title: Beretning fra Kommissionen til Rådet om harmonisering af forbrugerprisindekser i Den Europæiske Union

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
consumer price
economic convergence
harmonisation of prices
price index

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 27. 02. 1998 KOM(1998) 104 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OM HARMONISERING AF FORBRUGERPRISINDEKSER i DEN EUROPÆISKE UNION sæfe-' IB jS8fc{Jsf; iJrlSnurarøaGt' «Si*- iSBfc Si 1 5 Indholdsfortegnelse INDHOLDSFORTEGNELSE FORKORTELSER ANVENDT I TEKSTEN TABELLER SAMMENDRAG 1. INDLEDNING 2. OMKOSTNINGER 3. BAGGRUND 4. SAMMENLIGNELIGHED OG HOVEDFORSKELLE 2 4 6 7 8 9 10 10 5. METODE TIL FASTSÆTTELSE AF REGLER I KOMMISSIONSFORORDNINGER 11 6. GENNEMFØRELSE AF RÅDETS FORORDNING 6. 1 Etape 1 i harmoniseringsprocessen: januar 1996 6. 2 Etape 2 i harmoniseringsprocessen: januar 1997 6. 2. 1 Oprindeligt dækningsområde 6. 2. 2 Varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning - 6. 2. 3 Minimumsnormer for kvalitetsjusteringer 6. 2. 4 Minimumsnormer for priser 6. 2. 5 Prisindekser for basisaggregater 6. 2. 6 Minimumsnormer for stikprøveudtagning 6. 2. 7 Indsendelse og formidling af delindekser under HCPI 6. 2. 8 Fælles referenceperioder 6. 3 ECPI og MUCPI 6. 4 HCPI-data, som Kommissionen (Eurostat) formidler. 12 12 13 14 14 15 16 17 17 18 19 19 20 7. DISPENSATION FRA BESTEMMELSERNE I RÅDETS FORORDNING OM HCPI 21 8. YDERLIGERE TILTAG MOD EN HARMONISERING 8. 1 Udvidet dækningsområde 8. 2 Minimumsnormer for kvaliteten af HCPI-vægte 8. 3 Geografisk og populationsmæssigt dækningsområde 8. 4 Omfattende definition af HCPI'er 9. UDVIDELSE AF EU 10. HCPI - EN SAMMENLIGNELIG INDIKATOR FOR FORBRUGERPRISINFLATIONEN 10. 1 Forbedret sammenlignelighed 10. 2 Sammenlignelighed og dækningsområde 10. 3 Forskelle mellem forbrugerprisindekser og HCPI'er 11. REAKTIONER FRA BRUGERE, MEDIER OG MEDLEMSSTATER 11. 1 Udtalelse fra Det Europæiske Monetære Institut (EMI) side 2/63 21 22 24 24 25 26 27 27 28 29 30 30 11. 2 Udtalelse fra Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Økonomiske og Finansielle Anliggender (GDII) 11. 3 Sammendrag af medlemsstaternes udtalelser 12. OVERHOLDELSE OG KVALITETSKONTROL 12. 1 Specifikke ændringer, som er foretaget af medlemsstaterne 12. 2 Dækningsområde 12. 2. 1 Midlertidige indekser introduceret den 29. februar 1996 12. 2. 2 HCPI'er introduceret den 7. marts 1997 2. 2. 3 Sammenligning mellem dækningsområdet for HCPI og det nationale forbrugerindeks 12. 3 Vægtning 12. 3. 1 Vægtenes kvalitet 12. 3. 2 Vægtreferenceperiode 12. 4 Vægte for delindekser 12. 5 Varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning " 12. 6 Formel til beregning af basisaggregater 12. 7 Kvalitetsjusteringer 12. 8 Stikprøveplan og -vedligeholdelse 12. 8. 1 Udvælgelse og sammenlignelighed 12. 8. 2 Beskrivelse af målstikprøven og vedligeholdelse 13. PROCEDUREN I HENHOLD TIL ARTIKEL 14 I RÅDETS FORORDNING (EF) NR. 2494/95 ("UDVALGSPROCEDURE") BILAG 31 31 32 33 34 34 36 37 40 40 40 41 42 43 46 48 48 52 55 57 side 3/63 Forkortelser anvendt i teksten A Østrig B BG Belgien Bulgarien COICOP Klassifikation af individuelt forbrug efter formål COICOP/HCPI COICOP afpasset efter behovene i forbindelse med HCPI'er CS CY. D DK. E ECPI ECU EF EFT. EL EMI Den Tjekkiske Republik Cypern Tyskland Danmark Spanien Europæisk Forbrugerprisindeks Europæisk valutaenhed Det Europæiske Fællesskab De Europæiske Fællesskabers Tidende Grækenland Det Europæiske Monetære Institut ENS 1995 Det Europæiske Nationalregnskabssystem 1995 EST EU F FIN GDII H HCPI HCPI'er I IRL IS L LT LV Estland Den Europæiske Union Frankrig Finland Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Økonomiske og Finansielle Anliggender Ungarn Harmoniseret forbrugerprisindeks Harmoniserede forbrugerprisindekser Italien Irland Island Luxembourg Litauen Letland Medlemsstater refererer i denne rapport til EU-medlemsstaterne (B, DK, D, EL, E, F, MU MUCPI N IRL, I, L, NL, A, P, FIN, S, UK) samt N og IS Den Monetære Union Den Monetære Unions Forbrugerprisindeks Norge side 4/63 NL. OECD P PL. RO S SK SLO TEU UK Nederlandene Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling Portugal Polen Rumænien Sverige Den Slovakiske Republik Slovenien Traktaten om Den Europæiske Union Det Forenede Kongerige UNECE De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa side 5/63 Tabeller Tabel 1: Oversigt over foreliggende HCPI-data Tabel 2: Vurdering af ansøgerlandenes opfyldelse af HCPI-kravene: Oprindeligt dækningsområde Tabel 3: Udgifter, som ikke blev omfattet af de nationale forbrugerprisindekser ved beregningen af de midlertidige indekser - omtrentlige vægte pr. 1000 (januar 1996) Tabel 4: Kategorier, som blev tilføjet de nationale forbrugerprisindekser ved beregningen af de midlertidige indekser Tabel 5: Kategorier, som ikke blev omfattet af de nationale forbrugerprisindekser ved beregningen af de midlertidige indekser Tabel 6: Delindekser, der blev indført til udarbejdelsen af HCPI'erne - omtrentlige vægte pr. 1000 (referenceår 1996) Tabel 7: Husholdningernes pengeudgifter til konsum omfattet af HCPI i sammenligning med dækningsområdet for det nationale forbrugerprisindeks - omtrentlige vægte pr. 1000 (referenceår 1996) Tabel 8: HCPI'ernes vægtreferenceperioder og opdateringshyppigheder i 1997 Tabel 9: Varer og tjenesteydelser, som har faet økonomisk betydning - fra januar 1997 Tabel 10: Beregning af basisaggregater i HCPI Tabel 11; Udvælgelse af geografiske områder og forretninger i medlemsstaterne Tabel 12: Udvælgelse af poster og varianter i "medlemsstaterne Tabel 13: Månedlig og mindre hyppig prisobservation til HCPI som fastsat i medlemsstaternes målstikprøver Tabel 14: Samlet antal poster og prisobservationer til udarbejdelsen af HCPI som fastsat i medlemsstaternes målstikprøver Tabel 15: Vægte for delindekser under HCPI som tusindedele (referenceår 1996) side 6/63 Sammendrag Som fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 og i samarbejde med medlemsstaterne udarbejdes og offentliggøres der nu hver måned "harmoniserede forbrugerprisindekser" (HCPI'er) for hver medlemsstat sammen med et aggregeret indeks 'Europæisk Forbrugerprisindeks" (ECPI). Disse indekser anser såvel Kommissionen som Det Europæiske Monetære Institut for at være et tilfredsstillende grundlag til konvergensvurderingen. Selv om udarbejdelsen af dem stadig opviser visse forskelle, som skal harmoniseres fuldt ud, er der gjort betydelige fremskridt med hensyn til at eliminere forskelle i forbindelse med de begreber, metoder og fremgangsmåder, som medlemsstaterne anvender ved udarbejdelsen af deres nationale forbrugerprisindekser. Disse i de fleste tilfælde og anvendes i national sammenhæng. indekser offentliggøres fortsat Udarbejdelsen af dem vil være præget af forbedrede fremgangsmåder, som er udviklet som led i harmoniseringsprocessen, men deres anvendelse til internationale sammenligninger er begrænset. Kommissionen og Det Europæiske Monetære Institut ser frem til yderligere forbedringer af HCPI'ernes kvalitet og sammenlignelighed, således at de kan anvendes i forbindelse med den monetære politik og overvågningen af inflationen i Den Økonomiske og Monetære Union. HCPI'erne har et fælles referenceår 1996, fælles dækningsområde for varer og tjenesteydelser og en fælles klassifikation, således at inflationen nu kan sammenlignes for ca. 100 udgiftskategorier. De nye indekser skal tage højde for inflationen i forbindelse med nye varer og tjenesteydelser, navnlig på området teknologisk innovation. Vigtige årsager til forskelle i de grundlæggende beregningsmetoder er blevet elimineret. Disse vedrører repræsentativiteten i forbindelse med den månedlige prisindsamling, behandlingen af manglende observationer, mulighed for ændringer af kvaliteten af produkter, der skal observeres, og den formel, der anvendes til at kombinere de observerede priser med henblik på at udarbejde en generel indikator. Kvalitetsjusteringer anses blandt eksperter generelt for at være et af de mest - hvis ikke det mest - indviklede problemer ved udarbejdelsen af forbrugerprisindekser. Problemet er ikke generelt erkendt, og mange iagttagere har det fejlagtige indtryk, at der ikke tages hensyn til forbedringer af produktkvaliteten, hvilket således resulterer i, at inflationen angives for højt. I praksis er der blevet foretaget mange forskellige justeringer,* da de, der står for udarbejdelsen af indeksene, har forsøgt at løse problemerne på forskellige måder, og disse kan, hvilket er lige så sandsynligt, have medført en overkompensering af sådanne forbedringer. Som følge heraf er • dette fortsat den vigtigste årsag til HCPI'ernes manglende sammenlignelighed. På " kort sigt er deres sammenlignelighed blevet forbedret, ved at man har elimineret en hyppigt anvendt, men uhensigtsmæssig fremgangsmåde i forbindelse med ændringer af produktkvaliteten. Yderligere forbedringer kan forventes på baggrund af et koordineret arbejdsprogram medlemsstaterne imellem. Dette har allerede i vidt omfang kastet lys over specifikke operationelle spørgsmål, som skal løses, inden man kan nå frem til sammenlignelige fremgangsmåder. De prisstikprøver, der anvendes ved udarbejdelsen af HCPI'erne, varierer meget med hensyn til udformning og de metoder og fremgangsmåder, der følges. Dette giver anledning til spørgsmålet om, hvorvidt indeksene er sammenlignelige på dette punkt. Det er imidlertid ikke muligt at sige, at et bestemt HCPI er utilfredsstillende, da der ikke findes nogen målestok, som man kan foretage en sådan vurdering på grundlag af. Kommissionen (Eurostat) arbejder sammen med medlemsstaterne på et forskningsprogram, som skal give en empirisk vurdering af forskellige udvælgelsesmetoder og udvikle indikatorer for HCPFernes pålidelighed. Forskningsarbejdet skrider fremad, men stilles over for vanskelige spørgsmål, som hidtil ikke er blevet taget op. I mellemtiden skal for alle repræsentative medlemsstaterne drage omsorg udgiftskategorier, der er omfattet af HCPI, og bibeholdes på niveauet for januar 1997. for, at deres stikprøver er Intet enkelt forbrugerprisindeks eller sæt af forbrugerprisindekser bør anvendes som model for, hvad HCPI'erne bør omfatte. HCPI'ernes dækningsområde er temmelig omfattende, men det er hensigtsmæssigt med visse yderligere udvidelser. De meget store forskelle i ordningerne på side 7/63 sundheds- og uddannelsesområdet har betydet, at det i denne etape ikke har været muligt at sige, hvor vigtig denne udeladelse er med hensyn til sammenlignelige indikatorer for inflationen, som den berører forbrugerne. De enkelte forbrugere berøres tydeligvis ikke, når de samlede omkostninger stiger, hvis det, de eventuelt skal betale, refunderes. Andre ønskelige udvidelser af dækningsområdet er tjenesteydelser i forbindelse med social sikring og yderligere tjenesteydelser på forsikringsområdet, som endnu ikke er omfattet. Harmoniseringen af det geografiske og populationsmæssige dækningsområde arbejdes der også på som en hastesag. Nogle medlemsstater har udvidet dækningsområdet i forhold til deres nationale forbrugerprisindekser for at bringe dem i overensstemmelse med flertallet, men der er fortsat spørgsmål med hensyn til dækningen af turistudgifter og institutionelle husholdninger. HCPI'erne omfatter boligejeres reparations- og vedligeholdelsesomkostninger, indboforsikringer, renovation, kloakering, vandforsyning og andre tjenesteydelser i forbindelse med boliger. Der vil blive arbejdet på at indføre passende foranstaltninger, så de kan medtages, men på nuværende tidspunkt er det kun få steder, man har de nødvendige data. Det er blevet kritiseret, at HCPI ikke omfatter beregnet lejeværdi af egen bolig (den leje, der betales for en tilsvarende bolig), som er medtaget i nogle nationale forbrugerprisindekser, eller rentebetalinger på realkreditlån, som er medtaget i andre forbrugerprisindekser, men det kan begrundes med, at ingen af disse er udtryk for virkningen af inflationen på boligejere; førstnævnte er snarere offeromkostninger end faktiske omkostninger, og sidstnævnte er snarere låneomkostninger end forbrug. side S/63 1. INDLEDNING Den 23. oktober 1995 vedtog Rådet en forordning1, som indeholdt retsgrundlaget for fastsættelsen af en harmoniseret metodologi for udarbejdelse af forbrugerprisindekser i EU- medlemsstaterne. Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) foreskrev en fremgangsmåde i to etaper, hvor hver etape krævede særlige gennemførelsesforanstaltninger, som blev og om nødvendigt vil blive vedtaget i form af kommissionsforordninger. For så vidt angår processen i forbindelse med gennemførelsen af HCPI'er, bør det understreges, at Rådets forordning foreskrev en procedure, hvorefter Udvalget for Det Statistiske Program fungerer som forskriftsudvalg. Inden for disse rammer er der i samarbejde med medlemsstaterne udarbejdet regler og retningslinjer eller ikke-obligatoriske beskrivelser for god praksis med henblik på udarbejdelsen af HCPI'er. Kommissionen har hidtil vedtaget to forordninger2 (EF) nr. 1749/96 og nr. 2214/96. Yderligere forordninger befinder sig for øjeblikket i forskellige forberedelsesfaser. Endvidere er der blevet fastsat et fælleseuropæisk indeks3, som er baseret på HCPI'erne, og et indeks, som måler den gennemsnitlige inflationsrate hos medlemmerne af Den Monetære Union4. I denne forbindelse blev der og vil der blive taget det nødvendige hensyn til det primære formål med i en makroøkonomisk HCPI'erne, nemlig at tilvejebringe sammenligninger af inflationen sammenhæng. Udarbejdelsen af et forbrugerprisindeks er et kompliceret og følsomt anliggende. Mange af de nødvendige ændringer blev vedtaget efter langvarige drøftelser, og de krævede en omfattende forberedelse. Beregningen af HCPI har i nogle tilfælde krævet yderligere bearbejdningssystemer for at undgå en eventuel risiko for sammenblanding med det eksisterende forbrugerprisindeks. Rådets forordning om HCPI og antallet af specifikke gennemførelsesforanstaltninger, som er blevet vedtaget eller fremsendt til Udvalget for Det Statistiske Program i løbet af en periode på kun tre år, er tilstrækkelig dokumentation for, hvilke vanskeligheder der er forbundet med udarbejdelsen af HCPI'er. 2. OMKOSTNINGER De supplerende udgifter, som opstod for medlemsstaterne i forbindelse med efterlevelsen af de krav, der er fastsat i Rådets forordning om HCPI og nærmere angivet i Kommissionens forordninger, en kommissionsafgørelse (C(96) 2452) i september 1996, hvorefter medlemsstaterne over en periode på to år fik tildelt 3 mio. ECU til dette formål. Medlemsstaterne havde tidligere faet udbetalt i alt 670. 000 ECU. og der blev vedtaget har Kommissionen efterretning, taget til Selv om Kommissionen (Eurostat) i størst muligt omfang prioriterede omkostningseffektiviteten og fuldt ud udnyttede alle budgetmidler, der kunne anvendes til at finansiere HCPI-projektet, har finansieringen i nogle medlemsstater formentlig ikke dækket to tredjedele af de faktiske supplerende udgifter ved gennemførelsen af HCPI'erne som omhandlet i artikel 13 i Rådets forordning om HCPI. 1 Rådets forordning (EF) nr. 2494/95, EFT L 257/1 af 27. 10. 1995 2 EFT L 229/3 af 10. 9. 1996 og EFT L 296/8 af 21. 11. 1996 3 4 Den Monetære Unions Forbrugerprisindeks (MUCPI) Europæisk Forbrugerprisindeks (ECPI) side 9/63 3. BAGGRUND I protokol nr. 6, som uddyber artikel 109 J, stk. 1, i Traktaten om Den Europæiske Union (TEU), hedder det, at "inflationen måles ved hjælp af forbrugerprisindekset på et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner. " Dette krav opfyldes på baggrund af gennemførelsen af HCPI'er, som i videst mulige udstrækning er baseret på nationale forbrugerprisindekser. Udarbejdelsen af ethvert forbrugerprisindeks består i at indsamle og bearbejdede pris- og udgiftsdata efter nærmere angivne begreber, definitioner, metoder og anvendt praksis. Begreberne vedrører de grundlæggende mål med forbrugerprisindekset. Det begrebsmæssige grundlag for et forbrugerprisindeks udtrykkes sædvanligvis i generelle vendinger (hvis det i det hele taget udtrykkes). Forbrugerprisindekser som "leveomkostningsindekser" eller som "rene prisindekser". Sidstnævnte kan betragtes som en generel indikator for forbrugerprisinflationen, mens formålet med førstnævnte kunne være at fastsætte indkomsternes købekraft. I praksis er der betydelige overlapninger mellem de to begreber. nogle medlemsstater undertiden omtales i I erkendelse af, at HCPI'er ikke kan måle alle aspekter af inflationen, men kun en enkelt af dens komponenter, indeholder præamblet til Rådets forordning om HCPI følgende ordlyd: ". det må erkendes, at inflation er et fænomen, som viser sig i alle former for markedstransaktioner, herunder køb af kapitalgoder, offentlige indkøb, aflønning af arbejdskraft såvel som forbrugerkøb. ". I artikel 3 i Rådets forordning om HCPI hedder det, at "HCPI er baseret på priserne på varer og tjenester, som udbydes på medlemsstaternes økonomiske område med henblik på direkte imødekommelse af forbrugernes efterspørgsel. " HCPI er således et "rent prisindeks", som har til formål at måle forbrugerprisinflationen. HCPI er udformet til at dække de faktiske priser på varer og tjenesteydelser, som forbrugerne må betale. Det begreb, der ligger bag HCPI, defineres derfor som "husholdningernes pengeudgifter til konsum". Det er ikke hensigten med HCPI'erne, at de skal erstatte de nationale forbrugerprisindekser. Mange medlemsstater vil formentlig holde fast ved deres eksisterende forbrugerprisindekser i nationalt øjemed, f. eks. til pristalsregulering eller lønforhandlinger, selv om HCPI. kan anvendes til sådanne formål. Dette er i overensstemmelse med det, der erkendes i begyndelsen af Rådets forordning om HCPI, hvor det hedder, at "sammenlignelige forbrugerprisindekser kan udarbejdes i stedet for eller som supplement til lignende forbrugerprisindekser, som allerede er eller vil blive udarbejdet af medlemsstaterne. " I nogle medlemsstater er der retlige eller institutionelle hindringer for at anvende andre indekser end de nationale forbrugerprisindekser til sådanne formål. For disse lande kan det være en lang proces at indføre ændringer, men de nationale forbrugerprisindekser vil alligevel indeholde adskillige tekniske forbedringer, som indføres til HCPI'erne. 4. SAMMENLIGNELIGHED OG HOVEDFORSKELLE Forbrugerprisindeksene er blevet udviklet til nationale formål af hver medlemsstat, og selv om de har mange fællestræk, er der væsentlige begrebs- og metodemæssige forskelle, som der er meget lidt generel enighed om. Forbrugerprisindekser er hverken "rigtige" eller "forkerte"; de tjener i større eller mindre omfang de mange forskellige formål, som de blev udarbejdet til. Nationale forbrugerprisindekser er de redskaber, som brugerne deraf er vant til. Eftersom HCPI'erne adskiller sig fra de nationale forbrugerprisindekser med hensyn til begreber, definitioner, metoder og den anvendte praksis, er det vanskeligt at sammenligne de nationale forbrugerprisindekser direkte med HCPI'erne. side 10/63 Karmomsanngsprojektet er koncentreret om sammenlignelighed blandt. de forskellige medlemsstaters HCPI'er samt disses relative bevægelser. Kriteriet for at afgøre, hvornår indekser bør accepteres og ikke bør accepteres som sammenlignelige, blev medtaget i Rådets forordning om HCPI som "sammenlignelighedskrav" (artikel 4). Det hedder heri: "HCPI'er anses for sammenlignelige, hvis forskellene mellem dem kun afspejler forskelle i prisændringer eller forbrugsvaner landene imellem. HCPI'er, der varierer på grund af forskelle mellem begreberne, metoderne eller den anvendte praksis ved definition og udarbejdelse af dem, er ikke sammenlignelige. Kommissionen (Eurostat) fastlægger efter proceduren i artikel 14 de regler, som skal følges for at opnå sammenlignelige HCPI'er. " (udkastet til) Kommissionens forordning(er)5, detaljerede I gennemførelsesforanstaltninger, er sammenlignelighedskravet fastsat på en mere operationel måde som en "ændring i HCPI på mere end 0,1 procentpoint i gennemsnit for et år i forhold til året forinden". Denne grænse blev accepteret af medlemsstaterne som et kriterium for at harmonisere ikke-sammenlignelige fremgangsmåder. indeholder som de HCPI'erne kan alle siges at opfylde deres formål med hensyn til "at måle den inflation, som forbrugerne oplever" i en grad, som er ukendt (og som man måske ikke kan få kendskab til), da der ikke er nogen reference, på grundlag af hvilken man kan fastslå omfanget af eventuelle systematiske skævheder. Men det er muligt at fastslå, om forskellene mellem to HCPI'er skyldes forskelle med hensyn til udarbejdelsesmetoder, og det er undertiden muligt at vurdere, hvor store disse forskelle måtte være. 5. METODE TIL FASTSÆTTELSE AF REGLER I KOMMISSIONSFORORDNINGER Gennemførelsen skal ske under hensyn til omkostningseffektiviteten (artikel 13 i Rådets forordning om HCPI), i det omfang, det er nødvendigt for at nå det fastsatte mål (EF-traktatens artikel 3 B, sidste sætning) og være i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet (EF- traktatens artikel 3 B). Kommissionens forordninger om gennemførelse af detaljerede regler er så vidt muligt baseret på den bedste nuværende praksis og tager hensyn til præcedens og juridiske og institutionelle omstændigheder, der er gældende i medlemsstaterne. Ingen af de nationale forbrugerprisindekser kan siges at være den model, som alle medlemsstater bør følge. Der er intet rigtigt svar i form af en generel enighed om, hvad der bør beregnes. De eksisterende forbrugerprisindekser er blevet udformet til at opfylde en lang række formål og er blevet udviklet i forskellige sammenhænge. Den generelle fremgangsmåde i forbindelse med gennemførelsesforordningerne kan beskrives med begrebet "minimumsnormer". "Minimumsnormer" i den betydning, at forbud mod anvendelse af fremgangsmåder, der har vist sig uheldige, har den virkning ikke kun at opnå konvergens om god praksis, men også at højne normernes generelle niveau, og på den anden side i den betydning, at forordningerne generelt snarere fastsætter output end input. De siger snarere noget om, hvad der kræves, end hvordan dette krav opfyldes, idet de nærmere enkeltheder i denrie forbindelse overlades til medlemsstaterne, undertiden efter aftale med Kommissionen (Eurostat). De kriterier, der følges ved fastsættelsen af reglerne, er mere specifikt følgende: Jf. artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 og artikel 3, stk. 4, i udkastet til Kommissionens forordning om minimumsnormer for kvaliteten af HCPI-vægte. side 11/63 (a) Nødvendighed - Der bør kun fastsættes regler, når der er tegn på, at der kan opstå finder sammenlignelighed sådanne tilfælde regler. andre uden I manglende subsidiaritetsprincippet anvendelse. (b) Gennemførlighed - Der bør kun fastsættes regler, hvis de nationale statistiske kontorer generelt kan acceptere dem og er i stand til at efterleve det, der kræves. Det bør også være muligt at overvåge anvendelsen af reglerne for at sikre overholdelse. (c) Specificitet - Reglerne bør være klare, entydige og tilpas restriktive med henblik på at sikre sammenlignelighed, men bør samtidig være tilstrækkeligt generelle til at muliggøre variationer med hensyn til den anvendte praksis, så længe de ikke medfører manglende sammenlignelighed. (d) Kohærens - Reglerne bør ikke stride mod eller modsige andre regler eller retningslinjer. (e) Fuldstændighed - Set under ét bør regler og retningslinjer omfatte alt det, der skal gøres med hensyn til udarbejdelsen af HCPI'er. I de tilfælde, hvor det anses for at være unødvendigt at harmonisere den anvendte praksis, bør grænserne for denne praksis alligevel defineres: (f) Bedste praksis - Hvis det er muligt, bør reglerne følge den bedste praksis, der findes, så længe denne kan anvendes i hele Unionen. (g) Effektivitet - Udgifterne ved at overholde reglerne bør ikke overskride det, der er nødvendigt for at opnå sammenlignelige HCPI'er. De udgifter, der ligger over de nuværende udgifter, bør gøres op, og der bør aftales en ordning vedrørende disse udgifter mellem Kommissionen og de nationale statistiske kontorer, inden reglerne vedtages. GENNEMFØRELSE AF RÅDETS FORORDNING 6. Artikel 5 i Rådets forordning om HCPI forpligtede medlemsstater foranstaltningerne i følgende etaper: til at gennemføre "a) Etape I: i. samarbejde med Inden udgangen af marts 1996 udarbejder Kommissionen (Eurostat) medlemsstaterne med henblik på den i traktatens artikel 109 J omhandlede beretning ("konvergenskriterier") et midlertidigt sæt forbrugerprisindekser for hver medlemsstat. Disse indekser skal udelukkende være baseret på data, som ligger til grund for eksisterende nationale forbrugerprisindekser, men bl. a. tilpasset som følger: i) ii) iii) ejerboliger medregnes ikke sundheds- og uddannelsesområdet medregnes ikke en række poster, som ikke er dækket, eller som behandles forskelligt af flere medlemsstater, medregnes ikke. b) Etape II: HCPI gælder fra indekset for januar 1997. Den fælles indeksreferenceperiode er 1996. Skønnene over prisændringerne i de tolv måneder frem til januar 1997 og de følgende måneder udarbejdes på grundlag af 1996-indeksene. " 6. 1 Etape 1 i harmoniseringsprocessen: januar 1996 forelagde6 Kommissionen 1996 februar sæt Den 29. forbrugerprisindekser, der er omtalt i artikel 5, stk. 1, litra a), i Rådets forordning om HCPI. Disse midlertidige indekser var udelukkende baseret på de eksisterende nationale forbrugerprisindekser og blot tilpasset med henblik på at gøre dækningsområdet for varer og (Eurostat) det midlertidige Pressemeddelelse nr. 15/96, Eurostat, 29. februar 1996 side 12/63 så ens som muligt7. De nationale tjenesteydelser således sammenfaldende med de tilsvarende midlertidige indekser med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra dækningsområdet for varer og tjenesteydelser. De udgjorde derfor et bedre grundlag for en sammenligning af forbrugerprisinflationen end de ujusterede nationale forbrugerprisindekser, og de blev anvendt af Kommissionen og Det Europæiske Monetære Institut i deres første konvergensberetninger til Rådet i 1996. forbrugerprisindekser var Visse udgiftskategorier blev ikke omfattet i de tilfælde, hvor det inden for den tid, der var til rådighed, ikke var muligt at nå til enighed om, hvordan man bedst kunne udarbejde sammenlignelige indikatorer. F. eks. var de udgifter, som opstår for boligejere, når de erhverver en bolig, og som ikke var omfattet i nogle lande, som måles på grundlag af beregnet lejeværdi i andre og på grundlag af rentebetalinger på realkreditlån i resten, overhovedet ikke omfattet. Udgifter på sundheds- og uddannelsesområdet blev heller ikke medregnet som følge af betydelige institutionelle forskelle landene imellem med hensyn til, hvordan forbrugerne betaler for sådanne ydelser, enten direkte eller via skatter. Ud over at udelade en række poster blev andre udgiftskategorier, som ikke er medtaget - f. eks. alkoholiske drikkevarer og tobak - omfattet for alle medlemsstater. i nogle nationale forbrugerprisindekser De midlertidige indekser blev kun udarbejdet for et enkelt år af alle EU medlemsstater, Island, Norge og Schweiz8. Som fastsat i Rådets forordning blev HCPI'erne indledt med indekset for januar 1997. 6. 2 Etape 2 i harmoniseringsprocessen: januar 1997 Den 7. marts 1997 offentliggjorde Kommissionen (Eurostat) det første sæt harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) i henhold til artikel 5, stk. 1, litra b), i Rådets forordning om HCPI9. I modsætning til de midlertidige indekser er HCPI'erne harmoniseret på mange metodologiske områder samt med hensyn til dækningsområde. HCPI'erne udvider ikke blot de midlertidige indekser, da HCPI er et nyt og anderledes indeks. Der vil generelt kunne foretages efterfølgende ændringer af HCPI'erne. I den vigtige periode, hvor der skal træffes afgørelse om den tredje fase af Den Monetære Union, vil der dog ikke blive krævet nogen ændringer af beregningen af HCPI, og eventuelle ændringer, som medlemsstaterne måtte fremsende i forbindelse med tal, som allerede er blevet offentliggjort, vil ikke blive lagt til grund af Kommissionen (Eurostat). Med offentliggørelsen af indekset for december 1997 (i januar 1998) vil indekstallene, når de er offentliggjort, således ikke blive ændret før offentliggørelsen af indekset for december 1998. Der vil igen være mulighed for efterfølgende ændringer med offentliggørelsen af indekset for januar 1999. I henhold til Rådets forordning om HCPI har Kommissionen hidtil vedtaget to detaljerede forordninger om de specifikke gennemførelsesforanstaltninger i forbindelse med udarbejdelsen af HCPI; yderligere udkast til forordninger er under forberedelse. • Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 om oprindelige foranstaltninger omfatter seks tekniske områder: det oprindelige dækningsområde, varer og tjenesteydelser, som har faet kvalitetsjusteringer, økonomisk betydning, basisaggregater og minimumsnormer stikprøveudtagning og priser. for • Kommissionens forordning (EF) nr. 2214/96 vedrører HCPI og de delindekser, som fremsendes til Eurostat, som herefter foreslår formidlingen heraf. 7 Nærmere oplysninger er anfoil i punkt 12. 2. 1. 8 9 Nærmere oplysninger om de tilgængelige data er anfort i punkt 6. 4. Liechtenstein beregner ikke et nationalt forbrugerprisindeks og fremsendte derfor ikke et midlertidigt indeks. side 13/63 • Et udkast til Kommissionens forordning fastsætter minimumsnormer for kvaliteten af HCPI- vægte. • Et andet udkast til Kommissionens forordning ændrer Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 med hensyn til dækningsområdet for varer og tjenesteydelser og indeholder forslag om, at HCPI's dækningsområde udvides i etaper. • Et tredje udkast til Kommissionens forordning ændrer Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 med hensyn til HCPI's geografiske og populationsmæssige dækningsområde. 6. 2. 1 Oprindeligt dækningsområde Artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 definerer HCPFernes oprindelige dækningsområde på grundlag af en relativt ny international klassifikation af forbrugsudgifterne, som kaldes COICOP (klassifikation af privat konsum efter formål). En udgave af denne klassifikation er specifikt blevet vedtaget til HCPF erne, og den kaldes COICOP/HCPI10. Den er baseret på forslaget til COICOP, som det blev vedtaget på det fælles møde mellem UNECE, OECD og Eurostat om nationalregnskaber, som fandt sted i Genève i perioden 30. april til 3. maj 1996. De vægte, der er tildelt hver enkelt COICOP/HCPI-kategori, varierer landene imellem afhængigt af forbrugsudgifternes relative betydning i forbindelse med hver vare eller tjenesteydelse i det enkelte land. Dette betyder, at der ikke findes nogen "ensartet kurv", som gælder for alle medlemsstater. Dette er i overensstemmelse med sammenlignelighedskravet i artikel 4 i Rådets forordning om HCPI Udvidelsen af dækningsområdet i forhold til de midlertidige indekser11 som led i etape 1 omfatter f. eks. forsikringer i forbindelse med biler og boliger, pakketure, banktjenester, varer og tjenesteydelser på uddannelsesområdet, f. eks. aftenskoler, samt varer på sundhedsområdet, som ikke kræver recept12. Men der er visse vanskelige kategorier, herunder de fleste tjenester på sundheds- og uddannelsesområdet, som stadig ikke er omfattet af HCPI. Et udkast til Kommissionens forordning ændrer Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 med hensyn til dækningsområdet og indeholder forslag om, at HCPI's dækningsområde udvides i etaper fra og med december 1998 og kommer til at omfatte vanskelige kategorier som tjenester på sundheds- og uddannelsesområdet, hvor der er betydelige institutionelle forskelle medlemsstaterne imellem13. Boligejeres boligudgifter, udtrykt som beregnet lejeværdi eller rentebetalinger på realkreditlån, betragtes ikke som en del af den inflatoriske proces og er derfor ikke omfattet af HCPI'erne. Det overvejes imidlertid at medtage nettoerhvervelsesprisen for nye boliger. 6. 2. 2 Varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning Forbrugerprisindeksene kritiseres hyppigt for ikke at omfatte nye produkter som f. eks. mobiltelefoner og personlige computere. Kravet i Rådets forordning om HCPI (artikel 5, stk. 3) om at "bevare HCPFernes relevans" indebærer, at der skal gøres noget for at sikre, at denne kritik ikke kan rettes mod HCPI'erne. Hvis nogle medlemsstater inkluderer nye produkter, efterhånden som de far økonomisk betydning, mens andre ikke gør det, kan det medføre væsentlige forskelle i de beregnede inflationsrater. Jf. også punkt 6. 2. 7. Jf. punkt 6. 1. 10 11 12 Nærmere oplysninger er anfort i punkt 12. 2. 2. 13 Jf. også punkt 8. 1. side 14/63 Artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 sikrer, at HCPI'erne er mabyrdes relateret og følger markedsudviklingen. Generelt omfattes nye produkter af HCPI, så snart de opnår en i medlemsstaten. omsætning på mere end en tusindedel af de samlede forbrugsudgifter Medlemsstaterne skal fra januar 1997 oprette et overvågningssystem med henblik på at identificere varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning. Medlemsstaterne skal træffe foranstaltninger til at identificere sådanne produkter og indberette disse til Kommissionen (Eurostat), som fungerer som en informationsbørs, der informerer hvert land om de produkter, som er blevet inkluderet i andre landes HCPI'er14. Men det er ikke nogen let opgave at fastsætte, hvad der forstås ved varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning, eller at formulere praktisk anvendelige fremgangsmåder, hvormed de kan identificeres. Kravet vil skulle præciseres under dets gennemførelse. 6. 2. 3 Minimumsnormer for kvalitersjusteringer HCPI'erne bør måle "rene prisændringer", som ikke er påvirket af kvalitetsændringer af de ting, forbrugerne køber. De priser, der anvendes i forbindelse med et HCPI, bør derfor være justeret efter ændringer af kvaliteten af de varer og tjenesteydelser, de vedrører. Der hersker imidlertid ikke almindelig enighed om, hvordan dette bør gøres, og der er betydelige forskelle mellem den anvendte praksis til manglende sammenlignelighed15. i landene. Dette er formentlig den største enkeltårsag Der kan opstå forskelle mellem forbrugerprisindeksene som følge af, at den samme ændring af en vares eller tjenesteydelses materielle karakteristika behandles helt forskelligt fra land til land. Dette betyder ikke, at de samme kvalitetsmæssige karakteristika bør fastsættes til samme værdi i de forskellige medlemsstater, kun at principperne og fremgangsmåderne i forbindelse med værdifastsættelsen bør være de samme. Forskelle i praksis "udjævnes" ikke over de varer og tjenesteydelser, der er omfattet af indeksene; derimod vil de formentlig akkumuleres til forskelle på langt over 0,1 procentpoint. Ifølge igangværende undersøgelser af de forskellige behandlinger af kvalitetsændringer af motorkøretøjer kan denne faktor alene påvirke forbrugerprisindekset med mere end 0,1 procentpoint på årsbasis. skyldes en kvalitetsændring og derfor Ifølge artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 skal medlemsstaterne kontrollere fremgangsmåden ved kvalitetsjusteringer og undgå en "automatisk regulering"i, dvs. antagelser i retning af, at prisforskellen mellem to på hinanden følgende "modeller" udelukkende skyldes kvalitetsforskelle. Hvis en medlemsstat altid antager, at en prisstigning fra den ene "model" til den anden i forbrugerprisindekset, kan denne automatiske regulering resultere i en undervurdering af inflationen og omvendt. Medlemsstaterne skal ændre fremgangsmåderne for at sikre, at der ikke anvendes en automatisk regulering fra og med januar 1997. En ikke-automatisk regulering kan fortsat anvendes, nemlig når det kan godtgøres, at prisforskellen mellem produktet og erstatningen herfor svarer til kvalitetsforskellen. Endvidere kan der anvendes "overlappende prisfastsættelse", nemlig når en erstatning forventes, og priserne på produktet og erstatningen herfor observeres på samme tid; prisforskellen i den overlappende periode anvendes som et skøn over værdien af kvalitetsforskellen. ikke afspejler nogen prisændring Medlemsstaterne skal kunne påvise, at de ikke anvender en automatisk regulering. Det er nødvendigt at foretage en selektiv overvågning af implicitte og eksplicitte kvalitetsjusteringer for at finde frem til en sammenlignelig god praksis16. Kommissionen (Eurostat) vil være behjælpelig i 14 Nærmere oplysninger er anfort i punkt 12. 5. 15 Jf. f. eks. "Boskin-rapportcn": "Towards a more accurate measure of the cost of living" (Mod en mere præcis indikator for leveomkostningerne), endelig rapport til det amerikanske senats finansudvalg fra den rådgivende komité for undersogelse af forbrugerprisindekset, Michael J. Boskin, Chairman cl al. , 4. december 1996 16 Nærmere oplysninger er anfort i punkt 12. 7. side 15/63 denne forbindelse og oprette en database indeholdende skøn over kvalitetsændringer, som er indberettet afsåvel medlemsstaterne selv som af andre kilder. Problemerne med hensyn til fastsættelsen af kvalitetsjusteringer kræver betydeligt mere forskning. I Kommissionens forordning er opmærksomheden rettet mod disse problemer, eftersom der skal foretages specifikke justeringer i de mange situationer, hvor der har været anvendt automatisk regulering. Kommissionen (Eurostat) støtter et arbejdsprogram vedrørende udformning af passende justeringer for kvalitetsændringer i forbindelse med varer og tjenesteydelser, hvis priser anvendes i udarbejdelsen af specifikke delindekser under HCPI. For øjeblikket er forskningen koncentreret om udvikling af kvalitetsjusteringer for udvalgte højteknologiske varer og indberetning af oplysninger med henblik på optagelse af kvalitetsjusteringer i en central Eurostat database. 6. 2. 4 Minimiimsnormer for priser En almindelig anvendt praksis i forbindelse med prisberegninger til forbrugerprisindekser går under betegnelsen "fremføring". Prisindsamlingen, som sædvanligvis sker hver måned, foregår gennem observation af prisen på en specificerede detailforretninger. Hvis en bestemt pris af en eller anden grund ikke kan indhentes eller ikke er blevet indhentet, er det almindelig praksis blot at anvende den senest observerede pris - som kan have været mange måneder tidligere. række specificerede produkter i Afskaffelsen af den anvendte praksis med at foretage "fremføringer" - som kan resultere i alvorlige systematiske skævheder - er hovedanliggendet i artikel 6 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96, hvorefter medlemsstaterne skal bibeholde målstikprøven fra måned til måned. Det er vigtigt at bibeholde stikprøveudtagningerne, da formålet snarere er at beregne prisændringer end prisniveauer som sådan. Når priserne ikke observeres, skal de estimeres ved hjælp af en passende beregningsmetode og ikke ved hjælp af automatisk fremføring af den senest observerede pris. Medlemsstater skal fremsende en beskrivelse af "målstikprøven", som i det væsentlige er den nuværende plan for det antal priser, der skal indhentes, og en oversigt over antallet af manglende priser, som er erstattet med skøn, samt over beregningsmetoderne i forbindelse med de foretagne skøn17. ( ' På nuværende tidspunkt mangler følgende spørgsmål at blive besvaret forordning: i Kommissionens • Hvad forstås der ved "ikke passende skøn" vedrørende manglende (eller ikke-observerede) priser? • Hvilken grænse bør der fastsættes for antallet af anvendte skøn (manglende priser) for at sikre sammenlignelighed? Kommissionen (Eurostat) vil gennemføre undersøgelser af virkningerne af skøn og fastsætte den passende grænse for antallet af estimerede priser og acceptable fremgangsmåder. Undersøgelserne bør specificere og evaluere de forskellige fremgangsmåder, der anvendes, når der ikke foreligger oplysninger om priser, og andre, som kunne anvendes. I evalueringen bør der indgå spørgsmål som anvendelsen af erstatninger og kvalitetsjusteringer. Ideelt set bør den også omfatte en vurdering af omfanget af fejl i de faktiske skøn i forbindelse med manglende priser, jnen dette kræver, at man har en vis ide om, hvad det "rigtige svar" er. Et alternativ hertil er at foretage en kvalitativ vurdering af de antagelser, der danner grundlag for forskellige beregningsmetoder. Det 17 Nærmere oplysninger om mâlstikprovcr er anfort i punkt 12. 8. 2. side 16/63 =ii" eksempelvis ikke hensigtsmæssigt at antage, at manglende priser er et sjældent fænomen, selv om dette ikke behøver at resultere i uacceptable fejl, i det mindste ikke i en enkelt måned. 6. 2. 5 Prisindekser for basisaggregater I henhold til artikel 9 i Rådets forordning om HCPI skal HCPI udarbejdes på grundlag af et indeks af Laspeyres-typen. Selv om de HCPFer og forbrugerprisindekser, som medlemsstaterne udarbejder, kan være forskellige med hensyn til detaljerne, f. eks. med hensyn til, hvor hyppigt vægtene ajourføres18, kan de stort set beskrives som indekser af Laspeyres-typen. Dvs. , indekser, hvor prisudviklingen måned for måned beregnes som et gennemsnit af prisindekser på grundlag af udgiftsvægte, som på passende vis afspejler forbrugsvanerne hos indekspopulationen og strukturen af de betalte priser i vægtreferenceperioden. ikke imidlertid formlerne fastlægger forordning om HCPI til beregning af Rådets "basisaggregater", som er det mest detaljerede niveau, hvor der ikke kendes nogen udgiftsvægte. Basisaggregater beregnes ved aggregering af priser, hvor der ikke foreligger udgiftsvægte. Artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 vedrører de formler, der skal anvendes ved beregningen af sådanne basisaggregater. Praksis var meget forskellig i medlemsstaterne, og det var vanskeligt at nå til enighed. Argumenterne samlede sig om to spørgsmål. For det første, om de detaljerede indekser skulle beregnes på grundlag af forholdet mellem gennemsnitspriserne på varer og tjenesteydelser inden for et bestemt stratum eller på grundlag af gennemsnittet af forholdene mellem disse varer og tjenesteydelser. For det andet, hvordan man skulle definere "gennemsnit" i ovennævnte beregning: det aritmetiske gennemsnit eller det geometriske gennemsnit19. Kommissionens forordning giver mulighed for at anvende forholdet mellem enten aritmetiske eller ikke det aritmetiske gennemsnit af prisrelationer20. geometriske gennemsnitspriser, men Medlemsstater, som anvender andre formler end forholdet mellem aritmetiske gennemsnitspriser eller forholdet mellem geometriske gennemsnitspriser skal kunne godtgøre, at den formel/de formler, der anvendes, opfylder sammenlignelighedskravet. Medlemsstaterne skulle ikke ændre formlerne til beregning af basisaggregater til indeksene inden 1997, selv om de blev tilskyndet til at gøre dette. Beslutningen om at udelukke anvendelsen af formlen i form af gennemsnit af prisrelationer blev ikke truffet, fordi den generelt betragtes som forkert, men derimod fordi den ikke giver resultater, som er "sammenlignelige" med de resultater, der fremkommer på grundlag af andre formler. Beslutningen betyder imidlertid, at den fremtidige forskning kan koncentrere sig om disse andre formler. 6. 2. 6 Minimumsnormer for stikprøveudtagning Ifølge den statistiske teori er det hensigtsmæssigt at anvende stikprøveudtagning for at undgå systematiske skævheder i statistikken. Dette er imidlertid ikke let at gøre i forbindelse med indsamlingen af priser til et forbrugerprisindeks, og de fleste medlemsstater anvender stikprøvemetoder, der betegnes som "målrettede" eller "repræsentative". Beslutningerne om, hvilke priser der skal indsamles, kan således afgøres af graden af samarbejde blandt de detailhandlene eller af tendenserne blandt bestemte prisindsamlere. Selv om dette ikke synes at være god praksis, er det ikke let at godtgøre, at de indekser, der udarbejdes, ikke er sammenlignelige som følge heraf. 18 19 20 Jf. også punkt 8. 2. De Forenede Staters Bureau for Arbejdsstatistik (BLS) undersøger, også delle efter Boskin-rapporten. Nærmere oplysninger er anfort i punkt 12. 6. side 17/63 en kunne repræsentativ Undersøgelser, som Kommissionen (Eurostat) har fået foretaget af disse spørgsmål, viste, at forskellige stikprøvemetoder i vidt omfang kan resultere i manglende sammenlignelighed. Ifølge en undersøgelserne sandsynlighedsudvælgelse give store forskelle for grupper af varer og tjenesteydelser, men disse var ikke væsentlige for gennemsnittet. Endvidere viste undersøgelserne, at antallet af basisaggregater på kort sigt kunne påvirke sammenligneligheden. I modsætning hertil syntes forskelle med hensyn til forbrugerprisindeksenes regionale dækningsområde ikke at resultere i en manglende sammenlignelighed, da forskellene mellem de regionale indekser og det samlede indeks udelukkende synes at være vilkårlige. Det fremgik klart af undersøgelserne, at der er behov for en regel, som ændrer den nuværende praksis i retning af en forbedret sammenlignelighed. sammenlignet med udvælgelse Formålet med artikel 8 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 er om nødvendigt at forbedre HCPI'ernes pålidelighed og sammenlignelighed ved at begrænse antallet af fejl, der opstår i forbindelse med forskellige stikprøveplaner og metoder. Det kræver, at medlemsstaterne kontrollerer, justerer udvælgelsesmetoderne, når de finder det nødvendigt. Medlemsstaterne bør ikke blot antage, at deres målstikprøve er tilstrækkelig, men skal godtgøre det på en eller anden måde21. om udvælgelsen tilstrækkelig til HCPI, af priser og er Den omfattende anvendelse af målrettet stikprøveudtagning indebærer, at der ikke findes noget tilstrækkeligt teoretisk grundlag, som HCPI'ernes pålidelighed (repræsentativitet og præcision) kan vurderes ud fra. Kun fa medlemsstater gør forsøg på at beregne stikprøvefejlene i forbindelse med deres forbrugerprisindekser, og ingen har nogen indikator for systematiske skævheder. Sådanne fejl kunne også bidrage til mere effektive stikprøveplaner. Der gennemføres for øjeblikket undersøgelser med henblik på at vurdere både stikprøvefejl og systematiske skævheder i forbindelse med HCPI'er, og disse vil senere blive anvendt til at fastsætte passende grænser for omfanget af sådanne fejl. Det er nødvendigt at fastslå, hvordan basisaggregaternes antal og specifikationer samt det antal priser, som kræves inden for hvert basisaggregat, skal kombineres for at tilvejebringe HCPI'er, der er tilstrækkeligt pålidelige. 6. 2. 7 Indsendelse og formidling af dclindekser under HCPI I henhold til Rådets forordning om HCPI skal der sammen med HCPI'erne udarbejdes og offentliggøres en specifikation over delindeksene. Mens vurderingen af prisstabiliteten i relation til konvergenskriteriet primært vedrører HCPI'erne med "alle poster", kræver analysen af årsagerne til inflationspres, at HCPI opdeles i bestanddele, der vedrører forskellige produktgrupper. Kommissionens forordning (EF) nr. 2214/96 definerer en række delindekser under HCPI med fælles dækningsområde, som medlemsstaterne skal indsende til Kommissionen (Eurostat). Delindeksene er baseret på COICOP/HCPI-klassifikationen22. Dette var et betydeligt fremskridt for mange brugere, da komponenterne ikke er i overensstemmelse med en fælles klassifikation. i de nationale forbrugerprisindekser Hver måned indsender medlemsstaterne de primære indeksserier, dvs. HCPI og delindeksene, til Kommissionen (Eurostat) med en decimals nøjagtighed, f. eks. 99,5 eller 102,4, hvor 1996 = 100. For at undgå for store og modstridende afrundingsfejl beregnes alle afledte statistikker på grundlag af disse primære serier. Alle afledte, statistikker offentliggøres med. en decimals nøjagtighed. De årlige gennemsnitlige indekstal er summen af tallene for de tolv måneder (angivet med en decimal) divideret med tolv og afrundet til en decimal. 12-månedersændringen i dette årlige gennemsnit er dog baseret på de ikke-afrundende gennemsnit, dvs. taget direkte fra de primære serier. Medlemsstaterne indsendte også de oprindelige vægte for delindeksene, der blev anvendt, og indberetter eventuelle senere ændringer til Kommissionen (Eurostat). Vægtene for 21 Nærmere oplysninger om målslikprovcrnc er anfort i punkt 12. 8. 2. 22 Jf. også punkt 6. 2. 1. side 18/63 cdindeksene sendes til Eurostat med en detaljeringsgrad på mindst en tusindedel. Vægtene tor delindeksene under ECPI og MUCPI formidles med en detaljeringsgrad på mindst en tusindedel. Siden marts 1997 har Kommissionen (Eurostat) hver måned formidlet alle delindekser og vægtene herfor23. 6. 2. 8 Fælles referenceperioder Der anvendes tre former for referenceperiode ved udarbejdelsen af forbrugerprisindekser: den periode, hvorfra udgifterne til vægtene stammer ("vægtreferenceperiode"24); den periode, hvori referencepriserne vurderes ("prisreferenceperiode"); og den periode, hvori indeksgrundlaget er fastsat forskelle mellem de nationale forbrugerprisindekser med hensyn til alle disse referenceperioder. ("indeksreferenceperiode"). Der 100 til er For HCPI fastsætter Rådets forordning indeksreferenceperioden til 1996 = 100. Eftersom HCPI'erne afledes af de nationale forbrugerprisindekser, var det nødvendigt at fastsætte en ny referenceperiode eller "prisopdatere" HCPI og delindeksene til 1996; dvs. at udtrykke udviklingen i HCPI og delindeksene i relation til det gennemsnitlige prisniveau i 1996, og efterfølgende til december 1996, december 1997, december 1998 osv. Fastsættelsen af en ny referenceperiode er blot en måling, som i sig selv ingen virkning har på den beregnede inflationsrate. Men det opnås herved, at HCPI'erne kan behandles og præsenteres på samme måde. Endvidere kan der herved udarbejdes indekser for grupper af medlemsstater eller for hele EU, og det muliggør også, at landenes vægte kan ændres hvert år. Problemet med at aggregere forbrugerprisindekser med forskellige referencer og genvægtningshyppigheder understregede de beregningsmæssige fordele ved Laspeyres-formlen25. 6. 3 ECPI og MUCPI Det Europæiske Forbrugerprisindeks (ECPI) beregnes som et vægtet gennemsnit af HCPI'erne i de 15 EU-medlemsstater. Indekset beregnes som et årligt kædeindeks, som gør det muligt, at landenes vægte kan ændres hvert år. En medlemsstats vægt er dens andel af husholdningernes udgifter til konsum i hele EU. Værdierne af forbrugsudgifterne i nationale valutaer omregnes til købekraftstandarder (KKS) på grundlag af forbrugets købekraftspariteter. De landevægtc, der anvendes i 1997, er nationalregnskabsdata for 1995 i 1996-priser. Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes forbrugerprisindeks beregnes på samme måde, med inkludering af Island and Norge26. Aggregeringen af medlemsstaternes HCPI'er til et europæisk HCPI består i at beregne og aggregere udviklingen af alle EU-valutaers indre værdier med henblik på at nå frem til en tilsvarende indikator for inflationen i EU. Forbrugsudgifterne i monetære transaktioner er en passende vægt, da den svarer til HCPI'ernes dækningsområde. Det er rigtigt, at medlemsstater a til de andre repræsenteret med deres forbrug, som er vurderet i faste priser i forhold lioiee medlemsstater, i stedet for med værdier, som er afhængige af finansielle og andre faktorer Eurostats nuværende praksis konverteres de nationale vægte til forbrugerprisindekser og HCPI'er ved hjælp af købekraftspariteter (KKP). Anvendelsen heraf reducerer de forstyrrelser, stun valutakursernes volatilitet kan forårsage, og muliggør samtidig et supplerende og hensigtsmæssigt udtryk for hver enkelt medlemsstats relative betydning med hensyn til forbrugsudgifterne, f. eks far to lande med det samme forbrug ens vægte. 23 Nærmere oplysninger er anfort i 6. 4. 24 Nærmere oplysninger er anfort i punkt 12. 3. 2. 25 26 Jf. også punkt 6. 2. 5. Liechtenstein er ikke omfattet af EØSCPI, da landet hverken beregner et nationalt forbrugerprisindeks eller cl HCPI. side 19/63 skal For de lande, der deltager i Den Monetære Union, vil de nationale valutaer blive erstattet af euroen. Der træffes beslutning om, hvordan Den Monetære Unions Forbrugerprisindeks (MUCPI) skal beregnes, og navnlig hvordan man skal aflede den enkelte medlemsstats relative vægt i MUCPI, når de deltagende landes forbrugsudgifter vil blive udtrykt i euro. senere 6. 4 HCPI-data, som Kommissionen (Eurostat) formidler HCPI'erne er resultatet af tre års samarbejde mellem Kommissionen (Eurostat) og de nationale statistiske institutter om en harmonisering af de forskellige metoder og fremgangsmåder, der anvendes til udarbejdelse af prisindekser. Det første sæt HCPI'er blev offentliggjort den 7. marts 1997. Siden da har Kommissionen (Eurostat) hver måned offentliggjort: • HCPI'erne med alle poster for alle EU-medlemsstater samt Island og Norge27, • Det Europæiske Forbrugerprisindeks (ECPI), • indekset for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), • ca. 100 delindekser, deres tilsvarende vægte og vægtede gennemsnit (ECPI og EØS) og • landenes vægte. Med hensyn til HCPI'erne og delindeksene herunder foreligger der følgende oplysninger: • • • • det månedlige indeksniveau, den månedlige ændringssats, den årlige ændringssats, det årlige gennemsnitlige indeks og • det årlige gennemsnitlige ændringssats. Dataene opdateres hver måned og er tilgængelige for alle brugere i Eurostats database "NEWCRONOS". Dataene kan fas via Eurostats Data Shop-net. , Introduktionen af det første sæt HCPI'er den 7. marts 1997 blev modtaget godt i medierne, og den månedlige offentliggørelse af dem herefter fungerer til brugernes tilfredshed. Som følge af, at det er en temmelig kompleks opgave at udarbejde HCPI'er, opdagede Finland en fejl i landets HCPI-beregning lige efter introduktionen af det første sæt indekser. Denne fejl blev rettet, og den finske HCPI-serie blev revideret med offentliggørelsen af februar-indeksene den 7. april 1997. De tyske og østrigske HCPI-serier blev også korrigeret for fejl, og de reviderede tal for begge medlemsstater blev formidlet med offentliggørelsen af august-HCPI'ernc den 7. oktober 1997. I overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, litra b), i Rådets forordning om HCPI indledes HCPI med indekset for januar 1997. Den fælles indeksreferenceperiode er 1996. Ændringssatserne for 1997 udarbejdes på grundlag af 1996-indeksene. HCPI-begreberne finder således anvendelse fra- indekset for januar 1996 27 Liechtenstein og Schweiz beregner ikke HCPI'er. side 20/63. / oui Laksene for 1995 ikke kan betragtes som et lovkrav, indvilligede aiie medlemsstater i <a tilvejebringe dem28. 1995-indeksene for Det Forenede Kongerige er de midlertidige indekser for 1995 justeret for virkningen af det geometriske gennemsnit29. Indeksene for 1995 og ændringssatserne for 1996, der er baseret på 1995, opfylder ikke HCPI-normerne, men de anses for at være bedre end de nationale forbrugerprisindekser og de midlertidige indekser30 med hensyn til sammenlignelighed. De' betragtes derfor som den harmoniserede inflationsindikator for månederne i 1996 og er offentliggjort af Kommissionen (Eurostat). Irland estimerede månedlige HCPI'er og månedlige delindekser for 1995 og 1996, som var baseret på landets kvartalsdata. De månedlige tal er justerede lineære interpolationer af kvartalsindeksene, hvor der er taget hensyn til mange indvirkninger på salget. Estimeringen af disse salgsmæssige indvirkninger er baseret på sæsonmæssige mønstre på grundlag af Det Forenede Kongeriges data. Til beregningen af inflationsraterne for 1995 vil Kommissionen (Eurostat) udarbejde indekser for månederne i 1994 på grundlag af ændringssatserne for de midlertidige indekser i 1995. Disse skøn foreligger kun for indekset med alle poster. Tabel 1: Oversigt over HCPI-data, der har foreligget siden den 7. oktober 1997 1995 1996 alle medlemsstater alle medlemsstater alle medlemsstater alle medlemsstater alle medlemsstater ikke F og UK 1997 Måned sind ekser HCPI Delindekser Månedlige ændringssatser HCPI [1995/1994]31 alle medlemsstater 1996/1995 alle medlemsstater 1997/1996 alle medlemsstater Delindekser ingen ikke F og UK alle medlemsstater 7. DISPENSATION FRA BESTEMMELSERNE I RÅDETS FORORDNING OM HCPI I henhold til artikel 5 i Rådets forordning om HCPI kan Kommissionen (Eurostat) efter høring af EMI om nødvendigt give dispensation i højst et år fra den tidsplan, der er fastsat i Rådets forordning. Med 'nødvendigt" menes, at en medlemsstat skal foretage betydelige ændringer af sit statistiske system for at overholde sine forpligtelser. Det er kun fa medlemsstater, der har søgt dispensation32. I de fleste tilfælde vedrørte i spørgsmålene mindre overensstemmelse med den vedtagne tidsplan for gennemførelsen. I tidens løb har Kommissionen (Eurostat) kun givet anvende basisaggregatformlerne i september 1997. Retrospektive serier skal fremsendes. justeringer, hvor der kunne enkelt dispensation tilfredsstillende til Danmark løsninger findes først en til at 8. YDERLIGERE TILTAG MOD EN HARMONISERING Selv om HCPI'erne på nuværende tidspunkt udgør det bedste statistiske grundlag for internationale sammenligninger af forbrugerprisinflationen, og der er sket betydelig fremskridt i 28 29 30 31 32 Frankrig og Det Forenede Kongerige indsender ikke dclindckser for 1995. Forklaret i punkt 6. 2. 5. og 12. 6. De midlertidig indekser foreligger fra januar 1994 til december 1996 for alle EU-mcdlcmsstater, Island, Norge og Schweiz Midlertidige indekser, jf. også punkt 6. 1. Danmark, Tyskland, Frankrig, Italien side 21/63 forbindelse med harmoniseringen af metoderne, er der stadig meget, der skal gøres for at opnå en bedre sammenlignelighed. HCPI'erne er ikke og vil aldrig blive "fuldstændig" harmoniserede forbrugerprisindekser, eftersom målet er sammenlignelighed og ikke fuldstændig harmonisering. Traktaten om Den Europæiske Union tillader udtrykkeligt nationale forskelle, som fortsat vil eksistere, men i et omfang, som ikke strider mod kravet om HCPI's sammenlignelighed. Tekniske forordninger og aftaler vil inden for kort tid blive foreslået på følgende områder: 8. 1 Udvidet dækningsområde I artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 fastsættes HCPI'ernes oprindelige dækningsområde33 fra januar 1997. Nogle vanskelige kategorier såsom sundheds- og uddannelsesområdet, hvor der er betydelige institutionelle forskelle medlemsstaterne imellem, er på nuværende tidspunkt ikke helt dækket af HCPI. Da mange varer og tjenesteydelser inden for sundheds-, bolig- og uddannelsesområdet i vidt omfang modtager støtte fra staten, er det ikke altid klart, hvilke priser der bør medtages i et forbrugerprisindeks, og dette problem behandles forskelligt i medlemsstaterne. Et udkast til Kommissionens forordning ændrer Kommissionens forordning (EF) 1749/96 med hensyn til dækningsområdet og fastsætter en procedure for, hvordan HCPI's dækningsområde kan udvides i etaper. Begrebet "husholdningernes pengeudgifter til konsum" i forordningsudkastet fastsætter både de varer og tjenesteydelser, der skal omfattes, og de priser, der skal anvendes, og som skal udtrykkes med fradrag af refusioner, subsidier og tilskud. Forordningsudkastet følger de definitioner, der er fastsat i det nye europæiske nationalregnskabssystem (ENS 1995), hvor de er relevante for internationale sammenligninger af inflation, og fastsætter de nærmere enkeltheder under henvisning til COICOP/HCPI34. 1 henhold til forordningsudkastet skal dækningsområdet for varer og tjenesteydelser gennemføres i to etaper, i december 1998 og december 1999, på følgende måde: (a) Huslejer: I december 1998 vil behandlingen af huslejer, der modtager subsidier, blive harmoniseret. (b) Tjenesteydelser i forbindelse med boliger: I december 1998 vil dækningsområdet for renovation, kloakering og vandforsyning blive udvidet, medmindre de, finansieres over skatterne. (c) Finansielle tjenesteydelser: I december 1999 vil HCPI dække de tilbageværende finansielle tjenesteydelser, f. eks. gebyrer i forbindelse med skatte- eller investeringsrådgivning. (d) Uddannelse: I december 1998 vil HCPI dække alle varer og tjenesteydelser på uddannelsesområdet på en harmoniseret måde. Uddannelse vil blive omfattet på et nettogrundlag, dvs. vægtene og priserne vedrører de faktiske beløb,. som forbrugerne betaler, med fradrag af statslige refusioner. Dette gælder for skolebøger og andet materiale, skolebespisning samt uddannelsesmæssige tjenesteydelser, som leveres af alle former for skoler og højere læreanstalter. For at fa løst nogle af de metodologiske spørgsmål, herunder behandlingen af indkomstafhængige priser, har Eurostat oprettet en særlig task force. (e) Sundhedsvæsen: I december 1998 vil HCPI dække alle varer og tjenesteydelser inden for sundhedsvæsenet (bortset fra hospitalsområdet) på en harmoniseret måde. Sundhedsvæsenet vil blive omfattet på et nettogrundlag, dvs. vægtene og priserne vedrører de faktiske beløb, som forbrugerne betaler, med fradrag af refusioner fra socialsikringsordningen. Task forcen vil se nærmere på de metodologiske spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen. 33 34 Jf. også punkt 6. 2. 1. Jf. punkt 6. 2. 1 og 6. 2. 7. side 22/63 Metodologien med henblik på inkludering af hospitalsområdet vil bhve fasuagt senest i december 1998. Kategorien vil blive omfattet snarest muligt derefter. (0 Forsikring: I december 1998 vil HCPI dække alle forsikringer i forbindelse med boliger, ikke kun løsøreforsikringer. Senest i december 1999 vil HCPI også dække private sygeforsikringer, ansvarsforsikringer og rejseforsikringer. Metodologien vil blive fastlagt af en anden særlig task force, som Eurostat har oprettet. Hvis task forcen snart finder frem til en løsning, vil gennemførelsen kunne ske på et tidligere tidspunkt. (g) Tjenesteydelser i forbindelse med social sikring: Inden december 1998 vil HCPI dække tjenester ydet af vuggestuer, børnehaver, legestuer og dagplejecentre på en harmoniseret måde. Det vil blive omfattet på et nettogrundlag, dvs. vægtene og priserne vedrører de faktiske beløb, som forbrugerne betaler, med fradrag af statslige refusioner. Andre tjenesteydelser i forbindelse med social sikring, navnlig pensionistboliger, rejser lignende gennemførelsesmæssige problemer som i forbindelse med hospitalsområdet. Men da disse tjenesters betydning er stigende, bør de omfattes af HCPI. Metodologien med henblik på inkludering af f. eks. pensionistboliger vil blive fastlagt senest i december 1998. Kategorien vil blive omfattet snarest muligt derefter. (h) Varer og tjenesteydelser, som ikke er omfattet: Følgende vil ikke blive omfattet af HCPI's dækningsområde: euforiserende stoffer, beregnet lejeværdi af egen bolig, anden i forbindelse med beregnet lejeværdi, lotteri- og totalisatorspil, visse tjenesteydelser personlig pleje, livsforsikring og indirekte målte finansielle tjenesteydelser. I de tilfælde, hvor det er teknisk muligt, vil der blive udarbejdet retrospektive serier. Det skønnes, at den kombinerede vægt af ovennævnte varer og tjenesteydelser udgør ca. 6% af "husholdningernes pengeudgifter til konsum"35. Tilbage er også spørgsmålet om, hvordan man skal måle virkningen af inflationen på boligejere med hensyn til boliger36. De faktiske priser, som boligejere betaler for mindre reparationer af boligen og tjenesteydelser til almindelig vedligeholdelse, er allerede omfattet af HCPI. Beregnet lejeværdi eller rentebetalinger på realkreditlån, som anvendes i nogle forbrugerprisindekser, er ikke faktiske monetære transaktioner og anses ikke for at være hensigtsmæssige til internationale intense sammenligninger af forbrugerprisinflationen. Spørgsmålet har været geristand for drøftelser blandt medlemsstaterne. Den 13. marts 1997 forelagde Eurostat en programerklæring for Udvalget for Det Statistiske Program, hvori Eurostat anmodede om udvalgets holdning til, om man skulle undlade at lade en sådan ikke-sammenlignelig post være omfattet af HCPI'erne eller omfatte den på grundlag af nettoerhvervelsespriserne for nye ejerboliger. Mange medlemsstater stillede sig positivt til ideen om, at de priser, som boligejere betaler, når de erhverver en bolig, bør omfattes af HCPI, men mente, at det var for tidligt at indføre et indeks over nettoerhvervelsen af nye boliger. Det blev aftalt, at drøftelserne om dette spørgsmål skulle fortsættes, og at der skulle gennemføres yderligere forskning, inden der kunne træffes en endelig afgørelse. En særlig task force vil blive oprettet af Eurostat i 1998. En udvidelse af dækningsområdet ud over den oplagte kerne af varer og tjenesteydelser krævede enighed om definitionen af inflation. Anvendelsesområdet, eller dækningsområdet i princippet, blev opfattet som "husholdningernes pengeudgifter til konsum". Ifølge nogle kommentatorer er indeksene alvorligt mangelfulde på grund af det ufuldstændige dækningsområde (i praksis), og med henvisning til nogle forbrugerprisindekser er dette formentlig stort og derfor vigtigt. (Eurostat) har påpeget, at forbrugerprisindeksene er en uhensigtsmæssig Kommissionen 35 36 Jf. også punkt 12. 2. 3. Jf. også punkt 10. 2. side 23/63 referenceramme, og at betydningen af udeladelser snarere afhænger af deres relative prisudvikling end deres størrelsesorden, som vil være lille, da de er eksklusive refusioner37. 8. 2 Minimumsnormer for kvaliteten af HCPI-vægtc I henhold til artikel 8, stk. 3, i Rådets forordning nr. 2494/95 om HCPI skal HCPI'ernes vægte ajourføres tilstrækkeligt hyppigt til at sikre sammenligneligheden, men samtidig skal man af omkostningsmæssige årsager undgå at foretage husstandsbudgetundersøgelser hyppigere end én gang hvert femte år. I henhold til artikel 5, stk. 3, skal der endvidere vedtages gennemførelsesforanstaltninger med henblik på at bevare HCPI'ernes "pålidelighed og relevans". Forbrugerprisindeksene er temmelig upåvirkede over for ændringer af vægtene. Det er omkostningskrævende at have en høj grad af præcision for alle vægte på grundlag af en hyppig og omfattende opdatering; dette er derfor ikke hensigtsmæssigt, Det er dog nødvendigt i en vis grad i en manglende at sikre, at store forskelle sammenlignelighed. i opdateringshyppigheden ikke resulterer Et udkast til Kommissionens forordning fastsætter minimumsnormer for kvaliteten af HCPI'ernes vægte. De anvendte vægte kan generelt stamme fra en vægtreferenceperiode, der ligger indtil syv år forud for det aktuelle år. Der skal imidlertid foretages justeringer i forbindelse med væsentlige ændringer af udgiftsmønstrene i de mellemliggende perioder. Forordningsudkastet giver således en minimumsgaranti for kvaliteten af de vægte, der anvendes til udarbejdelsen af HCPI, og minimerer eventuelle skævheder mellem HCPI'erne som følge af forskellige opdateringshyppigheder38. Det er overladt til medlemsstaterne selv at fastlægge og begrunde den præcise metode til revision af vægtene. Kommissionen (Eurostat) har gjort opmærksom på, at det er muligt at udvikle kvalitetskontrolmetoder, som er koncentreret om disse relativt fa vægte, som vil være kritiske med hensyn til HCPI'ernes sammenlignelighed, relevans og pålidelighed. En rapport over revisionen af vægtene skal forelægges Kommissionen (Eurostat). Denne bør som et minimum vise, at der i de tilfælde, hvor ændringer af priserne på specifikke varer og tjenesteydelser har afveget fra udviklingen i HCPI'erne med alle poster, er indført procedurer til overvågning af vægtene af sådanne poster for at sikre, at de er passende. Kommissionen (Eurostat) har i en årrække sammen med medlemsstaterne arbejdet på at harmonisere udformningen, indholdet og hyppigheden af familiebudgetundersøgelserne. Dette arbejde kan i givet fald være af betydning for harmoniseringen af forbrugerprisindeksene, da vægtenes kvalitet og grad af ajourføring afhænger af sådanne datakilder samt andre kilder som f. eks. nationalregnskabsdata. 8. 3 Geografisk og populationsmæssigt dækningsområde institutioner, De nationale forbrugerprisindekser er forskellige med hensyn til deres valg af populationsmæssigt dækningsområde, f. eks. er personer, der bor på ikke omfattet af nogle forbrugerprisindekser, mens de er omfattet af andre. Der er et særligt problem i forbindelse med residenters udgifter til forbrug under ophold i udlandet og udenlandske besøgendes udgifter i hjemlandet, og samtidig at foretage en sondring mellem erhvervsmæssige og private udgifter. I artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 begrænses HCPI'erne til "varer og tjenesteydelser, som udbydes på medlemsstatens økonomiske område", men dette siger ikke noget om forbrugerens opholdsmæssige status. Dette spørgsmål er forbundet med, hvad medlemsstaterne anvender til HCPI-vægte, dvs. nationalregnskabet eller en husstandsbudgetundersøgelse. Personer, som bor i institutionelle husholdninger, og udenlandske som den primære kilde 37 Nærmere oplysninger er anfort i punkt 12. 2. 3. 38 Jf. punkt 12. 3. og 12. 4. for flere oplysninger side 24/63 besøgende omfattes normalt ikke af husstandsbudgetundersøgelser. De er i princippet omfattet af nationalregnskabet, men det kan være vanskeligt præcist at aflede tilsvarende HCPI-vægte. De HCPI'er, der blev offentliggjort i marts 1997, omfatter alle husholdninger, uanset indkomst, som bor i en hvilken som helst del af det økonomiske område (landdistriker og byer). Nogle medlemsstater var derfor nødt til at justere deres HCPI-vægte for at afspejle de husholdninger, der ikke var omfattet af deres nationale forbrugerprisindeks, f. eks. Grækenland, Portugal og Det Forenede Kongerige. I forbindelse med HCPI behandles de udgifter, som stammer fra ikke- hjemmehørende, besøgende på forretningsrejse og institutionelle husholdninger, på samme måde som i forbindelse med det nationale forbrugerprisindeks39. Et udkast til Kommissionens forordning indeholder en harmoniseret definition af HCPI'ernes geografiske og populationsmæssige dækningsområde. I henhold hertil skal dækningsområdet til beregningen af HCPI-vægtene omfatte alle 'husholdningernes pengeudgifter til konsum"40, som finder sted på den pågældende medlemsstats økonomiske område41. F. eks. skal dækningsområdet omfatte udenlandske besøgendes udgifter og ikke omfatte hjemmehørendes udgifter under ophold i udlandet, dvs. at HCPI bør følge 'indlandsbegrebet". Dækningsområdet bør omfatte udgifterne blandt alle private husholdninger, uanset hvilket område de bor i, og også blandt personer, som bor på institutioner. Dækningsområdet bør være husholdninger uanset deres indkomstniveau. Udgifter i erhvervsøjemed bør ikke omfattes. 8. 4 Omfattende definition af HCPI'er For at give en fuldstændig og formel oversigt over HCPI'ernes opbygning vil Kommissionen (Eurostat) revidere og udbygge den gennemførelsesaftale, som Udvalget for Det Statistiske Program godkendte i januar 1997. Dokumentet vil behandle en ræjcke spørgsmål vedrørende HCPI'ernes struktur, navnlig de områder, hvor man anså det for at være for tidligt eller uhensigtsmæssigt at indføre retsregler. Af eksempler kan nævnes fradrag, dataredigering, tidspunkt for dataindsamling og sæsonkorrigering. For at fremskynde færdiggørelsen af den metodologiske ramme til HCPI'erne vil der blive udarbejdet 'retningslinjer" med henblik på at dække de mange forskellige eksisterende begreber, metoder eller fremgangsmåder, som anses for at give sammenlignelige resultater. Formålet er at fremkomme med en fuldstændig beskrivelse af alle væsentlige punkter i forbindelse med HCPI i 1998. Hidtil er der blevet udarbejdet en lovgivningsramme for de aspekter af HCPI'ernes struktur, som har størst sandsynlighed for at gøre resultaterne ikke-sammenlignelige. Væsentlige dele af indeksene er således blevet fastlagt, men mange andre aspekter af HCPI'ernes struktur er ikke fastsat nærmere, hvilket kan påvirke de indekser, der udarbejdes. På grundlag af de oplysninger, der foreligger på nuværende tidspunkt, vil forskelle i disse formentlig ikke resultere i en væsentlig manglende sammenlignelighed. Denne mangel på en fuldstændig fastsættelse har den fordel, at medlemsstater har mulighed for at følge de mange forskellige fremgangsmåder, der anvendes i forbindelse med deres forbrugerprisindekser, men de ulemper, at den praksis, der følges, ikke er dokumenteret og ikke er kendt for hverken de øvrige medlemsstater, Eurostat eller brugerne. Endvidere kan de ændres uden underretning af nogen myndighed uden for det nationale statistiske kontor. For at færdiggøre den ramme, inden for hvilken HCPI'erne fastsættes og legitimeres, er det nødvendigt at fa en beskrivelse af det, medlemsstaterne gør på nuværende tidspunkt. Formålet hermed er ikke at evaluere, men at give en detaljeret beskrivelse af den nuværende praksis. 39 Undtagen Østrig, hvor det nationale forbrugerprisindeks omfatter hjemmehørendes udgifter i hjemlandet, mens HCPI også omfatter udenlandske besogendes udgifter ("indlandsbcgrcb"). Jf. også punkt 8. 1. 40 41 Den kombinerede vægt af disse udvidelser er anfort i punkt 12. 2. 3. side 25/63 UDVIDELSE AF EU 9. Der er endnu ikke truffet beslutning vedrørende ansøgningerne om medlemskab42 af Den Europæiske Union, idet der skal tages hensyn til, om ansøgerlandene er i stand til at påtage sig forpligtelserne ved et medlemskab, herunder er i stand tii at tilslutte sig målet om en politisk, økonomisk og monetær union. De statistiske oplysninger, der er relevante i denne henseende, tilvejebringes af Eurostat. I førtiltrædelsesfasen skal ansøgerlandene gennemføre "acquis communautaire"43, hvori indgår gennemførelsen af harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er). I 1996 blev det første møde afholdt med ansøgerlandene med henblik på i videst mulige omfang at inddrage dem i harmoniseringsprojektet. I slutningen af 1996 fremsendte Eurostat et spørgeskema til alle ansøgerlande vedrørende lovrammerne for HCPI'erne i medlemsstaterne. Formålet hermed var at identificere huller og mangler med hensyn til opfyldelsen af kravene i forbindelse med HCPI, behov for teknisk bistand, forhåndenværende ressourcer, mulige omkostninger samt tidsplanen for HCPI'ernes indførelse. Oplysningerne vil tjene som et diskussionsgrundlag for fremtidige møder og for udarbejdelsen af et detaljeret arbejdsprogram. De første evalueringer af spørgeskemaet var koncentreret om, hvorvidt ansøgerlandene var i stand til at fremsende et indeks, som omfatter alle varer og tjenesteydelser som omhandlet i artikel 3 i (EF) nr. 1749/96, som fastsætter HCPI'ernes oprindelige Kommissionens forordning dækningsområde44. Følgende tabel giver en oversigt over resultatet: 42 Ansøgerlandene er: Bulgarien, Cypern, Den Tjekkiske Republik, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Den Slovakiske Republik og Slovenien. 43 Det regelværk, der gælder for Den Europæiske Unions medlemsstater. 44 Jf. også punkt 6. 2. 1. H pi side 26/63 Tabel 2: Vurdering af ansøgerlandenes opfyldelse af HCPI-kravene: Oprindeligt dækningsområde Ansøgerlandenes tidsplan for gennemførelse af kravene oprindelige til HCPFernes med dækningsområde: hensyn Eurostats vurdering af opfyldelsen af til det kravene med hensyn oprindelige dækningsområde: BG CY CS fra januar 1998: udarbejdelse of HCPI'er; (data tilgængelige i foråret 1998) 1998: omklassifikation i ikke muligt for øjeblikket formentlig i 1998 overensstemmelse med formentlig i 2000 COICOP/HCPI; 1999: revision af forbrugerprisindekskurven; fra begyndelsen af 2000: udarbejdelse af HCPI'er EST fra 1998: fordeling af repræsentative varer og tjenesteydelser til de HCPI-delindekser, som endnu ikke er omfattet af det nationale forbrugerprisindeks muligt i 2000 H LT LV PL, 1997: gennemførelse af metode med fast kurv; 1997 - 1998: gennemførelse af COICOP/HCPI 2 år behøves til at gennemføre HCPI-kravene 1997: af gennemførelse husstandsbudgetundersøgelserne; COICOP muligt i 2000 ikke muligt for øjeblikket muligt i 2000 formentlig i 1999 Januar 1998: gennemførelse af COICOP/HCPI og udvikling af software til beregning af HCPI; Marts 1998: gennemførelse af et COICOP-baseret vægtningssystem; fra 1999: udarbejdelse of HCPI'er ikke før 1998 RO ingen planer om revision af det nationale forbrugerprisindeks inden 2000 SK SLO december 1998: dækning af alle varer og tjenesteydelser som fastsat i forordningen om oprindeligt dækningsområde og gennemførelse af COICOP/HCPI; ikke muligt for øjeblikket formentlig i 1999 fra 1999: udarbejdelse af HCPI'er og alle delindekser 10. HCPI - EN SAMMENLIGNELIG INDIKATOR FOR FORBRUGERPRISINFLATIONEN 10. 1 Forbedret sammenlignelighed HCPI'erne er baseret på harmoniserede begreber, metoder og fremgangsmåder, som gør dem mere velegnede til at sammenligne inflationen medlemsstaterne imellem end de nationale forbrugerprisindekser. Som følge af harmoniseringsprojektet undergik nogle nationale forbrugerprisindekser også i forskellige henseender en kvalitetsforbedring med hensyn til inflationsberegningen. Inden for rammerne af Rådets forordning om HCPI har Kommissionen (Eurostat) iværksat en række specifikke foranstaltninger i form af kommissionsforordninger vedrørende en fælles klassifikation række minimumsnormer som f. eks. 45: fælles dækningsområde (COICOP/HCPI), et for HCPI og en • Inkorporering af varer og tjenesteydelser, som har faet økonomisk betydning (f. eks. mobiltelefoner); 45 Flere oplysninger er anfort i punkt 6. 2. og 12. side 27/63 • Passende hensyntagen til kvalitetsændringer af de ting, forbrugerne køber (kvalitetsjusteringer); • Sikring af, at prisstikprøverne er tilstrækkeligt repræsentative; • Anvendelse af sammenlignelige formler til måling af prisændringer. Boskin-rapporten og reaktionen fra BLS46 herpå understøtter de resultater, der er nået som led i harmoniseringsprocessen. De spørgsmål, der blev rejst af Boskin, var de spørgsmål, som harmoniseringen allerede var koncentreret om; især kvalitetsjusteringer, den grundlæggende formel og ajourføring med markedsudviklingen (nye varer og vægte). Bortfaldet af de forskellige fremgangsmåder i forbindelse med boligejere og sundheds- og uddannelsesområdet som led i HCPI'ernes første etape var et væsentligt skridt i retning af mere sammenlignelige indekser. Metoden med minimumsnormer havde en betydelig umiddelbar virkning på sammenligneligheden ved at sætte en stopper for uhensigtsmæssige fremgangsmåder og i et vist omfang at fjerne de systematiske skævheder, de medførte, f. eks. nye varer, kvalitet, manglende priser og aggregeringsmæssige skævheder samt skævheder med hensyn til formler, substitution og distribution. En nedbringelse af de tilbageværende skævheder og fejl anses for at være en opgave på længere sigt, som blev indledt med de første sæt HCPI-data, der blev indsamlet. Der vil imidlertid altid være en vis margen af statistiske fejl og ukendte skævheder i forbindelse med HCPI'erne. ikke være nogen skævheder, da Hvis det var muligt at angive størrelsen af de systematiske skævheder i et forbrugerprisindeks, ville der i overensstemmelse hermed. Indtil der kan fastsættes og udarbejdes alternative objektive indikatorer, er omfanget af eventuelle skævheder kun formodninger. Der er almindelig enighed om, at hovedårsagen til systematiske skævheder i forbrugerprisindeksene ligger i behandlingen af nationale kvalitetsændringer, men omfanget forbrugerprisindekser kan imidlertid anvendes til at undersøge alternative tilgange til problemet med at udarbejde prisindekser. forbrugerindekset ville blive korrigeret er ukendt. De skævheder af disse præcision sammenlignelighed, De regler og minimumsnormer, der er fastsat i forordningerne og retningslinjerne, sikrer ikke kun HCPI'ernes også kvalitetsforbedringer med hensyn til inflationsberegningen. De nationale forbrugerprisindekser drager også fordel heraf, for så vidt som de kan overtage disse minimumsnormer. Irland har f. eks. siden januar 1997 udarbejdet et månedligt forbrugerprisindeks i stedet for det forbrugerprisindeks, der tidligere blev udarbejdet hvert kvartal. Luxembourg er den første medlemsstat, der har erstattet sit nationale forbrugerprisindeks med HCPI, og Grækenland har indført et nyt nationalt forbrugerprisindeks, som hovedsagelig er baseret på HCPI-normer. pålidelighed, men (rnedfører og Med den foreslåede forbindelse til det nye europæiske nationalregnskabssystem (ENS 1995) på baggrund af indførelsen af begrebet 'husholdningernes pengeudgifter til konsum"47 tilvejebringer HCPI'erne en klar og entydig metode til fastsættelse af dækningsområdet og udarbejdelse af vægte og øger også foreneligheden med nationalregnskabet. 10. 2 Sammenlignelighed og dækningsområde *• HCPI'ernes sammenlignelighed er resultatet af gennemførelsen af en række foranstaltninger, som der er redegjort udførligt for i punkt 6. 2. , mens dette afsnit er koncentreret om HCPI's dækningsområde. Efter introduktionen af HCPI er Kommissionen (Eurostat) og statistikere i 46 Bureauet for Arbejdsstatistik (BLS) slår for at beregne det amerikanske forbrugerprisindeks. 47 Jf. også punkt 8. 1. side 28/63 ii H^dlemssiaterne blevet kritiseret for ikke at have været i stand til at udvide HCPI''unes dækningsområde med hensyn til ejerboliger, uddannelse og sundhed48. De faktiske priser, som boligejere betaler for mindre reparationer og almindelig vedligeholdelse af boligen, er allerede omfattet af HCPI. Men beregnet lejeværdi eller rentebetalinger på realkreditlån, som i nogle forbrugerprisindekser anvendes til at måle den "inflation", som boligejere oplever i forbindelse med deres boliger, anses ikke for at være hensigtsmæssige til internationale sammenligninger af forbrugerprisinflationen, da der ikke er tale om faktiske monetære transaktioner. Beregnet lejeværdi er for boligejere, som bor i deres boliger, snarere offeromkostninger end en afspejling af de faktiske priser, som de betaler som forbrugere. Disse og alle andre offeromkostninger betragtes ikke som en del af inflationen. Realkreditrenter er ganske enkelt låneomkostninger, og betalinger i forbindelse med ikke normalt af forbrugerprisindekserne. Udvalget for Det Statistiske Program behandlede behandlingen af ejerboliger i HCPI den 13. marts 1997. Mange medlemsstater stillede sig positivt til ideen om, at de priser, "som boligejere betaler, når de erhverver en bolig, bør omfattes af HCPI, men mente, at det var for tidligt at indføre et indeks over nettoerhvervelsen af nye boliger. Det blev aftalt, at drøftelserne om dette spørgsmål skulle fortsættes, og at der skulle gennemføres yderligere forskning, inden der kunne træffes en endelig afgørelse. En særlig task force vil blive oprettet af Eurostat i 1998. lån omfattes Virkningen af, at de fleste dele af sundheds- og uddannelsesområdet ikke omfattes af HCPI, afhænger af, hvordan disse tjenesteydelser i sidste instans måles; f. eks. den måde, man behandler refusioner på. Ikke alle tjenesteydelser på sundheds- og uddannelsesområdet er omfattet af alle forbrugerprisindekser. I de tilfælde, hvor de er medtaget, tages der ikke altid højde for, at forbrugerne ofte modtager refusion. Man er nået frem til nogle løsninger i form af, at sundheds- og uddannelsesområdet vil blive næsten fuldstændigt dækket i to etaper, i december 1998 og december 1999. Medtagelsen af visse poster efter 1998 afspejler enten den omstændighed, at ingen af medlemsstaterne har tekniske løsninger på behandlingen af dem (f. eks. hospitalsområdet: hvilke priser skal forbrugerne betale?), eller at metoderne og den anvendte praksis skal forbedres, inden man kan sikre sammenlignelighed. Hvis det antages, at 6% af det fulde dækningsområde, som fastsat i form af "busholdningernes pengeudgifter til konsum", mangler, er dette kun af betydning, hvis inflationen blandt de ikke- omfattede poster adskiller sig væsentligt fra inflationen generelt set. Hvis den inflationsrate, der fremkommer på grundlag af HCPI, f. eks. er 2,0%, vil inflationen blandt de ikke-omfattede poster skulle være dobbelt så høj for at ændre den målte rate til 2,1%. Hvis delindekset for de ikke- omfattede poster udvikler sig med samme rate som indekset med alle poster, påvirker det ikke den inflationsrate, der er beregnet på grundlag af HCPI. Selv om en manglende dækning er en ulempe for HCPI, skal det vurderes på baggrund af de andre væsentlige resultater, der er nået som led i harmoniseringsprocessen. 10. 3 Forskelle mellem forbrugerprisindekser og HCPI'er HCPI'erne afviger numerisk fra de nationale forbrugerprisindekser som følge af forskelle med hensyn til begreber, metoder og den anvendte praksis. Da nationale forbrugerprisindekser og HCPI'er tjener forskellige formål, kan det være vildledende at sammenligne begge indekser direkte49. De numeriske forskelle kan være-positive eller negative, men det er ikke hensigten med denne rapport at redegøre for eller kommentere de numeriske forskelle, hvilket allerede gjorde i 48 49 Jf. også punkt 8. 1. Jf. også punkt 4. side 29/63 fra 199650. Dette dokument er koncentreret om HCPI'ernes sin konvergensberetning sammenlignelighed og medlemsstaters overholdelse af lovgivningen. HCPI'erne er det eneste sammenlignelige grundlag til at vurdere den inflationsmæssige konvergens medlemsstater imellem, og den inflationsmæssige konvergens vil blive vurderet i den kritiske periode inden indledningen af den tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union, som fastsat i traktaten, på grundlag af disse sammenlignelige HCPI'er. Men da det i henhold til artikel 109 J i TEU er muligt at lægge "andre prisindeks" til grund, kan der bl. a. tages hensyn til nationale forbrugerprisindekser. 11. REAKTIONER FRA BRUGERE, MEDIER OG MEDLEMSSTATER 11. 1 Udtalelse fra Det Europæiske Monetære Institut (EMI) EMI har udtalt følgende: "I sin egenskab af væsentlig bruger og forløber for Den Europæiske Centralbank (ECB) har EMI været nøje inddraget i det forberedende arbejde til HCPI'erne via de høringsprocedurer, der er fastsat i artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning om HCPI, og via EMTs faglige eksperter, som deltager i Eurostats arbejdsgruppe. På baggrund af de forskellige mål, begreber og metoder, der ligger til grund for de nationale forbrugerprisindekser, anser EMI harmoniseringsbestræbelserne for at være af afgørende betydning for konvergensvurderingen i henhold til traktaten om Den Europæiske Union. HCPI'erne vil danne grundlag for vurderingen af konvergensen med hensyn til prisstabilitet i EMI's konvergensberetning i begyndelsen af 1998. På kort og længere sigt vil der derfor blive fokuseret på en sammenligning af de enkelte medlemsstaters HCPI'er. Men fra begyndelsen af den tredje fase af Den Monetære Union vil HCPI'erne - og denne rolle bevares over for de medlemsstater, der ikke deltager i euro-zonen - være en central indikator for den fælles monetære politik, og dette indebærer, at indekset for hele Den Monetære Unions område (MUCPI) anvendes. De foranstaltninger, der er blevet truffet med henblik på konvergensvurderingen, vil udgøre et godt statistisk grundlag for MUCPI. Samtidig kan anvendelsen af MUCPI i forbindelse med den monetære politik øge betydningen af faktorer som f. eks. dataenes rettidighed, da dataene formentlig vil blive en vigtig del af den politiske analyse hver måned. Den harmonisering, der hidtil er opnået, forekommer generelt at være tilfredsstillende. Det fælles dækningsområde og klassifikationen samt den detaljerede offentliggørelse af delindekser er en vigtig forbedring i analytisk øjemed. Der er blevet fastsat en grundlæggende formel, og de første foranstaltninger er blevet truffet med henblik på at forbedre sammenligneligheden i forbindelse med metodologiske spørgsmål (metoder vedrørende kvalitetsjusteringer og stikprøveudtagning). EMI har støttet ideen om at fastsætte minimumsnormer på nuværende tidspunkt og indføre mere sammenlignelige og pålidelige metoder på længere sigt. Mange af de behandlede spørgsmål vedrører målingen af inflation og forbrugerprisstatistikkernes pålidelighed generelt, og tiltag på dette område er derfor navnlig glædelige i relation til den monetære politik. Denne positive vurdering af de opnåede fremskridt betyder dog ikke, at der overhovedet ikke har været meningsforskelle med hensyn til metoderne. Endvidere er udvidelsen af dækningsområdet til de dele af forbrugsudgifterne, som ikke er omfattet af de oprindelige HCPI'ere, noget, som i særlige grad optager EMI. Alt i alt ser EMI planerne om en yderligere udvikling af HCPI'erne som en nødvendig forudsætning for, at de kan anvendes i forbindelse med den monetære politik, uden dermed at forklejne deres betydning for konvergensvurderingen. " 50 "Beretning om konvergens i Den Europæiske Union i 1996" - KOM(96)560 endelig udg. , offentliggjort European Economy, supplement A, nr. 1 -januar 1997 i ' side 30/63 11. 2 Udtalelse fra Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Økonomiske og Finansielle Anliggender (GD II) GD II har udtalt følgende: 'Ï sin egenskab af væsentlig bruger har GD II, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, vedvarende krævet, at der rettidigt foreligger sammenlignelige og pålidelige data til vurderingen af konvergensen med hensyn til inflation. GD II ser derfor med tilfredshed på, at man har overholdt den tidsplan for HCPI'ernes indførelse, der blev fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser. Dette har gjort det muligt for Kommissionen at anvende HCPI'erne i sine seneste officielle dokumenter, f. eks. i beretningen om gennemførelsen af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for 1996 og i Kommissionens henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politik for af 1997. Den konvergensberetningen for 1998 er meget vigtigt, da det giver de politiske og økonomiske aktører tid til at blive fortrolige med dette nye indeks. før udarbejdelsen af HCPI'erne "operationelle" anvendelse år et Introduktionen af HCPI'erne skal også betragtes som et væsentligt resultat, da kvaliteten ikke er blevet ofret for rettidigheden. HCPI'erne er i deres nuværende udformning kendetegnet ved en høj grad af sammenlignelighed medlemsstater imellem, ikke kun med hensyn til dækningsområde, men også med hensyn til kvalitet. De nationale statistiske kontorer er nået til enighed om minimumsnormer og om god praksis med hensyn til visse centrale metodologiske aspekter, f. eks. en formel på lavere niveau eller opdatering af vægte. Brugerne sætter stor pris på, at sammenligneligheden og kvaliteten er blevet forbedret på samme tid. GD II's arbejde blev imidlertid besværliggjort af, at de tidligere serier for nogle medlemsstaters HCPI'er ikke forelå, i strid med enten lovkravene i de relevante forordninger eller aftalen med Eurostat. Selv om disse problemer senere er blevet løst, vil GD II gerne udtrykke håb om, at lignende mangler ikke vil opstå igen i forbindelse med udsendelsen af de ændrede HCPI-serier (f. eks. når dækningsområdet udvides). Ligeledes er der i forbindelse med nogle HCPI-serier blevet foretaget betydelige ændringer i månederne efter offentliggørelsen af HCPI'erne. Selv om GD II er helt klar over, at nogle ændringer er uundgåelige, bør de nationale statistiske kontorer sørge for at gøre det nødvendige for at minimere omfanget af eventuelle ændringer. Med hensyn til udviklingen fremover støtter GD II det arbejde, som arbejdsgruppen har igangsat med henblik på at udvide HCPI'ernes dækningsområde og forbedre såvel forbrugerprisindeksenes som HCPI'ernes statistiske præcision. Afslutningsvis gentager GD II sin støtte til, at HCPI'ernes rettidighed til stadighed respekteres, da dette er af meget afgørende betydning for, at brugerne effektivt kan overvåge inflationen i den kommende ØMU og i hele Den Europæiske Union. " 11. 3 Sammendrag af medlemsstaternes udtalelser finansministerier, Introduktionen af HCPI var vellykket i alle medlemsstater. De væsentlige brugere, dvs. centralbankerne, og forskningsinstitutter, har vist stor interesse for HCPI. Da hovedbrugerne i de fleste medlemsstater er blevet holdt fuldt ud underrettet om, hvor langt harmoniseringsprojektet var kommet, og hvilke resultater der var opnået, var det ikke vanskeligt at redegøre over for dem, hvilke, metodologiske og begrebsmæssige forskelle der er mellem det nationale forbrugerprisindeks og HCPI. Nogle medlemsstater har endvidere afholdt seminarer om HCPI for de væsentlige brugere. økonomiministerier, institutioner finansielle Derimod var interessen for denne nye inflationsindikator beskeden i den almindelige offentlighed. Medlemsstaterne er dog af den opfattelse, at situationen kan ændres i 1998, når der træffes afgørelse om, hvilke lande der skal deltage i Den Økonomiske og Monetære Union. side 31/63 Nogle medlemsstater har valgt at lade HCPI og det nationale forbrugerprisindeks være så ens så muligt ved også at gennemføre metodologiske forbedringer fra HCPI i forbrugerprisindekset og også at lade det omfatte varer og tjenesteydelser, som blev tilføjet til udarbejdelsen af HCPI. Andre medlemsstater forsøger at holde HCPI og det nationale forbrugerprisindeks så adskilte som muligt for at understrege, at de tjener forskellige formål. første Luxembourg var det for det nationale forbrugerprisindeks. Der blev aldrig sat spørgsmålstegn ved HCPI's anvendelse som en inflationsindikator. Der var dog langvarige diskussioner om, hvorvidt HCPI skulle anvendes som det nationale forbrugerprisindeks og derfor til pristalsregulering aflønningerne. land, som lod HCPI i stedet træde I alle andre medlemsstater har der hidtil ikke være nogen særlige problemer med at indføre et yderligere prisindeks, da det blev understreget, at HCPI primært var til internationale sammenligninger af inflation, og at det nationale forbrugerprisindeks forblev den bedste indikator i national sammenhæng. I Grækenland, Irland, Italien og Østrig faldt introduktionen af HCPI sammen med introduktionen af det ajourførte nationale forbrugerprisindeks. Det lykkedes med held Irland at gå fra kvartalsdata til månedlige data til udarbejdelsen af det nationale forbrugerprisindeks. Grækenland anførte, at offentliggørelsen af HCPI styrkede tilliden til det reviderede nationale forbrugerprisindeks. Der var dog diskussioner i Grækenland om, hvorvidt til mange man i stedet for forbrugerindeksene skulle anvende HCPI'erne som deflatorer økonomiske og monetære variabler, hvilket kunne resultere i forskellige internationale sammenligninger. i ændrede tal 12. OVERHOLDELSE OG KVALITETSKONTROL I artikel 12 i Rådets forordning om HCPI er der indirekte fastsat en forpligtelse til at overvåge, om bestemmelserne overholdes, ved at bemyndige Kommissionen (Eurostat) til at anmode medlemstaterne om at meddele de oplysninger, som er nødvendige for at evaluere: (a) overholdelsen af sammenlignelighedskravene og (b) kvaliteten af HCPI'erne. Endvidere skal medlemsstaterne i henhold til alle de specifikke foranstaltninger, der er fastsat i Kommissionens forordning, meddele oplysninger, der er tilstrækkelige til at overvåge og kontrollere kvaliteten. Generelt fastsætter Kommissionens forordninger 'butput", dvs. hvad der kræves, og overlader det til medlemsstaterne at afgøre, hvordan dette krav opfyldes51. Som følge heraf er det nødvendigt med et effektivt system til at overvåge, om bestemmelserne overholdes, for at sikre, at medlemsstaterne i praksis lever op til ånd og bogstav i de forskellige forordninger og retningslinjer. Men Kommissionen vil måske have behov for flere oplysninger, end medlemsstater selv ville have behov for, med henblik på at sikre, at indeksene er pålidelige. I nedenstående punkt 12. 1 - 12. 8 opsummeres resultaterne af den første overvågning af bestemmelsernes overholdelse, mens der fortsat er drøftelser i gang med hensyn til, hvordan man bedst kan oprette et system med uafhængig statistisk kontrol med henblik på at sikre HCPI'ernes høje kvalitet samt oprette et overvågningssystem i stil med den praksis, der findes i mange medlemsstater. Kommissionen (Eurostat) overvejer også, om der er behov for yderligere mekanismer til at sikre denne nye økonomiske indikators kvalitet og integritet, idet én mulighed kunne være at oprette et uafhængigt rådgivende organ. Udarbejdelsen af HCPI'er er i vidt omfang baseret på de nationale forbrugerprisindekser. Med hensyn til de aspekter af indeksenes struktur, som har størst sandsynlighed for at gøre resultaterne 51 Jf. også punkt 5. side 32/63 ikke-sammenlignelige, er HCPI'erne baseret på harmoniserede begreber, metoder og fremgangsmåder, hvilket gør, at HCPI'erne er den bedste indikator til sammenligning af inflationen medlemsstater imellem. Det er formålet med dette afsnit at vurdere, hvilke forbedringer af sammenligneligheden der er sket med HCPFernes indførelse. Punkt 12. 2 - 12. 8 beskriver forbedringerne i henhold til den eksisterende lovgivningsramme for HCPI, mens der i punkt 12. 1. er anført forbedringer, som går ud over det minimum, der kræves i forordningerne. 12. 1 Specifikke ændringer, som er foretaget af medlemsstaterne Harmoniseringsprojektet og udarbejdelsen af HCPI krævede betydelige ressourcer med hensyn til personale og dataudstyr52. Mange medlemsstater øgede antallet af faglige og andre medarbejdere og/eller udvidede deres databehandlingssystem for at kunne udarbejde HCPI fra januar 1995, f. eks. Irland, Luxembourg, Sverige og Det Forenede Kongerige. I begyndelsen af 1997 fik Østrigs prisindsamlingskontorer installeret specielt software til indsamlingen og indsendelsen af dataene. fra Med henblik på at fremsende tidsserier af HCPI'erne, som er så sammenlignelige som muligt, beregnede medlemsstaterne retrospektive data til HCPI. Alle medlemsstater fremsendte månedlige HCPI'er fra og med indekset for januar 1995, og alle undtagen Frankrig og Det Forenede januar 199553 på grundlag af Kongerige udarbejdede delindeksene under HCPI COICOP/HCPI-klassifikationen54. Irland og Det Forenede Kongerige fremsendte imidlertid først retrospektive data fra offentliggørelsen af tallene for august den 7. oktober 1997. Fremsendelsen af retrospektive data krævede i nogle medlemsstater, at man estimerede de tidligere priser og vægte for en række poster, som ikke var omfattet af det nationale forbrugerprisindeks. Endvidere indførte Grækenland, Luxembourg, Østrig, Finland og Det Forenede Kongerige formlen for det geometriske gennemsnit i forbindelse med beregningen af basisaggregater for de indekser, der lå før januar 199755. Mange medlemsstater indføre COICOP- klassifikationen til deres nationale forbrugerprisindeks, hvilket mange brugere vil se med tilfredshed på, da komponenterne i de nationale forbrugerprisindekser ikke er i overensstemmelse med en fælles klassifikation. indførte eller planlagde at Grækenland, Østrig, Portugal og Det Forenede Kongerige ændrede deres geografiske og populationsmæssige dækningsområde lige inden introduktionen af HCPI og foregreb derved til dels et udkast til Kommissionens forordning, som indeholder en harmoniseret definition af HCPI'ernes geografiske og populationsmæssige dækningsområde56. Eftersom Grækenland medtager landdistriker, Portugal dækker Azorerne og Madeira og Det Forenede Kongerige medtager de øverste 4% af indkomstmodtagerne og også pensionister, som hovedsagelig modtager statslige ydelser, omfatter de HCPI'er, der blev introduceret i marts 1997, alie husholdninger, uanset indkomst, som bor i en hvilken som helst del af det økonomiske område (landdistrikter og byer). Østrig gik over til 'indlandsbegrebet" i forbindelse med HCPI ved at medtage udenlandske besøgendes udgifter i Østrig. Mange medlemsstater tog højde for nye varer og tjenesteydelser som f. eks. mobiltelefoner, da de udarbejdede deres HCPI. Belgien, Danmark, Italien, Luxembourg og Østrig indførte tidligere end oprindeligt planlagt nye vægte lige inden introduktionen af HCPI. Nederlandene besluttede at gå over til en årlig opdatering af de vægte, der anvendes til at udarbejde HCPI og det nationale forbrugerprisindeks fra og med december 1997. Medtagelsen af nye varer og tjenesteydelser og 52 53 54 55 56 Jf. også punkt 2. Jf. også tabellen i 6. 4. Jf. også punkt 6. 2. 1. og 6. 2. 7. Jf. også punkt 12. 6. Jf. også punkt 8. 3. """" side 33/63 anvendelsen af mere tidssvarende vægtningsdata skulle resultere i mere pålidelige og relevante indekser57. I Tyskland, hvor indsamlingen af data og kvalitetskontrollen i vidt omfang forestås af de regionale kontorer (Statistische Landesåmter), har man indført et system, hvorved det statistiske kontor (Statistisches Bundesamt) kan modtage mikrodata fra de regionale kontorer til udarbejdelsen af de statistiske oplysninger, som Eurostat behøver til at påvise HCPI'ernes kvalitet som led i overvågningen af, om bestemmelserne overholdes. 12. 2 Dækningsområde 12. 2. 1 Midlertidige indekser introduceret den 29. februar 1996 I 1996 offentliggjorde Kommissionen (Eurostat) hver måned de midlertidige indekser. De blev anvendt af Kommissionen (GD II) og Det Europæiske Monetære Institut i deres første konvergensberetninger til Rådet i 1996. Der foreligger midlertidige indekser for perioden januar 1994 til december 1996 for alle EØS-lande og Schweiz. I henhold til Rådets forordning blev de erstattet58 af HCPI'erne fra og med indekset for januar 1997. indekser59 udgjorde et bedre grundlag De midlertidige for en sammenligning af forbrugerprisinflationen end de nationale forbrugerprisindekser, da de var blevet justeret med henblik på at gøre dækningsområdet for varer og tjenesteydelser så ens som muligt. Visse udgiftskategorier blev ikke medtaget, andre, som ikke er omfattet af visse nationale forbrugerprisindekser, blev medtaget for alle medlemsstater. Den kombinerede vægt af disse poster, der henholdsvis blev omfattet og ikke omfattet, var ca. 16% af de samlede forbrugsudgifter. De præcise beløb varierede fra land til land; nærmere oplysninger vedrørende EU-medlemsstaterne er anført i tabel 4 og 5 nedenfor. Bortset fra disse forskelle med hensyn til dækningsområdet for varer og tjenesteydelser var de midlertidige indekser udarbejdet på grundlag af nøjagtigt de samme metoder, som blev anvendt i forbindelse med de nationale forbrugerprisindekser, som de var afledt af. Tabel 3 viser forskellen mellem de midlertidige indekser og de nationale forbrugerprisindekser med hensyn til dækningsområdet for varer og tjenesteydelser. Tabellen stammer fra Eurostats pressemeddelelse nr. 15/96 af 29. februar 1996 i forbindelse med introduktionen af de midlertidige indekser og er korrigeret med hensyn til skønnene for Det Forenede Kongerige. Det fremgår, at de midlertidige indekser dækkede ca. 84% af de varer og tjenesteydelser, der er omfattet af de nationale forbrugerprisindekser, med det største sammenfald i dækningen på 92% i Grækenland og det mindste på 75% i Nederlandene. De væsentligste forskelle med hensyn til dækningen af poster skyldes behandlingen af boligejere og deres boliger60. Forskellene i vægtene på sundheds- og uddannelsesområdet, som udgør 11% i det franske forbrugerprisindeks og mindre end 1% i Det Forenede Kongeriges forbrugerprisindeks, afspejler ikke kun betydelige institutionelle forskelle landene imellem med hensyn til, hvordan forbrugerne betaler for sådanne tjenesteydelser, men også forskelle med hensyn til, hvordan disse poster behandles i forbrugerprisindekset. 57 Nærmere oplysninger er anfort i punkt 12. 3. og 12. 5. Med undtagelse af Schweiz, som udarbejdede et midlertidigt indeks, men ikke udarbejder et HCPI. 58 59 Jf. punkt 6. 1. 60 Jf. også punkt 8. 1. og 10. 2. side 34/63 Tabel 3: Udgifter, som ikke blev omfattet af de nationale forbrugerprisindekser ved beregningen af de midlertidige indekser Midlertidigt indeks + ejerboliger + sundhed og uddannelse +/- andet DK - omtrentlige vægte pr. 1000 (januar 1996 61) F D 875 826 - 92 112 45 13 37 E 913 17 44 26 B 822 40 56 82 916 - 76 8 821 126 36 17 EL I RL 846 40 43 71 I 900 - 78 22 L 883 - 85 32 =nation. forbrugerprisind. 1000 1000 1000 1000 1000 1000 1000 1000 1000 Midlertidigt indeks + ejerboliger + sundhed og uddannelse +/- andet NL 749 118 12 121 A 871 9 46 74 p 876 61 39 24 FIN 774 100 41 85 S 793 160 25 22 UK 796 120 9 75 IS 750 108 43 99 N 803 115 31 51 =nation. forbrugerprisind. 1000 1000 1000 1000 1000 1000 1000 1000 Nedenstående tabel 4 og 5, som også stammer fra Eurostats pressemeddelelse nr. 15/96 af 29. februar 1996, viser, hvilke kategorier der ikke blev omfattet af de nationale forbrugerprisindekser, og hvilke der blev tilføjet. De indeholder kun oplysninger om EU-medlemsstaterne. Tabel 4: Kategorier, som blev tilføjet de nationale forbru midlertidige inc E B DK D EL F gerprisinc ekser IRL I Alkoholiske drikkevarer Tobak Tjenesteydelser til almindelig vedligeholdelse og reparation af boliger ind ind lekse r vec ben øgningen i if de L ind ind NL A P FIN S UK i 61 Referenceudgifterne er de samlede udgifter, som er omfattet af hver medlemsstats nationale forbrugerprisindeks, og som er fastsal som en vægt af 1000. De vægte, der er fastsat til det midlertidige indeks og de omfattede eller ikke-omfattede kategorier, er de samme, som blev anvendt til udarbejdelsen af indekset i januar 1996. side 35/63 Tabel 5: Kategorier, som ikke blev omfattet af de nationale forbrugerprisindekser ved beregningen af de Beregnet lejeværdi af egen bolig Rentebetalinger på realkreditlån Renovation og kloakering (betaling i form af afgift uanset forbrug) Forsikringer i forbindelse med boliger Vandforsyning (betaling i form af afgift uanset forbrug) Sundhedsvæsen Pakketure og udgifter i udlandet Rejseforsikringer Afgifter vedrørende brug af bil, vej- og brugsafgifter Bilforsikringer Gebyr for kørekort Uddannelse Tjenesteydelser på det sociale område Finansielle tjenester i. a. n. Andre tjenesteydelser i. a. n. ud ud ud ud ud ud ud ud B DK ud ud midlertidige inc E EL F ekser IRL D ud I L A NL ud P ud FIN S ud UK ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud ud 12. 2. 2 HCPFer introduceret den 7. marts 1997 Som fastsat i Rådets forordning introducerede Kommissionen (Eurostat) den 7. marts 1997 det første sæt HCPI'er til alle EU-medlemsstater, Island og Norge62. De trådte i stedet for de midlertidige indekser som den bedste indikator til sammenligning af forbrugerprisinflationen medlemsstaterne imellem og anvendes i EMTs og Kommissionens konvergensberetningcr til Rådet. HCPI er et nyt og anderledes indeks til måling af inflationen og ikke blot et 4ud\ idet midlertidigt indeks". I modsætning til de midlertidige indekser, som udelukkende var baseret på de nationale forbrugerprisindekser og blot blev justeret med henblik på at gøre dækningsområdet for varer og tjenesteydelser så sammenligneligt som muligt, er HCPI'erne også (og IS. IT J harmoniseret med hensyn til visse metodologiske aspekter af indeksets struktur. tjenesteydelser på uddannelsesområder, Tilføjelserne til dækningsområdet i forhold til de midlertidige indekser omfatter f. eks. forsikringer i forbindelse med biler og boliger, pakketure, banktjenester, adskillige administrationsgebvrcr. varer og samt varer på sundhedsområdet, som ikke kræver recept63. Den kombinerede vægt af disse tilføjelser udgør ca 5% af de samlede gennemsnitlige forbrugsudgifter i alle medlemsstater, lavest i Portugal med ca 2% og højst i Island med ca. 7%. Nærmere oplysninger er anført i tabel 6. Den viser forbrugsudgifterne i forbindelse med de hovedkategorier af varer og tjenesteydelser, der blev indført ('tilføjet de midlertidige indekser") til udarbejdelsen af HCPI'erne, og afspejler dermed disse delindeksers vægt i hver enkelt medlemsstats HCPI. aftenskole, f. eks. 62 63 Jf. punkt 6. 2. ; nærmere oplysninger om tilgængelige data er anfort i punkt 6. 4. Jf. også punkt 6. 2. 1. side 36/63 Tabel 6: Delindekser, der blev indført til udarbejdelsen af HCPI'erne - omtrentlige vægte pr. 1000 (referenceår 1996 64) F 4,8 EL 11,9 B 8,7 E 8,4 DK 7,4 D 8,5 IRL 6,0 I 16,0 L 2,8 Produkter på sundhedsområdet - betales af forbrugeren og refunderes ikke Pakketure Uddannelse - betales sædvanligvis af forbrugerne i medlemsstaterne Forsikring Bankvæsen i. a. n. Andre tjenesteydelser i. a. n. Tilføjelser i alt: 31,4 • 8,7 3,5 11,0 63,3 12,6 3,3 16,7 4,6 2,6 13,7 7,8 1,2 1,4 3,7 30,6 6,0 0,0 8,6 50,0 3,4 3,5 20,4 13,7 60,9 5,7 2,0 5,3 42,8 11,6 • 18,1 57,9 4,0 0,1 8,1 29,6 11,7 7,0 10,5 39,1 2,5 1,1 3,4 49,6 1,8 3,2 9,5 39,1 5,5 0,3 7,0 69,0 Produkter på sundhedsområdet - betales af forbrugeren og refunderes ikke Pakketure Uddannelse - betales sædvanligvis af forbrugerne i medlemsstaterne Forsikring Bankvæsen i. a. n. NL 7,6 A 4,1 P 5,6 FIN 11,2 S 12,1 UK 7,0 IS 9,2 N 7,1 16,4 3,0 16,8 3,9 3,2 0,8 22,0 1,3 9,5 1,7 30,0 11,0 24,5 0,0 20,2 1,8 9,8 0,3 7,0 2,1 5,3 0,2 3,7 0,9 7,3 1,5 6,0 2,0 6,6 13,8 5,3 ; Andre tjenesteydelser i. a. n. 9,0 1,0 0,3 2,2 3,1 5,0 16,4 ; Tilføjelser i alt: 46,1 34,9 15,4 41,3 35,2 61,0 70,5 34,4 12. 2. 3 Sammenligning mellem dækningsområdet for HCPI og det nationale forb ru gerindeks • Det er formålet med HCPI at måle den inflation, som forbrugerne oplever. Begrebet 'husholdningernes pengeudgifter til konsum" fastsætter både de varer og tjenesteydelser, der skal omfattes af HCPI, og det prisbegreb, der skal anvendes: priser med fradrag af refusioner, subsidier og tilskud. Begrebet er fastsat i et udkast til Kommissionens forordning om ændring af Kommissionens forordning (EF) 1749/96 med hensyn til dækningsområde65. Ved 'husholdningernes pengeudgifter til konsum" forstås kun monetære transaktioner, og de omfatter derfor hverken naturalindkomster, f. eks. landbrugsprodukter dyrket til eget forbrug, eller tjenesteydelser i forbindelse med ejerboliger. De udgifter, som opstår for boligejere, når de erhverver en bolig, udtrykt beregnet lejeværdi eller rentebetalinger på realkreditlån, anses f. eks. ikke som en del af den inflatoriske proces og er derfor ikke omfattet af HCPI'erne. Det overvejes imidlertid at medtage nettoerhvervelsesprisen for nye boliger. Men indtil der findes en 64 Rcfercnceudgiftcrne er de samlede udgifter, som er omfattet af HCPI, og som er fastsat som en vægt af 1000. Medlemsstaternes HCPI er afledt af de nationale forbrugerprisindekser ved anvendelse af forskellige vægt-, pris- og indeksrefcrencepcriodcr og forskellige hyppigheder af opdateringen af vægte. For at gore vægtene sammenlignelige medlemsstaterne imellem og med henblik på aggrcgrcringen til ECPI fik de 1996 som ny referenceperiode (gennemsnitligt prisniveau for det pågældende ar). Jf. punkt 8. 1. 65 side 37/63 tilfredsstillende løsning på tjenesteydelserne i forbindelse med ejerboliger, er sådanne udgifter pr. definition ikke omfattet af "husholdningernes pengeudgifter til konsum". Tabel 7 giver løselige skøn over, hvad der allerede er dækket af HCPI pr. januar 1997, hvad der mangler at blive tilføjet i 1998 og 1999, og hvad der falder uden for HCPFs anvendelsesområde og derfor ikke anses for at være relevant i forbindelse med internationalt sammenlignelige inflationsindikatorer, selv om disse poster er medtaget i nogle nationale forbrugerprisindekser. Medlemsstaternes HCPI'er dækker på nuværende tidspunkt over 90% af 'husholdningernes pengeudgifter til konsum". De resterende 10% vil blive tilføjet senest i december 1999. Ca. 6% er varer og tjenesteydelser, som endnu ikke er omfattet af HCPI, da ingen medlemsstat har tekniske løsninger på behandlingen af dem eller metoderne og den anvendte praksis skal forbedres, inden man kan sikre sammenlignelighed. Den fuldstændige dækning af alle poster (så vidt det er muligt) vil blive opnået i to etaper, i december 1998 og december 1999. De væsentlige udvidelser af dækningsområdet vedrører sundhedsvæsen, uddannelse, tjenesteydelser i forbindelse med social sikring, f. eks. pensionistboliger, og forsikringer66. Indtil ca. 4% vil blive tilføjet nogle af HCPI'ernes dækningsområde som følge af justeringer af det geografiske og populationsmæssige dækningsområde, som er fastsat i et udkast til Kommissionens forordning om ændring af Kommissionens forordning (EF) 1749/96 om HCPI's dækning med hensyn til geografisk område og population67. HCPI omfatter 'husholdningernes pengeudgifter til konsum", som finder sted på en medlemsstats økonomiske område. F. eks. skal alle medlemsstater, undtagen Danmark og Italien, som allerede har omfattet sådanne udgifter, medtage udgifterne blandt personer, som bor på institutioner. Belgien, Grækenland, Spanien, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Finland, Det Forenede Kongerige, Island og Norge skal medtage udenlandske besøgendes udgifter og ikke omfatte residenters udgifter under ophold i udlandet. Andre medlemsstater anvender allerede dette 'indlandsbegreb". Den yderligere vægt på ça. 20%, som tillægges Luxembourg, afspejler grænsehandlens betydning. Den negative vægt i forbindelse med Norge angiver, at residenter bruger mere i udlandet end udenlandske besøgende bruger i Norge. Belgien og Spanien kan ikke på nuværende tidspunkt fremkomme med skøn over tilføjelserne til det populationsmæssige dækningsområde. De to sidste rækker i tabel 7 viser forskellen mellem 'husholdningernes pengeudgifter til konsum" og de nationale forbrugerprisindekser. Vægtene varierer meget medlemsstater imellem; der er givet nogle forklaringer herpå i fodnoterne. Tallene er løselige skøn, som kan ændres, hvis medlemsstaterne vælger også at i deres nationale forbrugerprisindeks. Intet enkelt forbrugerprisindeks eller sæt af forbrugerprisindekser bør anvendes som model for, hvad HCPI'erne bør omfatte. lade tilføjelserne til HCPI indgå Note: For Luxembourgs vedkommende er HCPI og det nationale forbrugerprisindeks ens. 66 Nærmere oplysninger er anfort i punkt 8. 1. 67 Jf. punkt 8. 3. side 38/63 Tabel 7: Husholdningernes pengeudgifter til konsum omfattet af HCPI i sammenligning med dækningsområdet for det nationale forbrugerindeks - omtrentlige vægte pr. 1000 (referenceår 1996 ») F 847 E 954 EL 875 I 973 B 952 D 953 DK 903 IRL L 725 HCPI's oprindelige dækningsområde pr. jan. 1997 Tilføjelser poster i dec. 1998 og dec. 1999 Tilføjelser til det populationsmæssige dækningsområde senest i dec. 1998 til dækningsområdet for HCPI's endelige dækningsområde pr. dec 1999 = husholdningernes pengeudgifter til konsum Udgifter omfattet af: a) husholdningernes pengeudgifter til konsum, men ikke omfattet af forbrugerprisindekset b) forbrugerprisindekset, men ikke omfattet af husholdningernes pengeudgifter til konsum HCPI's oprindelige dækningsområde pr. jan. 1997 Tilføjelser poster i dec. 1998 og dec. 1999 til dækningsområdet for Tilføjelser til det populationsmæssige dækningsområde senest i dec. 1998 HCPI's endelige dækningsområde pr. dec. 1999 = husholdningernes pengcudgifter til konsum Udgifter omfattet af: a) husholdningernes pengeudgifter til konsum, men ikke omfattet af forbrugerprisindekset b) forbrugerprisindekset, men ikke omfattet af husholdningernes pengeudgifter til konsum 48 31 45 66 2 intet skøn 1000 56 69 46 153 27 80 intet skøn 1000 0 0 195 1000 1000 1000 1000 1000 1000 1000 0 82 b 2 69 l ld 114e 114f 0 0 5 87 e 0 0 48 B " NL 886 A 960 P 943 FIN 930 s 896 UK 917 IS 908 N 937 70 40 49 40 96 42 68 44 0 8 30 8 50 -5 83 1000 1000 1000 1000 1000 1000 1000 1000 84 132 h 0 0 0 124 5 0 25 J » 173 k 8 3' 77 m 0 165" 96° 92 P 1001 Referenceudgifterne er husholdningernes pengeudgifter til konsum, som skal omfattes af HCPI fra december 1999. Disse er fastsat som en vægt af 1000. Vægtene er løselige skøn, som relaterer til det gennemsnitlige prisniveau i 1996. Pakketure, gebyrer for korekort, våbentilladelse, jagttilladelse og pas Hushjælp, gebyrer i forbindelse med advokatvirksomhed, forsikring, brugte biler, administrationsgebyrcr Indregistreringsafgift ("BIWTMC") Beregnet lejeværdi Beregnet lejeværdi, registreringsafgift Varer og tjenesteydelser på sundhedsområdet leveret af socialsikringsordningen, lotteri- og totalisatorpil Udenlandske besogendes udgifter i Østrig HCPI dækker hele befolkningen, mens forbrugerprisindekset indkomstmodtagerne og pensionister, som hovedsagelig modtager statslige ydelser. Finansielle tjenesteydelser Imputcrct leje, afgifter for kommunale tjenesteydelser Lotteri- og totalisatorspil ikke omfatter de øverste 4% af side 39/63 12. 3 Vægtning 12. 3. 1 Vægtenes kvalitet Medlemsstaterne skulle ikke træffe specifikke foranstaltninger vedrørende vægtene i forbindelse med HCPI's indførelse. Belgien, Danmark, Italien, Luxembourg og Østrig ajourførte imidlertid tidligere end planlagt deres vægte lige inden introduktionen af HCPI og foregreb således de krav om minimumsnormer for pålidelighed og relevans, der er fastsat i et udkast til Kommissionens forordning vedrørende minimumsnormer for kvaliteten af HCPI-vægte68. Danmark indførte nye vægte i oktober 1996. De anvendes til beregningen af HCPI og det nationale forbrugerprisindeks og blev anvendt til beregningen af de midlertidige indekser. De nye vægte er baseret på nationalregnskabsdata og husstandsbudgetundersøgelsen fra 1994. i fra indført af Belgien på grundlag af januar 1997 Nye vægtningsordninger blev husstandsbudgetundersøgelsen af på 1995-1996, husstandsbudgetundersøgelsen fra 1994-1995, af Italien på grundlag af nationalregnskabsdata for 1995 og af Luxembourg på grundlag af husstandsbudgetundersøgelsen fra 1993. Østrigs forbrugsvaner er baseret på husstandsbudgetundersøgelsen og nationalregnskabsdata for 1993/94 og justeret ved hjælp af det foreløbige regnskab for 1995. grundlag Irland af 12. 3. 2 Vægtreferenceperiode forskellige Da HCPFerne er afledt af de nationale vægtreferenceperioder, hyppigheder. Vægtreferenceperioden er den udgifts- eller forbrugsperiode, som de vægte, der anvendes til udarbejdelsen af HCPI'erne, stammer fra til månederne i 1997. Den ligger mellem 1989/1990 og 1995/1996 afhængigt af medlemsstaten. forbrugerprisindekser, har de opdateres med forskellige vægtene og De fleste medlemsstater opdaterer vægtene hvert femte år. Fra 1998 vil de skulle justere vægtene hvert år, hvis der skulle forekomme betydelige ændringer af udgiftsmønstret69. Nederlandene besluttede at gå over til en årlig ændring af basisåret til HCPI og det nationale forbrugerprisindeks fra og med december 1997. Sammen med Frankrig, Sverige og Det Forenede Kongerige vil Nederlandene således beregne et kædeindeks med en årlig opdatering af vægtene. Danmark og Luxembourg overvejer også at gå over til en årlig opdatering af deres vægte, men ikke før december 1998. Tabel 8 giver en oversigt over de vægtreferenceperioder og opdateringshyppigheder, der anvendes i forbindelse med udarbejdelsen af HCPI i 1997: m Beregnet lejeværdi n Renter på realkreditlån og andre poster i forbindelse med ejerboliger, lotteri- og totalisatorspil ° Renter på realkreditlån, afskrivninger, afgifter for kommunale tjenesteydelser, lotteri- og totalisatorspil P Beregnet lejeværdi, lotteri- og totalisatorspil * Beregnet lejeværdi, sundhedsvæsen, uddannelse, forsikringer brutto 68 Jf. også punkt 8. 2. 69 Jf. punkt 12. 4. for flere oplysninger side 40/63 HCPI'ernes væ gtreferenceperioder og opdateringshyppigheder i 1997 Tabel 8: HCPI'ernes vægtreference periode i 1997: 1995 - 1996 1994 1991 1994 1990-1991 1995 1994 1995 1993 1990 1993/1994-1995 1989-1990 1990 1996 juli 1995-juni 1996 1995 1993 - 1995 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK IS N Næste planlagte vægtreference periode: Indføres i / fra og med indekset for: Årlig opdatering ("kædeindeks"): 1995 1998- 1999 dec. 1998/jan. 1999 dec. 2000/jan. 2001 1996 1999 1995 1995 dec. 1997/jan. 1998 X dec. 1998/jan. 1999 dec. 1997/jan. 1998 [x fra dec. 1997] 1994-1995 1995 1997 juli 1996-juni 1997 2000 1994-1996 dec. 1997/jan. 1998 dec. 1997/jan. 1998 dec. 1997/jan. 1998 jan. 1998/febr. 1998 dec. 200 l/jan. 2002 dec. 1997/jan. 1998 X X X Ved forelæggelsen af HCPI fastsætter Eurostat en ny referenceperiode eller 'J)risopdaterer" alle medlemsstaters vægte til 1996 (gennemsnittet for året), og efterfølgende til december 1996, december 1997, december 1998 osv. 70. Udviklingen i HCPI og delindeksene herunder udtrykkes således i relation til det gennemsnitlige prisniveau i 1996, og efterfølgende til december 1996, december 1997, december 1998 osv. Denne prisopdatering er en 'bmmåling",' som ikke ændrer vægtreferenceåret og ikke påvirker den beregnede inflationsrate. , 12. 4 Vægte for delindekser Hver måned fremsender medlemsstaterne HCPI og delindeksene herunder til Kommissionen (Eurostat). Delindeksene er baseret på COICOP/HCPI-klassifikationen71. De anvendes til at analysere årsagerne til inflationspres og offentliggøres derfor hver måned sammen med HCPI af Eurostat. Medlemsstaterne fremsender også de vægte for delindeksene, der anvendes ved beregningen af HCPI, til Kommissionen (Eurostat). Vægtene angives med en detaljeringsgrad på mindst en tusindedel. De vægte, der er tildelt hver enkelt COICOP/HCPI-kategori, varierer landene imellem afhængigt af forbrugsudgifternes relative betydning i forbindelse med den enkelte vare eller tjenesteydelse i den enkelte medlemsstat. Der findes ingen 'fensartet kurv", som gælder for alle medlemsstater. Tabel 15 i bilaget til dette dokument er et uddrag fra Eurostats database "NEWCRONOS"72 med vægte for alle delindekser fra alle medlemsstater. Vægtene har 1996 som referenceår, dvs. at 70 71 72 Jf. også punkt 6. 2. 8. Jf. punkt 6. 2. 1. og 6. 2. 7. Jf. også punkt 6. 4. side 41/63 vægtene fra hver enkelt medlemsstats vægtreferenceperiode blev 'fcrisopdateret" 73 og udtrykt i relation til det gennemsnitlige prisniveau i 1996. De vægte, der vises i tabel 15 i forbindelse med delindeksene, varierer meget medlemsstaterne imellem og afspejler forskelle med hensyn til forbrugsafgifternes relative betydning i forbindelse med hver enkelt gruppe varer og tjenesteydelser. Men vægtene afspejler også forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til vægtreferenceperiode og hyppigheden af vægtenes opdatering. En vægt for en bestemt vare eller tjenesteydelse afspejler forbruget af denne post i vægtreferenceperioden, som kan afvige med indtil fem år. For det fleste posters vedkommende, f. eks. næringsmidler eller boliger, kan fem år gamle vægte udgøre et godt estimeringsgrundlag, som afspejler de aktuelle forbrugsudgifter. Men med hensyn til visse poster, som i vidt omfang er ved at miste eller at fa betydning, f. eks. databehandlingsudstyr, vil fem år gamle vægte formentlig ikke afspejle deres relative betydning korrekt. Vægtene for eksempelvis databehandlingsudstyr (COICOP/HCPI 09. 1. 3. ) vil formentlig ikke variere særlig meget medlemsstaterne imellem (fra 0,2%o til 6,4%o), hvis der var taget hensyn til den øgede efterspørgsel efter pc'er. Da priserne på databehandlingsudstyr er faldende, er udgiftsvægtene i relation til det gennemsnitlige prisniveau i 1996 endvidere lavere end i vægtreferenceperioden. i udgiftsmønstret, hvis udkastet Fra 1998 vil medlemsstater skulle revidere deres vægte hvert år og justere dem for betydelige ændringer forordning vedrørende minimumsnormer for kvaliteten af HCPI'ernes vægte vedtages74. Hermed elimineres en stor del af den manglende sammenlignelighed mellem HCPI'erne, som udelukkende skyldes metodologiske forskelle med hensyn til vægtningen, dvs. forskellen mellem årlige og mindre hyppige ændringer af basisåret. 75. til Kommissionens Som led i overvågningen af, om bestemmelserne overholdes, har Kommissionen (Eurostat) anmodet mange medlemsstater om at verificere og om nødvendigt korrigere deres vægte for nogle delindekser, som forekom at være enten meget lave eller meget høje i forhold til andre medlemsstaters data. Analysen af forskellene med hensyn til medlemsstaternes vægtningsmønster viste også, at behandlingen af visse varer og tjenesteydelser i HCPI, f. eks. pakketure (COICOP/HCPI 09. 4. ), kunne komme på tale med henblik på en fremtidig harmonisering. 12. 5 Varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning til at identificere varer og Fra januar 1997 skal medlemsstaterne træffe foranstaltninger tjenesteydelser, som har faet økonomisk betydning og endnu ikke er omfattet af HCPI. Tærsklen er fastsat til en omsætning på mere end en tusindedel af de samlede forbrugsudgifter i medlemsstaten. Kommissionen (Eurostat) vil medvirke til at lette processen ved at udveksle oplysninger om "varer og tjenesteydelser, som har faet økonomisk betydning", og som er blevet inkluderet i andre medlemsstaters HCPI'er. Målet er for det første at bevare HCPI'ernes relevans ved at tage højde for markedsudviklingen og for det andet at sørge for, at HCPI'erne er indbyrdes relateret med hensyn til graden af ajourføring for at sikre sammenligneligheden76. Det er imidlertid ikke let at fastsætte, hvilken vare eller tjenesteydelse der har faet økonomisk betydning, hvilken der er en ny variant af en allerede eksisterende vare eller tjenesteydelse, eller hvilken vare eller tjenesteydelse der blev omfattet af HCPI for at forbedre repræsentativiteten. Tabel 9 indeholder en oversigt over varer og tjenesteydelser, som har faet økonomisk betydning, og som for første gang blev inkluderet i mindst én medlemsstats FICPI i 1997 og indberettet til Kommissionen (Eurostat): Jf. punkt 8. 2. 73 Forklaret i punkt 6. 2. 8. og 12. 3. 2. 74 75 Nærmere oplysninger er anfort i punkt 12. 3. 2. 76 Jf. også punkt 6. 2. 2. side 42/63 Tabel 9: Varer og tjenesteydelser, som har faet økonomisk betydning - fra januar 1997 tjeneste eller Betalings-tv Internetabonnement Mobiltelefoner og -gebyrer Faxtelefon (telefonsvarer forbindelse med telefonlinje) Modem Printer Hjemmecomputer Uddannelsessoftware / spil på cd-rom Computerspil Uformatteret pc-diskette Koncentreret vaskepulver Parabolantenne Engangskamera Stoplygter i bagrude Cykelsadel i Kunstigt sødemiddel Økologiske produkter (mælk, smør, mel) Iskager og -barer Særlig mælk, f. eks. vitaminiseret Fedtfattig "fløde" (15%) Margarine med lavere kolesterolindhold Let vin (4,6% alkohol) Limonade med alkohol (< 5% alkohol) Kiwifrugt 12. 6 Formel til beregning af basisaggregater Til beregningen af basisaggregaterne i HCPI har medlemsstaterne mulighed for at anvende forholdet mellem enten aritmetiske eller geometriske gennemsnitspriser, men ikke det aritmetiske gennemsnit af prisrelationer77. Otte lande skulle ændre deres formel: Danmark, Grækenland, Frankrig, Italien, Luxembourg, Østrig, Finland og Det Forenede Kongerige. Alle undtagen Italien indførte det geometriske gennemsnit; Italien gik over til forholdet mellem aritmetiske gennemsnitspriser. Danmark har dispensation indtil september 1997 som følge af, at man er nødt til at foretage "betydelige ændringer i sit statistiske system"78, men vil så indføre det geometriske gennemsnit efterfølgende fra og med indekset for januar 1997. Alle lande undtagen Østrig og Det Forenede Kongerige ændrede nationale formlen forbrugerprisindekser. forbindelse med deres også i For at forbedre sammenligneligheden anvendte Grækenland, Luxembourg og Østrig formlen for det geometriske gennemsnit retrospektivt fra og med indekset for januar 1995; Italien, Finland og Det Forenede Kongerige anvendte den nye formel fra januar 1996. i Frankrig har valgt gradvis at gå over til det geometriske gennemsnit i forbindelse med heterogene produkter, som udgør cz. en tredjedel af alle basisaggregater, der er omfattet af landets HCPI. Halvdelen af ændringerne var gennemført i januar 1997, og ca. 18% af HCPI beregnes således på nuværende tidspunkt på grundlag af det geometriske gennemsnit. De resterende ændringer af det geometriske gennemsnit vil blive foretaget i januar 1998 og januar 1999. Sverige anvender forholdet mellem standardiserede gennemsnitspriser, som er en variant af det geometriske gennemsnit. Begge disse medlemsstater skal inden udgangen af 1997 godtgøre, at deres formel giver sammenlignelige resultater i den forstand, at HCPI påvirkes med mindre end 0,1 procentpoint i gennemsnit i 1997 i forhold til 1996. Til beregningen af basisaggregaterne i HCPI anvender otte medlemsstater nu det geometriske gennemsnit eller en meget lignende variant, otte anvender forholdet mellem aritmetiske gennemsnitspriser, og Frankrig anvender en kombination. Portugal vil anvende det geometriske gennemsnit fra og med indekset for januar 1998. 77 78 Jf. også punkt 6. 2. 5. Artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 side 43/63 Fem medlemsstater estimerede, at den ændrede formel ville have en virkning på HCPI på ca. 0,1 procentpoint i løbet af en periode på 12 måneder. I Det Forenede Kongerige nedbragte indførelsen af det geometriske gennemsnit inflationen med 0,5 procentpoint i gennemsnit. Tabel 10 giver en oversigt over den formel, der anvendes ved beretningen af basisaggregaterne, og de ændringer, der er gennemført i medlemsstaterne: side 44/63 Beregning Den i HCPI anvendte formel er forholdet mellem aritmetiske gennemsnitspriser (= FAG) eller geometrisk gennemsnit (= GG): FAG GG - dispensation Til beregningen af HCPI blev formlen til basisaggrega terne ændret nej ja, men dispensation indtil sept. 1997 Tabel 10: af basisaggregater i HCPI Ny formel blev indfort i HCPI fra og med indekset for: Skonnet virkning på HCPI i lobet af en periode på 12 måneder i procentpoint: ™ jan. 1997 - dispensation — skon foreligger endnu ikke - dispensation B DK D EL E F IRL I L NL A nej ja nej ja, gradvis i forbindelse med heterogene produkter nej ja ja nej ja P nej — -0,1. -0,1 FAG GG FAG — jan. 1995. FAG i forb. med homogene produkter (1/3); GG i forb. med heterogene produkter (l/3);anden formel i forb. med ferske produkter, komplekse priser og tariffer (1/3) FAG FAG jan. 1997: halvdelen af ændringerne af GG var gennemfort; 18% af indekset beregnes ved hjælp af GG; jan. 1998, jan. 1999: yderligere ændringer af GG — jan. 1996 GG jan. 1995 FAG GG; FAG i forb. med visse poster, f. eks. frugt, grontsager og huslejer FAG — jan. 1995 — -0,1 GG vil blive anvendt fra jan. 1998. --- ™ skon foreligger ikke skon foreligger - ikke Ny formel blev/vil blive indfort i det nationale forbrugerpris indeks: — ja, planlagt fra og med indekset for begyndelsen af 1998 —. ja, fra og med indekset for jan. 1994 — ja ja, fra og med indekset for jan. 1996 HCPI og nationalt forbrugerpris indeks er ens « nej (gennemsnit af relativer) ja, fra og med indekset for jan. 1998 ja, fra og med indekset for jan. 1996 FIN ja GG jan. 1996 -0,1 S nej UK IS ja ja N nej variant af GG (forhol det ml. standardisere de gennemsnitspriser) GG GG FAG jan. 1996 79 marts 1997 -0,5. nej skon foreligger ikke ja, fra og med indekset for marts 1997. — 79 Skon for 1995 er justeret for at tage hojdc for virkningen af formclændriivgcn. jf. også punk! 6. 4. side 45/63 12. 7 Kvalitetsjusteringer Kvalitetsjusteringer anses blandt eksperter generelt for at være et af de mest - hvis ikke det mest - indviklede problemer ved udarbejdelsen af forbrugerprisindekser. Som Boskin-rapporten viser, er problemet ikke generelt erkendt, og mange iagttagere har det fejlagtige indtryk, at der ikke tages hensyn til forbedringer af produktkvaliteten, hvilket således resulterer i, at inflationen angives for højt. I praksis er der blevet foretaget mange forskellige justeringer, da de, der står for udarbejdelsen af indeksene, har forsøgt at løse problemerne på forskellige måder, og disse kan have medført en overkompensering af sådanne forbedringer. Som et første skridt i overvågningen af bestemmelsernes overholdelse og for at igangsætte yderligere forskning med henblik på at fa fastsat passende normer for behandlingen af ændringer af kvaliteten af varer og tjenesteydelser i HCPI behøver Kommissionen (Eurostat) oplysninger om de nuværende kvalitetsjusteringer. For fem varers vedkommende blev medlemsstaterne anmodet om at indberette antallet af observationer, som blev erstattet i de 4 måneder fra januar 1997 til april 1997, og også arten af kvalitetsjusteringer, som blev foretaget for at indføje disse erstatninger i HCPI. Skjorter, sofaer, cd-afspillere, køleskabe og vaskepulver blev udvalgt, da disse fem produkter indgår i alle HCPI'er, er rimeligt lette af definere og er kendetegnet ved forskellige produktændringshyppigheder: langsom, middelhurtig og hurtig. Kvalitetsjusteringerne blev klassificeret som én af tre typer: a) b) c) automatisk regulering, dvs. antagelser i retning af, at prisforskellen mellem det hidtidige produkt og erstatningen herfor udelukkende skyldes kvalitetsforskelle. Der afspejles derfor i HCPI mellem det hidtidige produkt og erstatningen herfor. ingen prisændring Medlemsstaterne skal kunne påvise, at de ikke anvender en automatisk regulering, dvs. ikke uden at det et berettiget80. Et argument, der er blevet fremsat, er, at prisforskellen repræsenterer 'rnarkedets" evaluering af kvalitetsforskellen som i forbindelse med 'overlappende prisfastsættelse" (jf. c) nedenfor). Et andet argument er, at produkterne er så forskellige, at de ikke kan sammenlignes, og at erstatningen indføres for at bevare stikprøvernes repræsentativitet. justering på grundlag af "samme kvalitet", hvorefter erstatningen anses for at være af samme kvalitet som det produkt, den træder i stedet for. Hele prisforskellen mellem det hidtidige produkt og erstatningen herfor afspejles derfor i HCPI. Har medlemsstaten eller Eurostat ikke foretaget et eksplicit skøn over værdien af kvalitetsændringen, er en justering på grundlag af 'Samme kvalitet" standardjusteringen i henhold til artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2494/95. anden kvalitetsjustering, hvor værdien af kvalitetsforskellen mellem det hidtidige produkt og erstatningen herfor skønnes at ligge et eller andet sted mellem nul og hele prisændringen eller undertiden uden for dette område. Disse skøn kunne foretages af varesagkyndige eller ved at anvende metoder som f. eks. hedonisk regression81, overlappende prisfastsættelse82, 80 Jf. også punkt 6. 2. 3. 81 Koefficienter i en regressionsmodel, som relaterer prisen til en række karakteristika ved produktet, anvendes som skon over værdien af kvalitetsforskellen mellem det hidtidige produkt og erstatningen herfor. 82 Prisforskellen mellem det hidtidige produkt og erstatningen herfor i den overlappende periode, som bcstragtes som 'friarkedets" evaluering, anvendes som skon over værdien af kvalitetsforskellen mellem to på hinanden folgende produkter. side 46/63 såkaldt 'bption'-prisfastsættelse83, produktionsomkostningsmetoden84 eller imputations- metoden85. Resultaterne viste store forskelle medlemsstater imellem med hensyn til andelen af observationer, som blev erstattet i løbet af de fire første måneder af 1997. Nogle havde lave erstatningsrater på 6-12% for hver af de fem produkter, mens andre havde erstatningsrater på indtil 41% for sofaer og 54% for cd-afspillere. Nogle medlemsstater meddelte, at for nogle produkters vedkommende erstattede de ikke en eneste observation fra januar til april 1997. Med hensyn til arten af kvalitetsjusteringer var det kun muligt at undersøge fordelingen af dem for ca. ti medlemsstaters vedkommende, da antallet af erstatninger var lille i de øvrige medlemsstater, dvs. ti eller færre observationer, der var erstattet pr. produkt i de fire måneder. Med hensyn til de ti medlemsstater viste resultaterne, at arten af de kvalitetsjusteringer, der blev anvendt, er forskellig for de fem produkter og medlemsstaterne imellem. De fleste medlemsstater anvender justeringer i form af 'automatisk regulering" og 'samme kvalitet". Nogle anvender begge fremgangsmåder i omtrent samme omfang, mens andre næsten udelukkende anvender 'regulerings'-metoden eller lægger den 'samme kvalitet" til grund for de fleste erstatninger. Kun fa medlemsstater anvender "anden kvalitetsjustering" som den primære metode. Forskellene med hensyn til de fremgangsmåder, som medlemsstaterne anvender, resulterer ikke nødvendigvis i manglende sammenlignelighed, men bekræfter den almindeligt udbredte holdning, at der på grundlag af 'kvalitetsjusteringerne" er stor risiko for systematiske skævheder og følgelig manglende sammenlignelighed. Der er ikke kun store forskelle i den identificerede hyppighed af produktændringer, men der er også meget få fællestræk med hensyn til, hvordan der reageres på en bestemt ændring. De metoder, der anvendes, hviler på forskellige antagelser med hensyn til, hvad der skal måles, og på forskellige mængder oplysninger, der er til rådighed, og som skal danne grundlag for beregningen af en justering. I de fleste tilfælde foretages der ingen vurdering af de specifikationsmæssige forskelle mellem et produkt og erstatningen herfor. Det næste skridt består i en yderligere analyse af justeringsmetoderne og en estimering af for virkningen på HCPI. Dette forudsætter, at der udarbejdes en fælles kvalitetsjusteringer, herunder en sondring mellem et erstatningsprodukt og et nyt produkt En manglende observation i 1-2 måneder og indførelsen af et nyt produkt derefter »giver f. eks. en helt anden antagelse med hensyn til en kvalitetsændring i forhold til alternative fremgangsmåder og kan implicit medføre resultater, der ikke er sammenlignelige. terminologi På grundlag af de indsamlede oplysninger er det ikke muligt at estimere den virkning, som de forskellige kvalitetsjusteringsmetoder har på HCPI. Visse fremgangsmåder, f. eks. automatisk regulering, kan forhøje eller reducere indekset i forhold til en justering på grundlag af '!;ammc kvalitet" afhængigt af, om prisen på erstatningen er lavere eller højere end prisen på det hidtidige produkt. Kommissionen sxrli^c kvalitetsjusteringsmetoder har på indekset ved at sammenligne HCPI i hver enkelt medlemsstat med det indeks, som ville være fremkommet på grundlag af en 'fctandardreferencemetode" lin sådan metode vil ikke nødvendigvis være den korrekte eller bedste praksis, da der ikke er eniehed (Eurostat) påtænker at undersøge, hvilken virkning 83 De priser, der beregnes for karakteristika, som erstatningen besidder, men som ikke var standard for det hidtidige produkt, anvendes som skon over værdien af kvalitetsforskellen mellem det hidtidige produkt og erstatningen herfor. 85 84 Yderligere fremstillingsomkostninger ved produktionen af erstatningsproduktet i forhold til det hidtidige produkt anvendes som den estimerede værdi af kvalitetsforskellen mellem to på hinanden følgende produkter. Prisændringen mellem det hidtidige produkt og erstatningen herfor imputeres på grundlag af prisændringen i forbindelse med de ovrigc produkter i samme gruppe. Værdien af kvaliletsjusteringen mellem det hidtidige produkt og erstatningen estimeres således som forskellen mellem prisen på det hidtidige produkt og den imputercde pris. side 47/63 om, hvad den korrekte eller bedste praksis er. Men den tjener som et referencepunkt, som medlemsstaternes praksis kan bedømmes på grundlag af. Kommissionen agter at gennemføre fortløbende undersøgelser og foretage forbedringer. Medlemsstaterne udsættes således for en minimal byrde. Endvidere skal samspillet mellem udvælgelsesmetoden og kvalitetsjusteringer undersøges nærmere. Hvordan identificeres erstatninger? Hvorfor har nogle medlemsstater høje erstatningsrater, mens andre overhovedet ikke indberetter nogen erstatninger? Forskelle med hensyn til udvælgelses- og kvalitetsjusteringsmetoderne kan have udlignende virkninger på HCPI. Kommissionen (Eurostat) vil desuden foretage en yderligere kontrol af overholdelsen af bestemmelserne med hensyn til anvendelsen af automatisk regulering. Medlemsstaterne skal kunne påvise, at de ikke anvender en automatisk regulering. Foreligger der ingen nationale estimeringer af værdien af kvalitetsforskellen, skal medlemsstaterne på nuværende tidspunkt som standard afspejle hele prisforskellen mellem det hidtidige produkt og erstatningen herfor i HCPI. Eurostats database over kvalitetsjusteringer skulle blive iværksat i 1998. Sammenfattende kan det siges, at HCPI'ernes sammenlignelighed hidtil er blevet forbedret, ved at man har elimineret en hyppigt anvendt, men uhensigtsmæssig fremgangsmåde i forbindelse med ændringer af produktkvaliteten, og der forventes yderligere forbedringer på baggrund af et koordineret arbejdsprogram medlemsstaterne imellem. Ved at sammenligne den anvendte praksis og de antagelser, den er baseret på, og ved at fokusere på de vigtigste områder af produktudviklingen kastes der i vidt omfang lys over specifikke operationelle spørgsmål, som skal løses, inden man kan nå frem til sammenlignelige fremgangsmåder. Der skal være enighed om, hvilke produktændringer der bør betragtes som kvalitetsændringer, samt om passende fremgangsmåder med henblik på at muliggøre særlige ændringer for at skabe grundlag for at udvide de oprindelige krav. Som det fremgik af BLS's reaktion på Boskin, er det usandsynligt, at alle problemer med hensyn til kvalitetsændringer i forbrugerprisindekser nogensinde vil blive løst. HCPI'ernes sammenlignelighed kan imidlertid forbedres, hvis de samme fremgangsmåder følges i ens situationer. Dette kræver enighed om begreber og fremgangsmåder, udveksling af oplysninger om specifikationer og vurderingen af bestemte ændringer. Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne arbejder aktivt i denne henseende. • 12. 8 Stikprøveplan og -vedligeholdelse 12. 8. 1 Udvælgelse og sammenlignelighed En god stikprøveplan og -vedligeholdelse er fra begyndelsen af harmoniseringsprocessen blevet betragtet som særdeles vigtig for HCPI'ernes pålidelighed, relevans og sammenlignelighed86. Men af omkostningsmæssige årsager og som følge af operationelle begrænsninger følger de prisstikprøver, der anvendes i de nationale forbrugerprisindekser og derfor også til HCPI'erne, ikke de metoder, der opstilles inden for den statistiske teori. Som følge heraf er det kun fa medlemsstater, der har foretaget en vurdering af præcisionen af deres indekser (stikprøvefejl), og ingen har nogen indikator for systematiske skævheder. De fleste medlemsstater anvender snarere en eller anden form for bevidst udvælgelse end en tilfældig udvælgelse eller en sandsynlighedsudvælgelse, og stikprøvernes størrelse afhænger i højere grad af omkostninger og vilkårlige tidligere beslutningsprocesser end af kravene om et nødvendigt præcisionsniveau. Men fordi en stikprøve ikke opfylder de teoretiske krav, behøver den ikke nødvendigvis at give dårligere resultater. Det drejer sig derfor ikke om, at alle 86 Jf. også punkt 6. 2. 6. side 48/63 medlemsstater skal rette sig efter en bestemt praksis, da omkostningerne ved en ændring ikke nødvendigvis står mål med de opnåede resultater. Om en HCPI-stikprøve giver acceptable resultater, er et empirisk spørgsmål, som kun kan besvares ved at gennemføre en passende forskning. Harmoniseringsprocessen og det samarbejde, som den har bevirket blandt medlemsstaterne, giver lejlighed til at undersøge problemet på måder, som et enkelt nationalt statistisk institut ikke kan gøre. Virkningen af en bestemt udvælgelsespraksis på ét HCPI kan undersøges nærmere i relation til andre HCPI'er, enten ved hjælp af simulation eller andre forsøgsmetoder. Kommissionen (Eurostat) har sammen med medlemsstaterne igangsat et forskningsprogram, som har til formål at fastsætte de udvælgelsesmetoder og den praksis, som giver pålidelige resultater, til vurdering af HCPI'ernes pålidelighed, uanset den anvendte og at udvikle metoder udvælgelsesmetode. Som i dette program har Nederlandenes Statistik analyseret fremgangsmåderne for udvælgelse af geografiske områder, forretninger, poster og varianter87 , som er blevet anvendt til udarbejdelsen af HCPI. Medlemsstaterne blev bedt om at identificere deres udvælgelsesmetoder som en af følgende typer: led (a) Sandsynlighedsudvælgelse: SI PPS = simpel tilfældig udvælgelse = udvælgelse med sandsynlighed i forhold til størrelse. stratificeret SI = stratificeret udvælgelse med SI- udvælgelse inden for hvert stratum stratificeret PPS = stratificeret udvælgelse med PPS-udvælgelse inden for hvert stratum (b) Anden udvælgelse end sandsynlighedsudvælgelse: skønsmæssig = udvælgelse, hvor personer med kendskab til området foretager udvælgelsen af elementer afgrænsning = udvælgelse, hvor elementerne med en værdi af hjælpevariablen, f. eks. salgsværdien, over afgrænsningsværdien omfattes af stikprøven kvota = udvælgelse, hvor antallet af elementer er fastsat »på forhånd, og udvælgelsen af elementer overdrages til prisindsamlere Udvælgelsesmetoderne varierer meget medlemsstaterne imellem. Kun Sverige og Det Forenede Kongerige søger udelukkende at anvende sandsynlighedsudvælgelse, alle andre medlemsstater anvender hovedsagelig andre metoder end sandsynlighedsudvælgelse, f. eks. skønsmæssig eller afgrænsningsudvælgelse. Den væsentligste fordel ved sandsynlighedsudvælgelsen er, at den giver en vis garanti mod systematiske skævheder. Den giver også mulighed for at beregne stikprøvefejl og at optimere stikprøvernes størrelse til geografiske områder, forretninger, poster og varianter. Medlemsstaterne anvender ofte en anden metode end sandsynlighedsudvælgelsen, fordi de mangler anvende er sandsynlighedsudvælgelsesmetoder. stikprøvestrukturer, nødvendige som for at De fleste medlemsstater anvender en stikprøveplan i to etaper til at udvælge geografiske områder og forretninger: først udvælges en række kommuner, og derpå vælges der i hver af de udvalgte kommuner en række forretninger. Kommunerne udvælges generelt ved anvendelse af sandsynligheder i forhold til antallet af indbyggere. Forretningerne udvælges på grundlag af deres omsætning, generelt set på et skønsmæssigt grundlag. Seks medlemsstater anvender 87 En variant er en mere detaljeret beskrivelse af den pågældende post, dvs. vare eller tjenesteydelse, som er udvalgt i en forretning af en prisindsamlcr i overensstemmelse med specifikationerne fra det nationale statistiske institut. side 49/63 sandsynlighedsudvælgelse ved udvælgelsen af forretninger: Nederlandene, Portugal, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige og Norge. Sverige udvælger ikke først geografiske områder og derpå forretninger, men anvender en tilfældig stratificeret udvælgelse i en enkelt etape til at udvælge forretninger fra det svenske firmaregister. De fleste medlemsstater medtager ikke postordrefirmaer og markedsboder i udvælgelsen af forretninger. I alle medlemsstater undtagen Sverige udvælges posterne af det nationale statistiske institut på grundlag af kriterier som f. eks. repræsentativitet i stedet for sandsynlighedsudvælgelsesmetbder. Generelt foregår udvælgelsen i to etaper: først udvælges en række undergrupper på grundlag af afgrænsningsmetoden, hvor det kun er de undergrupper, der har de største markedsandele, der bliver valgt; derpå udvælges der specifikke poster fra hver undergruppe ved hjælp af en skønsmæssig udvælgelse. I de tilfælde, hvor det nationale statistiske institut kun har specificeret posterne løseligt, vælger prisindsamlerne sædvanligvis den mest købte varegruppe, som passer til specifikationerne. Resultaterne af Nederlandenes Statistiks undersøgelse af udvælgelsen af geografiske områder og forretninger fremgår af tabel 11; resultaterne i forbindelse med udvælgelsen af poster og varianter fremgår af tabel 12: side 50/63 Tabel 11: Månedlig udvælgelse af geografiske områder og forretninger i medlemsstaterne Områder Metode Antal Forretninger Struk- Lav eller ingen dækning Metode B DK D ' EL skønsmæs- __sig skønsmæs- sig afgræns- ning, kvota skønsmæs- sig tur ja ja 65 30 190 nej ringe 23 ja " postordrefirmaer skønsmæssig Opdatering* Antal revision hvert basisår 9 509 postordrefirmaer, markeder forretninger for luksus- artikler og for artikler af kvalitet, ugemarkeder forretninger for luksus- artikler, non food- markeder skønsmæssig hvert tredje år 1900 skønsmæssig revision hvert basisår 22 100 skønsmæssig revision hvert basisår 3 200 E afgrænsning 130 nej ukendt skønsmæssig som reaktion på 29 000 nej ukendt skønsmæssig årligt 27300 markedssig- naler 96 82 82 22 F IRL I L stratificeret PPS stratificeret SI ukendt skønsmæs- sig NL stratificeret PPS nej ja ja skønsmæssig, revision hvert kvota afgrænsning postordrefirmaer, markeder postordrefirmaer, teleshopping-firmaer postordrefirmaer, marke- skønsmæssig som reaktion på der, små ikke- specialiserede fodevareforretninger postordrefirmaer basisår revision hvert basisår markedssig- naler. 100 ja 3 898. 25 000 634 11000 4 200 9 50088 2 000 stratificeret SI revision hvert skønsmæssig, basisår afgrænsning skønsmæssig revision hvert basisår øjeblikkeligt- som reaktion på stratificeret PPS, skønsmæssig markedssig- naler revision hvert basisår stratificeret PPS, skønsmæssig, afgrænsning stratificeret PPS stratificeret PPS hvert år 20% på skift _. fem årligt 726. 18 000 revision hvert basisår hvert år 1/6 på skift 420 2 100 A ^ P afgrænsning PPS 20 41 nej ja kortvarigt åbne forretninger, markeder forretninger for luksus- artikler, markeder, forbrugskoopcrativer FIN stratificeret PPS 107 ja markeder, dorsalg, pyramidesalg S ingen udvælgelse af geografiske områder ja UK stratificeret SI 146 ja specialforretninger, postordrefirmaer, reparationsværksteder non food-markedsboder forretninger, der kræver stratificeret SI medlemskab ukendt skønsmæssig 4 ja IS skonsmæs- sig stratificeret 1PPS N 100 forretninger, der kræver stratificeret medlemskab * Undtagen (tvungen) udskiftning af forretninger, som lukker eller ikke ønsker at videreføre samarbejdet. Kilde: Nederlandenes statistik PPS ja | 88 10. 700 fra og med opdateringen af indekset i slutningen af 1997 side 51/63 Tabel 12: Månedlig udvælgelse af poster og varianter i medlemsstaterne Metode Poster Opdatering* Varianter Antal Metode Antal pris oplysninger* skønsmæssig B DK skønsmæssig D EL E skønsmæssig skønsmæssig afgrænsning, skønsmæssig skønsmæssig, afgrænsning IRL skønsmæssig skønsmæssig skønsmæssig NL afgrænsning, skønsmæssig skønsmæssig, afgrænsning revision hvert basisår som reaktion på markeds- signaler revision hvert basisår revision hvert basisår som reaktion på markeds- signaler årligt revision hvert basisår revision hvert basisår som reaktion på markeds- signaler som reaktion på markeds- signaler revision hvert basisår 461 1200 skønsmæssig skønsmæssig 750 600 471 afgrænsning skønsmæssig skønsmæssig 1033 kvota kvota afgrænsning 560 920 263 91 980 25 000 400 000 20 000 150 000 171 000 45 000 300 000 5 700 1200 afgrænsning 100 000 710 skønsmæssig, afgrænsning, kvota stratificeret PPS skønsmæssig afgrænsning FIN skønsmæssig stratificeret PPS øjeblikkeligt som reaktion 577 89 på markeds-signaler revision hvert basisår som reaktion på markeds- signaler 401 318 stratificeret PPS, SI, skønsmæssig årligt revision hvert basisår årligt UK skønsmæssig skønsmæssig IS skønsmæssig N * Undtagen (tvungen) udskiftning af poster, som ikke længere sælges. ** Undtagen prisoplysninger, som anvendes til at beregne boligartikler Kilde: Nederlandenes statistik afgrænsning 646 2 131 skønsmæssig skønsmæssig 900 80 000 40 000 43 600 22 800 120 000 13 738 45 000 12. 8. 2 Beskrivelse af målstikprøven og vedligeholdelse Som et første skridt i overvågningen af, om bestemmelserne overholdes, og for at iværksætte en yderligere forskning med henblik på at udvide minimumsnormerne for stikprøveudtagning blev medlemsstaterne anmodet om at beskrive deres 'rnålstikprøve" i forbindelse med HCPI90, som i det væsentlige er den nuværende plan for det antal priser, der skal indhentes til udarbejdelsen af HCPI'erne fra januar 1997. I henhold til minimumsnormerne skal medlemsstaterne vedligeholde deres målstikprøve fra måned til måned91, og i henhold til minimumsnormerne for stikprøveudtagning skal medlemsstaterne om nødvendigt forbedre deres for priser og 89 650 fra og med opdateringen af indekset i slutningen af 1997 90 91 I overensstemmelse med artikel 9 0 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 Jf. også punkt 6. 2. 4. side 52/63 målstikprøvers repræsentativitet med henblik på at sikre HCPFernes pålidelighed og sammenlignelighed92. Medlemsstaterne blev anmodet om at angive det samlede antal varer og tjenesteydelser og det samlede antal prisobservationer for hver delindeks under HCPI på grundlag af COICOP/HCPI med tre cifre og at angive antallet af månedlige og mindre hyppige prisobservationer. I henhold til artikel 8 i Rådets forordning om HCPI skal prisindsamlingen til HCPI foregå mindst én gang om måneden. Kommissionen (Eurostat) kan tillade mindre hyppige prisobservationer, hvis kravene om HCPI'ernes sammenlignelighed ikke tilsidesættes. Ca. 87% af priserne til HCPI indsamles mindst én gang om måneden. I Grækenland, Italien og Portugal indsamles priserne på visse produkter, f. eks. frisk frugt og grøntsager, to gange om måneden eller endog ugentligt. I henhold til målstikprøven indhenter Belgien, Tyskland, Spanien og Island næsten 100% af priserne hver måned, Sverige og Det Forenede Kongerige 97%, Frankrig og Norge 95% og Grækenland 94%. Frankrig udvidede den månedlige prisindsamling: i 1996 blev ca. 15. 700 observationer ændret fra en kvartalsvis til en månedlig prisindsamling og endnu 8. 700 observationer i 1997. Yderligere 16. 300 priser observeres således nu hver måned i forbindelse med HCPI. Sverige ændrede også mange poster, som tidligere kun blev indsamlet en, to eller fire gange årligt, til månedlig prisindsamling fra januar 1997. Mindre hyppig end en månedlig prisindsamling er undtagelsen i forbindelse med HCPI, f. eks. med hensyn til sæsonvarer, som kun kan fås i visse måneder. Nederlandene og Portugal gør imidlertid ofte brug af kontinuerlige eller roterende stikprøver, hvor l/x af de samlede priser for varen indsamles hver måned. Endvidere indsamler Nederlandene kun priser på f. eks. huslejer én gang om året. Begge medlemsstater skal kunne godtgøre, at dette ikke resulterer i manglende sammenlignelighed. I tabel 13 er anført procentdelen af månedlige og mindre hyppige prisobservationer som planlagt i medlemsstaternes målstikprøver: 92 Jf. også punkt 6. 2. 6. side 53/63 Tabel 13: Månedlig og mindre hyppig prisobservation til HCPI som fastsat i medlemsstaternes målstikprøver P hver måned rocentdel af ob hver anden måned r serverede prise hvert kvartal to gange om året mere end en gang om måneden B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK IS N 0 0 0 38 0 0 0 30 0 0 0 10 0 0 0 0 0 100 77 100 56 100 95 87 55 91 59 72 43 84 97 97 100 95 0 0 0 3 0 0 0 0 0 23 0 0 11 0 0 0 0 0 1 0 2 0 5 11 15 0 6 28 46 3 3 3 0 3 0 20 0 0 0 0 0 0 8 0 0 0 0 0 0 0 1 én gang om året 0 3 0 1 0 0 2 0 2 11 0 1 1 0 0 0 1 De fleste medlemsstater har benyttet indførelsen af HCPI som en lejlighed til at forbedre deres stikprøver. De har f. eks. tilføjet varer og tjenesteydelser og øget antallet af prisobservationer for at forbedre deres stikprøver til visse delindekser. Dette nødvendiggjorde nye undersøgelser og en estimering af tidligere priser og vægte. Grækenland tilføjede mere end 200 og Østrig 130 varer og tjenesteydelser til deres målstikprøver, som derfor blevet øget med henholdsvis 13% og 24%». De fleste medlemsstater øgede også antallet af prisobservationer: Danmark og Grækenland observerer 6% flere priser, Østrig 14% og Luxembourg 22% flere priser, end de gjorde i forbindelse med deres nationale forbrugerprisindeks. I tabel 14 er anført antallet af varer og tjenesteydelser, som der indsamles priser til, og det antal priser, der i alt observeres pr. måned, samt antallet af tilføjelser til HCPI'erne: side 54/63 Tabel 14: Samlet antal poster og prisobservationer pr. måned til udarbejdelsen af HCPI som fastsat i medlemsstaternes målstikprøver Samle B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK IS N poster: 461 784 1766 1033 601 263 16 239 678 593 399 309 686 2 131 781 t antal observationer: 91980 31 158 326 615 33 687 93 119 143 171 088 42 379 288 553 6 656 115 522 53 475 103 691 45 870 29 899 130 981 13 738 47 857 Tilføjelse poster: 0 4 208 0 1 21 0 130 11 4 3 2 0 0 r til HCPI observationer: 0 1696 356 1803 2 323 0 7 1 190 0 6 605 1093 170 27 73 0 0 Som et næste skridt vil Kommissionen (Eurostat) som led i overvågningen af bestemmelsernes overholdelse anmode om oplysninger om, i hvilket omfang målstikprøven rent faktisk vedligeholdes i medlemsstaterne: hvor mange af de priser, som i henhold målstikprøven skal indsamles hver måned (eller mindre hyppigt i undtagelsestilfælde), der rent faktisk observeres; hvilke metoder der anvendes til at estimere manglende observationer. Det er vigtigt at vedligeholde stikprøveudtagningerne, da formålet snarere er at beregne prisændringer end prisniveauer som sådan. Stikprøven skal Være udformet til at følge priserne på den samme vare eller tjenesteydelse fra måned til måned fra referenceperioden for at afspejle ændringen i en Tast kurv". I de tilfælde, hvor priserne ikke kan observeres, er det på kort sigt vigtigt, at der foretages passende skøn; på lang sigt er det vigtigt, at der findes passende erstatninger. Hidtil er HCPI'ernes sammenlignelighed blevet forbedret som følge af afskaffelsen af den hyppigt anvendte, men uhensigtsmæssige metode i form af automatisk fremføring af den senest observerede pris. Der forventes yderligere forbedringer på grundlag af de undersøgelser, som Kommissionen (Eurostat) har gennemført i samarbejde med medlemsstaterne om passende grænser for antallet af estimerede priser og acceptable estimeringsmetoder. 13. PROCEDUREN I HENHOLD TIL ARTIKEL 14 i RÅDETS FORORDNING (EF) NR. 2494/95 ("UDVALGSPROCEDURE") I henhold til EF-traktatens 145 'skal Rådet (. ) i de retsakter, det vedtager, tildele Kommissionen beføjelser til at gennemføre de af Rådet udfærdigede forskrifter. Rådet kan opstille nærmere vilkår for udøvelsen af disse beføjelser (. )". Sådanne 'Vilkår" er generelt fastsat af Rådet i dets for udøvelsen af de afgørelse 87/373/EØF om fastsættelse af de nærmere vilkår 93 Henviser til en teoretisk måned, hvori priserne på alle varer og tjenesteydelser indsamles, dvs. alle sæsonvarcr og alle poster, som indsamles mindre hyppigt end en gang om måneden. side 55/63 gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, og består i Kommissionens forpligtelse til at høre et 'Udvalg", der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og at følge en række forskellige mulige procedurer, der er beskrevet i den nævnte rådsafgørelse. Hver retsakt fra Rådet skal i hvert enkelt tilfælde fastlægge hvilken af disse procedurer der skal finde anvendelse. Som følge af deltagelsen af 'Udvalg" kaldes denne gennemførelsesprocedure almindeligvis "udvalgsprocedure". Med hensyn til de harmoniserede forbrugerprisindekser fastsætter artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 den specifikke procedure, hvorefter Kommissionen kan udøve beføjelserne i forbindelse med gennemførelsen af de deri fastsatte bestemmelser. Det hedder heri, at Kommissionen bistås af Udvalget for De Europæiske Fællesskabers Statistiske Program, som er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom, og som følger procedure III a (forskriftsudvalg) af de procedurer, der er fastsat i Rådets afgørelse 87/373/EØF. I praksis fungerer udvalgsproceduren i forbindelse med udarbejdelsen af Kommissionens retsakter (indtil videre kommissionsforordninger) til gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 på følgende måde: a) Hvis Eurostat har dokumentation for manglende sammenlignelighed eller ser et behov for harmonisering, forelægges et første forslag til en kommissionsforordning til behandling i en task force, som er en undergruppe til arbejdsgruppen, og som består af statistikere fra de nationale statistiske kontorer, væsentlige brugere, sagkyndige på prisindeksområdet, og en repræsentant for CEIES94. Under hensyntagen til konklusionerne fra task forcen forelægger Eurostat et udkast til forordning for hele arbejdsgruppen. b) Arbejdsgruppen viderebehandler og stiller ændringsforslag til udkastet til forordning, indtil der kan opnås generel enighed om de tekniske detaljer. c) d) e) f) Eurostat sender forordningsudkastet godkendes af alle relevante kommissionsafdelinger95 og Den Juridiske Tjeneste. til høring i Kommissionens afdelinger. Det skal Eurostat fremsender forordningsudkastet til udtalelse i Udvalget for Det Statistiske Program, som fungerer som et forskriftsudvalg af type Ilia på grundlag af proceduren for afstemning med kvalificeret flertal. i I henhold til artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning om HCPI sender Kommissionens generalsekretær forordningsudkastet til høring i EMI. Når alle parter er blevet hørt, og en endelig tekst er klar til vedtagelse, fremsender Eurostat forordningsudkastet til den pågældende kommissær til dennes samtykke. 94 Europæisk rådgivende udvalg Tor slatislisk information på del okonomiskc og sociale område 95 Gcncralsckrclarmtci. GD II. GD V. GD IX. GD X, GD XV. GD XIX. GD XX, GD XXIII og GD XXIV side 56/63 g) Når kommissæren har tilsluttet sig forslaget, fremsender Kommissionens generalsekretær til godkendelse i Kommissionen ('kollegiet'), som vedtager det forordningsudkastet endeligt. h) Når Kommissionens forordning er vedtaget, offentliggøres den i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Takket være samarbejdet med medlemsstaterne, støtten fra de væsentlige brugere, navnlig GD II og EMI, viste denne procedure i henhold til artikel 14 i Rådets forordning sig at være effektiv og at fungere til alle berørte parters tilfredshed. et skridt næste (Eurostat) agter Kommissionen Som alle gennemførelsesforanstaltninger i forbindelse med HCPI, som på nuværende tidspunkt findes i flere i en enkelt konsolideret kommissionsforordninger og udkast til kommissionsforordninger, oprindelige var forordninger kommissionsforordning. Da der gennemførelsesforanstaltninger i led udviklingen har harmoniseringsprogrammet krævet og vil fortsat kræve, at nye forordninger ændrer tidligere forordninger, hvilket gør det temmelig indviklet at anvende dem. Konsolideringen vil sigte mod at forenkle lovgivningsrammen og bør finde sted, når de væsentlige forordninger er blevet vedtaget af Kommissionen. og minimumsnormer, integrere fastsat i de første som at Bilag Som nævnt i punkt 12. 4 angiver nedenstående tabel 15 vægtene for hvert enkelt delindeks under HCPI fra hver enkelt medlemsstat. Vægtene, der stammer fra hver enkelt medlemsstats vægtreferenceperiode, blev 'JDrisopdateret" og udtrykt i relation til det gennemsnitlige prisniveau i 1996. I tabellen skelnes der mellem faktiske og afrundede nulvægte. En faktisk nulvægt angives som '*" og betyder, at det pågældende delindeks ikke er omfattet af medlemsstatens HCPI. En afrundet nulvægt angives som '0,0" og betyder, at det pågældende delindeks er omfattet af medlemsstatens HCPI, men med en vægt under en tusindedel, som afrundes til nul. I forbindelse med følgende delindekser anvendte medlemsstaterne andre definitioner end dem, der er anført i Kommissionens forordning (EF) nr. 2214/96, hvilket er angivet med et "d" i tabel 15: • Danmark: 04. 5. 5. : Vægten for "varmt vand, damp og is" omfatter 'fast brændsel", hvor vægten er under en tusindedel. • Finland: 04. 1. : • Sverige: 04. 1. : Vægten for 'faktiske huslejebetalinger" omfatter udgifter til opvarmning, vand, varmt vand og renovation. Huslejen og udgifterne kan hverken opsplittes i indekset eller i vægten. Vægten for Taktiske huslejebetalinger" omfatter udgifter til elektricitet, gas, vand, varmt vand og renovation. Huslejen og udgifterne kan hverken opsplittes i indekset eller i vægten. side 57/63 04. 5. 5. : Vægten for "varmt vand, damp og is" omfatter fjernvarme. 09. 1. 8. : Vægten for "husdyr" omfatter kun foder. I forbindelse med følgende delindekser anvendte medlemsstaterne særlige estimeringsmetoder til at beregne vægten; i tabel 15 er disse vægte angivet med et "e": • Portugal: 09. 1. 3. og 09. 1. 4. : Vægtene for 'databehandlingsudstyr" og for 'andre større forbrugsgoder i er baseret på og kultur" er skøn, der forbindelse med husstandsbudgetundersøgelsen. fritid 12. 4. 2A og 12. 4. 4A: Bruttovægtene for i forbindelse med boliger - 'forsikring indboforsikring" og 'forsikring i forbindelse med transport - bilforsikring" er afledt af husstandsbudgetundersøgelsen. Nettovægtene er skøn på grundlag af data fra tilsynsmyndigheder på forsikringsområdet: præmier og erstatningskrav i forbindelse med vedligeholdelse og reparation. • Finland: 02. 1. 1. , 02. 1. 2. og 02. 1. 3. : Disaggregeringen af vægten for alkoholiske drikkevarer i spiritus" 'Vin" og 'øl" er beregnet på grundlag af de forbrugsandele, der er oplyst af det finske spiritusmonopol ALKO. De danner også baggrund for indekset for alkoholiske drikkevarer, som er et enkelt indeks, der omfatter alle priser på alkohol. 04. 1. , 04. 3. 2. , 04. 4A og 04. 5. 1. : Vægtene for 'faktiske huslejebetalinger", 'tjenesteydelser til almindelig vedligeholdelse og reparation af- bolig", 'andre tjenesteydelser i forbindelse med boliger" og 'elektricitet" er beregnet på grundlag af boligstatistikker fra Finlands Statistik. Da der er anvendt en anden klassifikation i husstandsbudgetundersøgelsen, kan vægtene ikke hentes derfra. 12. 4. 2A og 12. 4. 4A: Nettovægtene for 'forsikring i forbindelse med bolig - indboforsikring" og 'forsikring i forbindelse med transport - bilforsikring" er beregnet ved at trække værdien af de erstatninger, som forsikringsselskaberne har udbetalt, fra de bruttovægte, der anvendes i det nationale forbrugerprisindeks. • Sverige: 04. 5. 5. : Vægten for 'Varmt vand, damp og is" er beregnet på grundlag af energistatistikker, der er udarbejdet af Sveriges Statistik. • Det Forenede Kongerige: 07. 1. 1. , 07. 2. 1. og 07. 2. 3. : Vægtene for 'nye og brugte motorkøretøjer", 'reservedele og tilbehør" og 'Vedligeholdelse og reparation" svarer til den vægt, der er beregnet på grundlag af husstandsbudgetundersøgelsen plus en andel af forsikringsvægtene, som udgør erstatninger, der er udbetalt direkte af forsikringsselskaber. side 58/63 09. 1. 1. , 09. 1. 2. , 09. 1. 3. og 12. 2. : Vægtene for 'Udstyr til modtagelse, indspilning og reproduktion af lyd og billeder", 'fotografisk og kinematografisk udstyr, optiske instrumenter", 'databehandlingsudstyr" og personlige effekter i. a. n. " svarer den vægt, der er beregnet på grundlag af husstandsbudgetundersøgelsen plus en andel af forsikringsvægtene, som udgør erstatninger, der er udbetalt direkte af forsikringsselskaber. side 59/63 01. 01. 1. 01. 1. 1. 01. 1. 2. 01. 1. 3. 01. 1. 4. 01. 1. 5. 01. 1. 6. 01. 1. 7. 01. 1. 8. 01. 1. 9. 01. 2. 01. 2. 1. 01. 2. 2. 02. 02. 1. 02. 1. 1. 02. 1. 2. 02. 1. 3. 02. 2. 03. 03. 1. 03. 1. 1. 03. 1. 2. 03. 1. 3. 03. 1. 4. 03. 2. NÆRINGSMIDLER OG IKKE- ALKOHOLISKE DRIKKEVARER Næringsmidler Brod og kornprodukter Kod Fisk Mælk, ost og æg Olie og fedtstoffer Frugt Grøntsager inkl. kartofler og andre rodknolde Sukker, marmelade, honning, chokolade og konfekture Næringsmidler i. a. n. Ikke-alkohoiiske drikkevarer Kaffe, te og kakao Mineralvand, læskedrikke og frugtsaft ALKOHOLISKE DRIKKEVARER OG TOBAK Alkoholiske drikkevarer Spiritus Vin 01 Tobak BEKLÆDNING OG FODTØJ Beklædning Materialer til beklædning Beklædningsartikler Andre artikler til beklædning og beklædningstilbehør Rensning, reparation og leje af beklædning Fodtøj, inklusive reparation Tabel 15: Vægte for delindekser under HCPI i tusindedele (referenceår 1996) A 143,3 IRL 195,7 DK 173,7 NL 170,5 B 204,5 D 154,1 EL 231,7 F 192,7 L 162,0 I 197,4 E 275,4 P 295,0 FIN 164,0 s 179,8 UK 149,0 IS 203,6 N 172,6 221,8 30,1 56,4 16,3 36,8 19,2 19,1 22,7 14,6 6,7 9,9 3,8 6,0 39,3 262,3 36,3 75,4 35,2 35,6 17,6 26,4 24,8 8,1 2,9 13,1 6,5 6,6 31,8 6,6 2,6 1,7 2,3 32,6 121,7 11,5 2,1 6,2 3,2 20,3 114,4 5,2 18,1 6,8 11,3 50,9 24,7 3,4 6,4 15,0 26,2 83,8 70,9 •0,7 64,5 3,Q 95,3 1,3 85,6 5,7 92,3 3,3 84,2 3,6 180,3 26,7 62,9 12,8 27,3 6,7 13,8 14,9 12,5 181,0 35,9 52,0 4,5 28,8 7,0 9,1 21,1 13,3 2,7 12,4 5,1 7,3 46,1 24,8 5,4 17,3 2,1 21,3 74,7 60,3 0,6 52,8 5,1 9,2 14,7 4,8 9,8 30,3 28,9 11,5 8,5 9,0 51,4 68,5 53,2 0,5 49,6 0,6 187,3 25,6 55,3 12,3 31,2 8,6 18,6 25,6 9,2 0,9 10,1 5,0 5,1 30,2 146,0 25,4 49,1 7,7 19,9 5,3 11,7 13,9 9,6 3,4 16,0 6,7 9,3 29,1 11,3 2,6 7,3 1,5 18,8 117,5 18,2 1,8 11,7 4,7 10,9 117,3 94,9 1,1 83,0 1,8 94,7 0,3 90,4 1,3 184,7 35,7 58,7 13,2 24,5 5,6 12,9 17,0 13,2 155,9 20,4 47,2 4,9 25,6 5,0 8,7 16,9 18,5 136,0 28,0 38,5 4,3 21,0 4,6 10,6 12,2 11,5 8,7 17,8 6,0 11,8, 59,4 29,5 3,2 10,1 16,2 29,9 60,0 51,0 0,7 46,5 2,4 3,8 19,9 54 14,8 37,9 23,8 3,4 13,8 6,6 14,1 87,3 71,8 1,1 66,6 2,6 1,5 15,6 156,7 30,4 42,2 4,0 28,1 4,4 13,8 18,2 11,1 129,3 22,9 39,1 2,8 22,1 5,5 8,4 12,5 11,6 287,2 44,0 86,4 39,1 35,3 26,5 20,7 24,9 8,6 149,3 30,1 34,7 6,4 30,6 5,3 12,0 12,6 14,5 163,1 28,5 37,1 9,5 27,9 5,9 11,4 18,4 20,9 137,0 25,0 34,0 6,0 21,0 4,0 9,0 19,0 12,0 178,1 33,5 40,3 8,8 37,0 4,6 11,5 13,8 20,1 156,3 18,3 38,9 10,7 30,4 4,5. 11,7 14,2 16,2 4,4 13,9 6,2 7,7 35,2 19,4 5,0 7,0 7,4 15,7 75,4 60,9 2,6 52,7 4,5 4,4 13,9 5,8 8,2 39,2 20,2 3,8 8,3 8,1 19,0 82,4 70,3 1,4 62,8 3,5 1,7 7,8 4,1 3,7 45,3 3,1 14,7 6,3. 8,4 92,2 26,3 1,8 22,1 2,4 19,0 103,6 55,6 22,le 10,0e 23,5e 36,6 77,4 78,5 2,0 71,3 3,8 65,4 3,2 59,0 2,8 0,5 12,0 3,5 16,6 6,2 10,5 62,2 36,4 12,7 12,2 11,4 25,9 69,0 57,9 1>3 52,9 3,3 7,0 12,0 4,0 8,0 69,0 35,0 10,0 15,0 10,0 34,0 66,0 54,0 49,0 4,0 8,7 25,4 5,5 19,9 39,0 20,9 9,1 4,0 7,8 18,1 71,0 57,6 1,2 50,4 4,0 0,4 11,1 1,0 12,0 2,0 13,4 11,5 16,1 4,6 11,5 35,1 17,5 3,9 5,3 8,2 17,8 69,4 58,0 1,2 53,2 2,7 1,0 11,4 1,4 9,0 2,8 12,9 2,8 26,5 1,2 22,1 1,8 14,4 2,5 15,2 9,0 22,6 2,7 22,6 1,0 14,6 2,6 12,1 1,4 25,1 side 60/63 04. 04. 1. 04. 3. 04. 3. 1. 04. 3. 2. 04. 4. A 04. 5. 04. 5. 1. 04. 5. 2. 04. 5. 3. 04. 5. 4. 04. 5. 5. 05. 05. 1. 05. 1. 1. 05. 1. 2. 05. 1. 3. 05. 2. 05. 3. 05. 3. 1/2 05. 3. 3. 05. 4. 05. 5. 05. 6. BOLIG, VAND, ELEKTRICITET, GAS OG ANDET BRÆNDSEL Faktiske huslejebetalinger Almindelig vedligeholdelse og reparation af bolig Produkter til almindelig vedligeholdelse og reparation af bolig Tjenesteydelser til almindelig vedligeholdelse og reparation af bolig Andre tjenester i forbindelse med boliger Elektricitet, gas og andet brændsel Elektricitet Gas Flydende brændsel Fast brændsel Varmt vand, damp og is BOLIGUDSTYR, HUSHOLDNINGS UDSTYR OG RUTINEMÆSSIG VEDLIGEHOLDELSE AF BOLIG Møbler, boligudstyr og indretning, tæpper og anden gulvbelægning samt reparationer Mobler, boligudstyr og indretning Tæpper og anden gulvbelægning Reparation af mobler, boligudstyr og gulvbelægninger Boligtekstiler Varme- og kogeapparater, køleskabe, vaskemaskiner, lignende større hushold ningsmaskiner, herunder reparation Storre husholdningsapparater (også elektris. ) og mindre elektriske husholdningsapparater Reparation af husholdningsapparater Glas, service og husholdningsredskaber Værktøj og udstyr til hus og have Varer og tjenesteydelser til rutinemæssig husførelse B 156,1 DK 194,6 D 202,7 EL 140,4 E 112,0 F 138,7 IRL 125,6 I 99,5 L 132,7 NL 187,4 A 137,6 P 73,1 FIN 135,2 S 208,9 UK 131,0 IS 114,9 N 184,5 60,3 91,5 99,6 43,9 14,5 63,0 18,5 25,7 56,2 99,1 56,3 17,8 42,5de 129,5d 54,0 29,8 67,6 19,2 22,9 11,5 22,9 40,5 18,5 1,0 13,6 21,4 22,4 20,7 10,9 26,3 0,9 18,0 14,2 42,7 13,8 12,1 6,4 9,1 27,3 2,9 0,5 1,8 12,4 12,5 10,4 2,5 1,0 0,9 8,0 11,8 17,6 5,4 10,8 5,2 13,8 13,3 15,6 0,5d 11,7 9,0 10,0 10,2 8,4 25,3e 10,0 2,4 24,9 10,3 66,2 43,6 10,7 10,6 1,4 91,7 13,3 66,9 25,9 7,6 15,1 18,3d 65,8 37,2 54,3 26,5 7,1 7,4 3,1 10,3 78,9 24,9 32,0 20,1 7,7 4,2 19,0 54,7 24,8 2,3 23,9 3,7 89,3 64,7 10,2 47,0 26,7 10,8 6,9 0,6 2,0 74,1 3,1 102,9 21,5 4,7 8,2 17,0 51,4d 60,0 11,7 54,2 54,2 19,8 40,4 15,6 18,0 6,8 11,1 44,0 20,2 10,1 12,8 0,9 99,8 120,3 96,0 10,7 49,9 23,1 6,9 6,7 7,8 5,3 98,5 6,8 37,6 23,8 10,5 3,3 ; 78,8 9,4 69,1 44,3 0,5 7,3 20,6e 45,7 38,5e 0,2 5,5 1,5 17,0de 64,0 64,7 14,0 45,0 22,0 20,0 1,0 2,0 89,0 25,4 45,7 20,8 24,9 74,1 14,3 60,0 53,8 _ 4,5 1,5 0,1 85,4 30,2 23,5 33,4 16,6 16,9 24,9 18,8 35,0 55,9 37,0 42,7 29,0 20,2 28,9 37,0 28,8 30,3 27,7 2,5 19,3 3,4 0,8 27,0 6,2 0,2 14,5 2,1 15,2 0,4 1,4 22,5 1,7 0,7 6,5 2,9 9,4d 33,4 1,6 51,6 4,3 28,9 8,1 39,2 3,5 15,3 4,9 25,4 3,5 27,0 10,0 25,7 2,4 0,9 27,5 2,8 26,8 0,3 1,7 8,5 17,1 6,7 12,3 6,5 12,8 15,4 10,8 5,6 10,8 7,6 13,0 4,4 8,8 12,7 10,6 10,4 13,5 11,6 10,6 10,3 20,0 7,7 15,9 7,8 12,6 6,5 8,4 6,0 13,0 10,7 12,0 7,4 17,2 14,4 10,6 12,1 9,5 9,4 11,5 8,3 9,8 13,2 9,9 17,7 10,1 11,4 7,4 11,0 11,4 15,8 2,7 5,4 6,0 24. 5 1,7 6,7 4,0 12,6 0,7 5,8 8,4 12,0 1,3 9,2 2,1 35,2 1,5 3,9 2,0 25,4 1,5 8,8 3,4 16,4 0,5 4,3 5,2 18,5 0,8 5,8 1,4 34,3 0,3 4,5 7,2 28,8 0,8 6,8 5,1 24,9 2,3 7,0 4,1 14,4 5,8 5,0 1,3 19,9 1,2 7,5 5,0 11,6 1,1 5,1 5,0 10,1 2,0 7,0 9,0 17,0 0,6 6,2 3,9 12,5 1,3 5,2 8,7 16,7 side 61/63 05. 6. 1. Ikke-varige forbrugsgoder 05. 6. 2. Hushjrelp og hjemmepleje 06. A SUNDHEDSV^SEN - artikler, der betales af forbrugeren, og som ikke refunderes TRANSPORT 07. B 13,6 10,9 8,7 DK 8,6 4,0 7,4 D EL 8,5 3,6 8,5 25,5 9,8 11,9 E 16,0 9,4 8,4 F 11,5 4,9 4,8 IRL 12,8 5,7 6,0 I 18,0 16,3 16,0 L 13,1 15,7 2,8 NL 11,7 13,2 7,6 A 10,4 3,9 4,1 P 11,6 8,3 5,6 FIN 9,2 2,5 11,2 S 10,1 12,1 UK 9,0 8,0 7,0 IS 11,1 1,4 9a N 14,3 2,4 7,1 135,1 179,7 173,1 125,6 145,6 191,4 117,0 ,126,8 160,9 159,3 148,0 178,1 192,8 177,3 152,0 1863 201,8 07. 1 Keb af keretejer 07. 1. 1. Nye og brugte motorkoretojer 07. 1. 2/3 Motorcykler og c>'kler 07. 2. 07. 2. 1. Reservedele og tilbehor 07. 2. 2. Braendstofogsmoremidler 07. 2. 3. Vedligeholdelse og reparation 07. 2. 4. A Andre tjenesteydelser vedrorende personiige Drift af personiige transportmidler transportmidler 07. 3. Transporttjenester 07. 3. 1. A Personbefordring med jernbane 07. 3. 2. A Personbefordring ad. landevej 07. 3. 3. A Personbefordring ad luftvejen 07. 3. 4. A Personbefordr. ad sovejen og indre vandveje 07. 3. 5. A Andre kobte transporttjenester 07. 3. 6. A Kombinerede billetter 08. KOMMUNIKATION Kommunikation 08. 1. 08,1. 1. Postvcesen 08. 1. 2/3 Telefon- og telefaxudstyr og -tjenester 09. 09. 1. 09. 1. 1. Udstyr til modtagelse, indspilning og FRTTID OG KULTTJR Udstyr og tilbehor, inklusive reparation 58,9 54,6 4,3 68,3 5,4 40,6 19,7 2,6 7,9 4,1 2,5 1,3 23,7 63,8 58,6 5,2 82,6 11,6 32,4 35,3 3,3 33,3 2,8 10,4 5,1 3,7 1,8 9,5 23,1 23,7 1,2 22,5 124,8 43,5 6,8 23,1 1,9 21,2 100,1 46,0 10,2 83,1 79,0 4,0 73,5 6,0 36,3 22,7 8,5 16,6 3,2 0,8 0,7 0,8 0,5 10,6 19,5 40,6 38,8 1,8 68,0 12,3 39,6 11,2 5,0 17,0 0,3 7,3 2,7 2,0 0,8 3,9 22,3 57,5 54,0 3,5 72,1 4,5 44,5 17,5 5,6 16,0 2,1 12,3 1,4 0,2 15,8 44,8 43,2 1,6 118,4 31,9 49,1 27,9 9,5 28,2 7,5 6,8 5,8 0,4 0,8 6,9 20,2 43,7 42,1 1,7 57,4 5,4 43,5 6,9 1,6 15,9 1,9 10,0 1,7 0,3 0,3 1,7 21,2 19,5 2,7 16,8 108&! 46,2 9,2 22,3 0,3 22,0 11493 16,0 1,1 15,8 0,4 15,5 1:693 : 24,1 6,4 20,2 3,0 17,2 88,2 40,2 7,6 21,2 1,4 19,8 WW i 40,6 8,5 41,3 37,1 4,2 63,5 2,8 27,5 28,1 5,1 21,9 3,1 6,7 2,4 1,3 2,7 5,8 17,8 17,8 3,3 14,5 82,8 43,5 13,1 82,5 77,4 5,1 70,8 5,7 32,2 28,5 4,4 7,6 0,9 1,3 1,9 0,5 3,0 17,0 66,8 60,6 6,2 68,2 6,8 37,1 17,4 6,9 24,3 9,2 8,8 4,7 1,3 0,3 ; 24,6 51,3 45,3 6,0 82,7 4,8 39,0 32,0 7,0 72,0 68,9 3,1 88,1 7,0 31,0 46,7 3,4 14,1 3,3 6,2. " 0,0 4,5 22,4 18,0 1,6 5,1 1,5 0,0 1,6 8,2 ,12,0 85,5 78,8 6,8 78,5 10,9 52,6 10,1 5,0 28,7 5,5 10,9 5,0 4,3 ; 3,1 16,9 44,1 42,6 1,5 1 0 1^ 17,0 53,5 25,2 5,8 31,7 4,2 3,0 6,5 4,1 0,4 13,4 29,1 57,0 55,0e 2,0 76,0 8,0e 40,0 21,0e 7,0 19,0 7,0 9,0 2,0 1,0 6 33 60,3 3,0 98,7 12,7 60,5 15,5 10,0 2 43 9,6 13,9 1,0 ', 15,7 21,0 703 65,7 4,6 90,9 8,7 52,8 15,9 13,5 40,6 5,5 12,5 13,0 4,5 ! 5,2 21,1 17,0 1,5 15,5 137# 45,9 8,6 24,6 3,2 21,5 11393 i 54,9 9,6 22,4 1,7 20,7 1MDJ 48,7 8,8 12,0 0,1 11,9 38,8 15,4 7,0 16,9 1,7 15,2 11233; 51,6 9,3 29,1 4,5 24,6 1108*2 52,6 9,0 21,0 2,0 19,0 1130,0 46,0 8,0e 15,7 1,8 13,9 lffl3 45,1 7,4 21,1 1,4 19,7 !MM 52,8 11,6 reproduktion af 1yd og billeder 09. 1. 2. Fotografisk og kinematografisk udstyr, optiske instrumenter 1,2 0,6 3,8. 2,6 0,9 0,9 0,5 1,8 4,8 2,3 1,8 1,0 3,7 2,5 5,0e 2,2 09. 1. 3. Databehandlingsudstyr 09. 1. 4. Andre storre forbrugsgoder i forbindelse med 4,9 2,7 3,7 2,4 2,8 2,2 0,6 0,1 1,2 0,2 1,5 0,6 1,6 1,5 4,5 3,8 3,5 1,1 6,5 2,5 2,3 0,7e 0,4e 1,8 9,0 2,3 5,4 5,0e 5,1 1,6 fritid og kultur 1,8 3,6 8,3 side 62/63 09. 1. 5. Spil og legetoj og hobbyudstyr til sport, camping og friluftsaktiviteter 09. 1. 6. Udstyr til optagelse af billeder og 1yd 09. 1. 7. Havebrug 09. 1. 8. Husdyr 09. 1. 9. Reparation af udstyr og tilbehor i forbindelse med fritid og kultur 09. 2. A Tjenesteydelser i forb. med fritid og kultur 09. 3. 09. 4. 10. A Aviser, beger og papirvarer Pakketure UDDANNELSE - der almindcligvis betales af forbrugerne i medlemsstaterne HOTELLER, CAFEER OG RESTAURANTER Restaurationsvirksomhed 11. 11. 1. 11. 1. 1. Restauranter og cafeer 11. 1. 2 Kantiner 11. 2. 12. Indlogering DIVERSE VARER OG TJENESTEYDELSER Personlig pleje 12. 1. 12. 1. 1. Frisorsaloner og institutter for personlig pleje 12. 1. 2. Apparater og artikler til personlig pleje 12. 2. 12. 4. A Forsikring 12. 4. 2. A Forsikring i forbindelse med boliger - Personlige effekter i. a. n. B DK 6,5 10,1 D 11,5 EL 5,2 E 5,8 F 9,9 IRL 5,7 I 8,2 L NL 5,8 8,9 A 10,9 P FIN S UK IS 2,5 13,0 9,0 8,0 13,0 N 10,7 6,0 8,1 6,0 1,3 27,7 22,1 31,4 : 5,2 7,0 5,3 1,5 25,1 16,4 12,6 33 3,6 8,8 2,5 1,/ 24,4 21,4 16,8 4,6 2,0 2,6 0,9 0,9 11,3 19,7 2,6 13,7 5,3 1,2 1,0 2,5 17,5 19,9 7,8 1,2 8,8 6,8 2,5 2,0 2,9 5,8 3,3 ll,7d 24,7 21,9 1,4 3,7 29,4 24,3 30,6 6,0 3,6 6,9 3,6 0,4 17,1 22,1 : 8,6 3,8 9,4 5,0 1,2 21,6 20,1 50,0 3,4 6,6 10,4 8,1 1,4 34,0 34,0 16,4 3,0 4,4 10,0 6,2 1,9 29,1 18,4 16,8 3,9 2,3 ; 1,5 9,7 103 3,2 0,8 2,9 6,9 4,4 0,6 19,6 30,4 22,0 13 5,6 10,9 2,9d 5,2 4,0 6,0 9,0 1,0 23,4 22,7 93 1»7 34,0 20,0 30,0 11,0 5,2 6,6 2,1 2,1 46,6 273 2 43 + 5,9 6,9 1,9 2,2 35,8 32,0 20,2 13 70,6 66,9 68,4 90,4 117,8 91,2 156,9 1193 63,6 48,6 157,4 121,7 80,4 47,7 127,0 64,8 45,4 65,4 61,1 4,3 5,2 5 93 29,4 13,1 16,3 6^ 8,7 1,2 59,5 59,5 7,4 66,0 19,9 7,8 12,1 8,5 33 1,3 52,3 46,8 5,5 16,1 -46,9 24,5 10,7 13,8 9,4 5,7 2,3 84,2 80,3 3,9 6,2 64,3 24,1 3,8 20,2 10,5 11,6 0,5 111,9 109,1 2,8 5,9 43,5 25,7 9,7 16,0 5,7 4,0 0,5 71,3 54,7 16,6 19,9 74,2 31,1 11,4 19,7 13,9 11,7 5,1 153,6 144,8 8,8 3,4 37,9 25,6 11,7 13,9 5,3 23 0,6 89,6 84,9 4,7 30,0 84,1 39,3 21,3 18,0 30,3 1,8 59,7 56,3 3,4 3,9 53,3 29,6 13,2 16,4 10,9 5,5 0,5 39,8 37,0 2,8 8,8 53,1 L H4,8 107,9 6,9 42,6 50,2 119,5 111,4 8,1 2,2 47,2 25,2 10,6 14,6 8,8 9,8 3,5 27,4 10,5 16,9 12,7 7,0 2,7 30,6 15,0 15,6 10,8 53 0,6e 73,1 72,7 0,4 73 4 03 23,9 9,9 14,0 9,9 3,7 1,4c 43,4 37,0 6,4 43 40,0 18,8 6,8 12,0 9,2 73 2,8 123,0 116,0 7,0 4,0 48,0 26,0 7,0 19,0 9,0e 6,0 2,0 61,0 51,8 9,2 3,8 77,7 33,8 14,6 19,1 7,1 6f6 2,5 40,4 37,0 3,3 5,0 35,0 243 9,8 14,5 5,4 53 1,1 indboforsikring 12. 4. 4. A Forsikring i forbindelse med transport - 7,6 2,2 3,4 11,1 3,4 6,6 1,9 1,8 5,0 6,3 4,4 • 4,7e 2,3e 4,5 4,0 4,1 4,1 bilforsikring 12. 5. A Bankvaesen i. a. n. 12. 6. A Andre tjenesteydelser i. a. n. 3,5 11,0 20,4 13,7 2,0 5,3 : 18,1 0,1 8,1 7,0 10,5 1,1 3,4 3,2 9,5 0,3 7,0 0,3 9,0 2,1 1,0 0,2 03 0,9 2,2 13 3,1 2,0 5,0 13,8 16,4 • : side 63/63 ISSN 0254-1459 KOM(98) 104 endelig udg. DOKUMENTER DA 10 11 09 17 Katalognummer : CB-CO-98-133-DA-C ISBN 92-78-31762-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg