ilma et see piiraks edaspidi vastuvõetavaid õigusakte, ei nõuta üldiselt kindlustusseltsi kavandatud kindlustustingimustele ja kindlustuspreemiate tariifidele siseriiklike järelevalveasutuste heakskiitu. g) Euroopa ühendused ja nende liikmesriigid võtavad arvesse, et 31. detsembril 1997. aastal kehtivate EÜ õigusaktide kohaselt ja ilma et see piiraks edaspidi vastuvõetavaid õigusakte, ei nõuta üldiselt kindlustusmakse tõstmisele siseriiklike järelevalveasutuste eelnevat heakskiitu. MUUD FINANTSTEENUSED a) Asjaomaste EÜ direktiivide kohaldamisel teevad liikmesriigid kõik neist sõltuva, et vaadata 12 kuu jooksul läbi nõuetekohased tegevusloa taotlused, mille kolmanda riigi seadustega reguleeritud ettevõtja on esitanud selleks, et asutada liikmesriigis pangandusega tegelemiseks kõnealuse liikmesriigi õigusaktidega kooskõlas olev tütarettevõtja. Sellise taotluse rahuldamata jätmise korral teeb liikmesriik kõik endast sõltuva, et sellest kõnealusele ettevõtjale teatada ning taotluse rahuldamata jätmist põhjendada. b) Liikmesriigid teevad kõik neist sõltuva, et asjatute viivitusteta vastata taotluse esitajate järelepärimistele selliste nõuetekohaste tegevuslubade taotluse staatuse kohta, mille kolmanda riigi seadustega reguleeritud ettevõtja on esitanud selleks, et asutada liikmesriigis pangandusega tegelemiseks kõnealuse liikmesriigi õigusaktidega kooskõlas olev tütarettevõtja. c) Asjaomaste EÜ direktiivide kohaldamisel teevad liikmesriigid kõik neist sõltuva, et vaadata kuue kuu jooksul läbi nõuetekohased tegevusloa taotlused, mille kolmanda riigi seadustega reguleeritud ettevõtja on esitanud selleks, et asutada pakutavate investeerimisteenuste osutamiseks kõnealuse liikmesriigi õigusaktidega kooskõlas olev tütarettevõtja. Sellise taotluse rahuldamata jätmise korral teeb liikmesriik kõik endast sõltuva, et sellest kõnealusele ettevõtjale teatada ning taotluse rahuldamata jätmist põhjendada. direktiivis määratletud investeerimisteenuste väärtpaberiturul liikmesriigis d) Liikmesriigid teevad kõik neist sõltuva, et asjatute viivitusteta vastata taotluse esitajate järelepärimistele selliste nõuetekohaste tegevuslubade taotluse staatuse kohta, mille kolmanda riigi seadustega reguleeritud ettevõtja on esitanud selleks, et asutada liikmesriigis väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste osutamiseks kõnealuse liikmesriigi õigusaktidega kooskõlas olev tütarettevõtja. 11/30. kd ET Euroopa Liidu Teataja 167 EUROOPA ÜHENDUSED JA NENDE LIIKMESRIIGID II ARTIKLI (ENAMSOODUSTUSREŽIIM) ERANDITE LÕPLIK LOETELU (Käesolev loetelu on autentne ainult inglise keeles) Sektor või allsektor Meetme kirjeldus, milles märgitakse ära selle vastuolu II artikliga Riigid, kus meede kehtib Kavandatud kehtivusaeg Tingimused, mille tõttu erand on vajalik Otsene kahjukindlus- tus Finantsteenused (v. a Meetmed, mis tulenevad otse- elukindlustus) kindlustust käsitlevast Euroopa ühenduste ja Šveitsi vahelisest kahepoolsest kokkuleppest. Kõnealuses kokku- leppes on vastastikkuse põhimõt- tel sätestatud asutamisvabadus ja teise kokkuleppepoole territoo- riumil paikneva peakontoriga ettevõtjate esindajate ja filiaalide õigus tegelda kahjukindlustusega. Meede, mis võimaldab maksusta- mist soodustatud tingimustel (off- shore režiim) Šveits Määratlemata Vajadus kaotada kahjukindlustust käsitleva Euroopa ühenduste ja Šveitsi vahelise kokkuleppe raames takistused kahjukindlustusega tege- lema asumisele ja sellega seotud teenuste osutamisele kooskõlas 3 finantsteenuste sätetega. punkti lisa ja Ida- Kesk-, Kagu- Euroopa riigid ja kõik Sõl- tumatute Riikide Ühenduse liikmed. 10 aastat Vajadus aidata asjaomaseid riike üleminekul turumajandusele. 168 ET Euroopa Liidu Teataja 11/30. kd ÜLDISE TEENUSKAUBANDUSE KOKKULEPPE VIIENDA PROTOKOLLI VASTUVÕTMISE OTSUS, mille finantsteenustega kauplemise komitee võttis vastu 14. novembril 1997 FINANTSTEENUSTEGA KAUPLEMISE KOMITEE, võttes arvesse teenuskaubanduse nõukogu 21. juuli 1995. aasta finantsteenuseid käsitleva teise otsuse (S/L/9) tingimuste kohaste läbirääkimiste tulemusi, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 1. Võtta vastu “Üldise teenuskaubanduse kokkuleppe viienda protokolli” tekst. 2. Alates käesolevast hetkest kuni üldise teenuskaubanduse kokkuleppe viienda protokolli jõustumise kuupäevani ei võta asjaomased liikmesriigid nende kehtivate õigusaktidega lubatud ulatuses meetmeid, mis ei oleks kooskõlas nende kõnealustest läbirääkimistest tulenevate kohustustega. 3. Komitee valvab protokolli vastuvõtmise üle asjaomaste liikmete poolt ning tegeleb liikmete taotluse korral punkti 2 kohaldamisel tekkida võivate küsimustega. 11/30. kd ET Euroopa Liidu Teataja 169 1997. AASTA DETSEMBRIKUU OTSUS FINANTSTEENUSTEGA SEOTUD KOHUSTUSTE KOHTA, mille teenuskaubanduse nõukogu võttis vastu 12. detsembril 1997 TEENUSKAUBANDUSE NÕUKOGU, võttes arvesse teenuskaubanduse nõukogu 21. juuli 1995. aasta teist otsust (S/L/9), märkides ära nimetatud otsuse tingimuste kohaselt toimunud läbirääkimiste tulemused, võttes arvesse üldise teenuskaubanduse kokkuleppe viienda protokolli vastuvõtmise otsust finantsteenustega kauplemise komitee võttis vastu 14. novembril 1997. aastal, (S/L/44), mille ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 1. Kui üldise teenuskaubanduse kokkuleppe viies protokoll ei jõustu vastavalt kõnealuse kokkuleppe punktile 3: a) võib liige, olenemata kõnealuse kokkuleppe XXI artiklist, 60 päeva jooksul pärast 1. märtsi 1999 muuta või tühistada kõik oma nimekirjas loetletud finantsteenustega seotud kohustused või osa neist; b) võib liige olenemata kõnealuse kokkuleppe II artiklist ja II artikli erandeid käsitleva lisa punktidest 1 ja 2, punktis 1. a nimetatud tähtaja jooksul loetleda kõnealuses lisas finantsteenustega seotud meetmed, mis on vastuolus kõnealuse kokkuleppe II artikli lõikega 1. 2. Finantsteenustega kauplemise komitee sätestab punkti 1 rakendamiseks vajaliku korra


title: Decisión del Consejo de 27 de febrero de 1998 por la que se deroga la Posición común 97/625/PESC, definida por el Consejo con arreglo al artículo J.2 del Tratado de la Unión Europea, sobre las medidas restrictivas que deben tomarse contra personas en Bosnia y Herzegovina que cometan actos contra los acuerdos de paz

text: 12. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 75/1 (Actos adoptados en aplicaci(cid:243)n del t(cid:237)tulo V del Tratado de la Uni(cid:243)n Europea) DECISI(cid:211)N DEL CONSEJO de 27 de febrero de 1998 por la que se deroga la Posici(cid:243)n comu´ n 97/625/PESC, definida por el Consejo con arreglo al art(cid:237)culo J. 2 del Tratado de la Uni(cid:243)n Europea, sobre las medidas restrictivas que deben tomarse contra personas en Bosnia y Herzegovina que cometan actos contra los acuerdos de paz (98/196/PESC) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su art(cid:237)culo J. 2, Considerando que, mediante la Posici(cid:243)n comu´ n 97/625/PESC (1), el Consejo decidi(cid:243) el 15 de sep- tiembre de 1997, teniendo en cuenta las recomendaciones del Alto Representante, denegar a las personas recogidas en el anexo la entrada en el territorio de los Estados miembros; Considerando que el Consejo, a partir de la recomendaci(cid:243)n del Alto Representante, estima que deber(cid:237)a retirarse la prohibici(cid:243)n de viajar al territorio de los Estados miembros impuesta a las citadas personas; Considerando que los te´rminos de la Posici(cid:243)n comu´ n 97/625/PESC podra´n restablecerse en cual- quier momento, particularmente a la luz de nuevas recomendaciones del Alto Representante, DECIDE: Queda derogada la Posici(cid:243)n comu´ n 97/625/PESC. Art(cid:237)culo 1 Art(cid:237)culo 2 Los Estados miembros tomara´ n todas las medidas necesarias para que el art(cid:237)culo 1 tenga efecto a partir del d(cid:237)a de adopci(cid:243)n de la presente Decisi(cid:243)n. La presente Decisi(cid:243)n sera´ publicada en el Diario Oficial. Art(cid:237)culo 3 Hecho en Bruselas, el 27 de febrero de 1998. Por el Consejo El Presidente G. BROWN (1) DO L 259 de 22. 9. 1997, p. 1. {L_Nr}078es001. 3d***10. 3. 1998***10:10:8 Format: A4 596 x 842 pts Original: 595. 276 x 841. 89 pts *setpagedevice*