title: Rådets förordning (EG) nr 368/98 av den 16 februari 1998 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av glyfosat med ursprung i Folkrepubliken Kina och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
chemical product
import
originating product

text: 18. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 47/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 368/98 av den 16 februari 1998 om inf(cid:148)rande av en slutgiltig antidumpningstull p(cid:134) import av glyfosat med ursprung i Folkrepubliken Kina och om slutgiltigt uttag av den prelimin(cid:132)ra tullen EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), s(cid:132)rskilt artikel 9. 4 i denna, med beaktande av det f(cid:148)rslag som l(cid:132)mnats av kommis- sionen efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och med beaktande av f(cid:148)ljande: (1) (2) (3) (4) (5) A. PROVISORISKA (cid:143)TG(cid:142)RDER Genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1731/ 97 (2) (nedan kallad ”f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull”) inf(cid:148)rdes prelimin(cid:132)ra antidumpningstullar p(cid:134) import av glyfosat som omfattas av KN-nummer ex 2931 00 80 och ex 3808 30 27 med ursprung i Folkrepubliken Kina. B. P(cid:143)F(cid:153)LJANDE F(cid:153)RFARANDE Efter inf(cid:148)randet av de provisoriska antidumpnings- (cid:134)tg(cid:132)rderna antal ber(cid:148)rda parter ett synpunkter skriftligen. l(cid:132)mnade Import(cid:148)rer i gemenskapen, kinesiska export(cid:148)rer och b(cid:134)da de klagande gemenskapstillverkarna beg(cid:132)rde att bli h(cid:148)rda och beviljades detta. Kommissionen fortsatte att inh(cid:132)mta och kontrol- lera alla uppgifter som bed(cid:148)mdes som n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r de slutgiltiga avg(cid:148)randena. Parterna underr(cid:132)ttades om de viktigaste omst(cid:132)ndig- heter och (cid:148)verv(cid:132)ganden som l(cid:134)g till grund f(cid:148)r kommissionens avsikt att rekommendera inf(cid:148)rande av slutgiltiga antidumpningstullar och slutgiltigt (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. F(cid:148)rordningen (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rord- ning (EG) nr 2331/96 (EGT L 317, 6. 12. 1996, s. 1). (2) EGT L 243, 5. 9. 1997, s. 7. uttag av belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet st(cid:132)llts i form av prelimin(cid:132)ra tullar. De beviljades ocks(cid:134) en tidsfrist efter detta utl(cid:132)mnande av uppgifter inom vilken de kunde l(cid:132)mna synpunkter. (6) De synpunkter de ber(cid:148)rda parterna l(cid:132)mnat munt- ligen och skriftligen togs under (cid:148)verv(cid:132)gande och beaktades d(cid:132)r det ans(cid:134)gs l(cid:132)mpligt i kommissionens slutgiltiga avg(cid:148)randen. (7) (8) C. PRODUKT SOM (cid:142)R F(cid:153)REM(cid:143)L F(cid:153)R UNDER- S(cid:153)KNING OCH LIKADAN PRODUKT 1. Produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning Den produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning (cid:132)r glyfosat, s(cid:134)som anges i punkt 10 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull. Denna produkt kan tillverkas i olika kvaliteter eller koncentrationer varav de vikti- gaste (cid:132)r blandningar inneh(cid:134)llande 36 % glyfosat), salt (inneh(cid:134)llande 62 %), block (84 %) och syra (95 %). (i allm(cid:132)nhet I syfte att minska transportkostnaderna k(cid:148)per distribut(cid:148)rerna oftast glyfosat i koncentrerad form (vanligen syra, men (cid:132)ven salt) och bearbetar den ytterligare f(cid:148)r att erh(cid:134)lla glyfosatblandningar, vilket (cid:132)r den enda form som kan anv(cid:132)ndas som slutpro- dukt, dvs. som ett icke-selektivt ogr(cid:132)sbek(cid:132)mpnings- medel. De kinesiska export(cid:148)rerna och ett antal import(cid:148)rer i gemenskapen h(cid:132)vdade att de olika former av glyfosat som n(cid:132)mns ovan inte kunde anses som en enda produkt, eftersom de uppvisade betydande olikheter i fr(cid:134)ga om kostnader, kundstruktur, pris och slutanv(cid:132)ndning. En import(cid:148)r h(cid:132)vdade s(cid:132)rskilt att f(cid:148)r(cid:132)dlingen av syra till glyfosatblandning kr(cid:132)vde ytterligare kemisk bearbetning och att den bland- ning som d(cid:132)rigenom erh(cid:148)lls hade en annan L 47/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 2. 98 kemisk sammans(cid:132)ttning (cid:132)n syran. Import(cid:148)rerna ans(cid:134)g d(cid:132)rf(cid:148)r att syran, som stod f(cid:148)r st(cid:148)rre delen av all glyfosat som importerades fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina under unders(cid:148)kningsperioden, och bland- ningen, som stod f(cid:148)r st(cid:148)rre delen av gemenskaps- industrins f(cid:148)rs(cid:132)ljning under samma period, inte kunde anses vara en och samma produkt. (9) Dessa yrkanden ans(cid:134)gs emellertid inte ber(cid:132)ttigade av f(cid:148)ljande huvudsakliga sk(cid:132)l: D. DUMPNING 1. J(cid:132)mf(cid:148)rbart land (14) Vissa export(cid:148)rer och import(cid:148)rer protesterade (cid:134)ter- igen mot valet av Brasilien som j(cid:132)mf(cid:148)rbart land och lade fram ett antal andra f(cid:148)rslag. Export(cid:148)rerna och import(cid:148)rerna h(cid:132)vdade s(cid:132)rskilt att kommis- sionen inte gjorde tillr(cid:132)ckligt f(cid:148)r att kontrollera om de alternativa l(cid:132)nder som f(cid:148)reslagits var l(cid:132)mpligare (cid:132)n Brasilien. (cid:190) Det konstaterades under unders(cid:148)kningens g(cid:134)ng att det inte fanns n(cid:134)gra grundl(cid:132)ggande olik- heter i fr(cid:134)ga om de kemiska egenskaperna hos samtliga ovann(cid:132)mnda former av glyfosat. (cid:142)ven om syran utg(cid:148)r ett mellanled i tillverkningen av blandningen har den i sj(cid:132)lva verket samma grundl(cid:132)ggande kemiska egenskaper som denna. (cid:190) (cid:142)ven om de ovann(cid:132)mnda formerna av glyfosat har olika koncentration, vilket motiverar skill- nader i fr(cid:134)ga om kostnader och pris, (cid:132)r kost- naden f(cid:148)r f(cid:148)r(cid:132)dling fr(cid:134)n en form till en annan inte s(cid:132)rskilt stor. (cid:190) Det b(cid:148)r noteras att samtliga former (cid:132)r avsedda f(cid:148)r samma slutanv(cid:132)ndning, dvs. som ogr(cid:132)sbe- k(cid:132)mpningsmedel, (cid:132)ven om syra, salt och block m(cid:134)ste bearbetas vidare till blandning, och att de inte kan anv(cid:132)ndas f(cid:148)r n(cid:134)got annat (cid:132)ndam(cid:134)l. (10) D(cid:132)rf(cid:148)r drogs slutsatsen att samtliga former inom ramen f(cid:148)r unders(cid:148)kningen skulle anses som en och samma produkt, oavsett glyfosatkoncentration. (11) (12) (13) 2. Likadan produkt En import(cid:148)r h(cid:132)vdade att den tillverkningsprocess som anv(cid:132)nds f(cid:148)r framst(cid:132)llning av glyfosat i gemen- skapen och Brasilien (det j(cid:132)mf(cid:148)rbara landet) skiljer sig fr(cid:134)n den som anv(cid:132)nds i Folkrepubliken Kina och att de produkter som erh(cid:134)lls genom dessa olika processer d(cid:132)rmed inte (cid:132)r likadana. Vid unders(cid:148)kningen bekr(cid:132)ftades att den tillverk- ningsprocess som anv(cid:132)ndes i gemenskapen och Brasilien skilde sig fr(cid:134)n den som anv(cid:132)ndes i Folk- republiken Kina. Det glyfosat som tillverkades genom de olika processerna konstaterades emel- lertid vara identiskt i alla avseenden. I avsaknad av andra argument bekr(cid:132)ftades att det glyfosat som exporterades till gemenskapen fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina i alla avseenden vara likadant som det som tillverkades och s(cid:134)ldes av gemen- skapsindustrin. Detsamma g(cid:132)llde f(cid:148)r det glyfosat som tillverkades i Brasilien, vid en j(cid:132)mf(cid:148)relse med det glyfosat som exporterades fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina och det som tillverkades i gemenskapen. Samtliga dessa produkter (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r likadana produkter enligt artikel 1. 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad ”grundf(cid:148)rordningen”). (15) Kommissionen gjorde i detta avseende en noggrann granskning av de andra f(cid:148)rslagen. Det b(cid:148)r noteras att samtliga tillverkare i Indonesien v(cid:132)grade att samarbeta med kommissionen vid denna unders(cid:148)kning. I Brasilien finns det tv(cid:134) till- verkare av den ber(cid:148)rda produkten och en bety- dande import f(cid:148)rekommer, i Argentina, Australien, Indien och Malaysia domineras marknaderna i stor utstr(cid:132)ckning av f(cid:148)retag som (cid:132)r den huvudsakliga klagande tillverkaren i gemenskapen, Monsanto, n(cid:132)rst(cid:134)ende. Under dessa f(cid:148)rh(cid:134)llanden drogs slut- satsen att inget av de f(cid:148)reslagna l(cid:132)nderna var l(cid:132)mp- ligare (cid:132)n Brasilien. 2. Normalv(cid:132)rde (16) (17) Export(cid:148)rerna bad kommissionen att f(cid:148)rklara varf(cid:148)r ett konstruerat normalv(cid:132)rde fastst(cid:132)llts syra, medan inhemska priser anv(cid:132)nts f(cid:148)r blandning. f(cid:148)r syra konstruerades I detta avseende b(cid:148)r det noteras att, s(cid:134)som klar- f(cid:148)r export(cid:148)rerna under unders(cid:148)kningens gjorts g(cid:134)ng, normalv(cid:132)rdet i f(cid:148)r enlighet med artikel 2. 3 i grundf(cid:148)rordningen, eftersom den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen till icke n(cid:132)r- st(cid:134)ende kunder, (cid:132)ven om den (cid:132)gde rum i represen- tativa kvantiteter, inte skedde vid normal handel. I avsaknad av ytterligare argument g(cid:132)llande fastst(cid:132)l- landet av normalv(cid:132)rde bekr(cid:132)ftas det prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randet. 3. Exportpris (18) I avsaknad av ytterligare argument g(cid:132)llande fastst(cid:132)l- landet av exportpris bekr(cid:132)ftas det prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)- randet. 4. J(cid:132)mf(cid:148)relse (19) Export(cid:148)rerna h(cid:132)vdade att kommissionen vid fast- st(cid:132)llandet av dumpningsmarginalen hade j(cid:132)mf(cid:148)rt exportpriserna f(cid:148)r syra med det v(cid:132)gda genomsnitt- liga normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r b(cid:134)de syra och blandning. I detta avseende noteras att exportpriserna f(cid:148)r syra endast syra. Samma metod anv(cid:132)ndes f(cid:148)r blandning. P(cid:134) denna grundval ber(cid:132)knades sedan en v(cid:132)gd genomsnittlig dumpningsmarginal. j(cid:132)mf(cid:148)rdes med normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r 18. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 47/3 5. Dumpningsmarginaler (20) Vid fastst(cid:132)llandet av den slutgiltiga dumpningsmar- ginalen anv(cid:132)ndes samma metod som vid ber(cid:132)k- ningen av den prelimin(cid:132)ra dumpningsmarginalen. I avsaknad av (cid:132)ndringar i fr(cid:134)ga om fastst(cid:132)llandet av normalv(cid:132)rde och exportpris bekr(cid:132)ftas det prelimi- n(cid:132)ra avg(cid:148)randet. (21) Den slutgiltigt fastst(cid:132)llda dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns, (cid:132)r of(cid:148)r(cid:132)ndrat 38,2 %. (26) (22) (23) (24) E. SKADA 1. F(cid:148)rbrukning p(cid:134) gemenskapsmarknaden F(cid:148)r att fastst(cid:132)lla den totala synliga f(cid:148)rbrukningen p(cid:134) gemenskapsmarknaden adderade kommissionen gemenskapstillverkarnas f(cid:148)rs(cid:132)ljning och import till gemenskapen. av En ytterligare unders(cid:148)kning volymen av importen fr(cid:134)n b(cid:134)de Folkrepubliken Kina och andra tredje l(cid:132)nder ledde till sm(cid:132)rre (cid:132)ndringar av den totala importvolymen och d(cid:132)rmed av f(cid:148)rbruk- perioden. ningssiffrorna F(cid:148)rbrukningen i gemenskapen (cid:148)kade s(cid:134)lunda med 130 % mellan 1991 och unders(cid:148)kningsperioden. unders(cid:148)kta den f(cid:148)r 2. Importens volym och marknadsandel Ett antal import(cid:148)rer protesterade mot fastst(cid:132)llandet av marknadsandelen f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Folkrepu- bliken Kina i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull. De h(cid:132)vdade att denna marknadsandel var (cid:148)verskattad, eftersom den fastst(cid:132)llts utan h(cid:132)nsyn till den relativa betydelsen av import fr(cid:134)n andar tredje l(cid:132)nder, t. ex. USA, Indien, Schweiz och Japan, som enligt dessa import(cid:148)rer var stor enligt Eurostats statistik. import av glyfosat som rapporterades am import(cid:148)- rerna. Av de sk(cid:132)l som anges ovan och i avsaknad av uppgifter som skulle motivera ett annat tillv(cid:132)ga- g(cid:134)ngss(cid:132)tt fastst(cid:132)lldes volymen av importen fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder (cid:132)n Folkrepubliken Kina slutgil- tigt p(cid:134) grundval av de uppgifter som l(cid:132)mnats av import(cid:148)rerna. I det prelimin(cid:132)ra skedet grundades uppgifterna om importen med ursprung i Folkrepubliken Kina p(cid:134) Eurostats statistik, eftersom kommissionen inte k(cid:132)nde till att n(cid:134)gra andra produkter (cid:132)n glyfosat importerades fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina under samma KN-nummer som glyfosat. I det slutgiltiga skedet ans(cid:134)gs det emellertid l(cid:132)mpligt att (cid:132)ven grunda avg(cid:148)randena i fr(cid:134)ga om utvecklingen av den kinesiska importen p(cid:134) uppgifter fr(cid:134)n import(cid:148)- rerna, eftersom dessa uppgifter ans(cid:134)gs tillf(cid:148)rlitliga. (27) Analysen ovan ledde till sm(cid:132)rre (cid:132)ndringar av bed(cid:148)mningen av f(cid:148)rbrukningen (punkt 23) och d(cid:132)rmed av marknadsandelarna f(cid:148)r b(cid:134)de importen och gemenskapstillverkarnas f(cid:148)rs(cid:132)ljning. (28) Mot denna bakgrund (cid:148)kade den totala volymen av den dumpade importen av glyfosat med ursprung i Folkrepubliken Kina kontinuerligt och avsev(cid:132)rt fr(cid:134)n en mycket l(cid:134)g niv(cid:134) 1991 till 1 487 ton under unders(cid:148)kningsperioden. Glyfosat kinesiskt ursprung s(cid:134)ldes i dess tre huvudsakliga former (syra, salt och blandning), och f(cid:148)rs(cid:132)ljningen var st(cid:148)rre i vissa medlemsstater (cid:132)n i andra. av (29) Marknadsandelen f(cid:148)r denna en l(cid:134)ga liknande stigande utveckling, niv(cid:134)er mellan 1991 och 1993 till 9 % 1994 och 11 % under en mycket snabb (cid:148)kning efter 1993. import hade fr(cid:134)n mycket unders(cid:148)kningsperioden, dvs. (25) Det erinras i detta sammanhang om att fastst(cid:132)l- landet av storleken p(cid:134) importen fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder (cid:132)n Folkrepubliken Kina i det prelimin(cid:132)ra skedet gjordes p(cid:134) grundval av uppgifter som l(cid:132)mnats av samarbetsvilliga import(cid:148)rer i gemen- skapen. Det ans(cid:134)gs inte l(cid:132)mpligt att anv(cid:132)nda Euro- stats uppgifter avseende denna import, eftersom inga exakta siffror f(cid:148)r den kunde utl(cid:132)sas ur denna statistik. Eurostats uppgifter avser n(cid:132)mligen endast enskilda KN-nummer. Eftersom de KN-nummer som till(cid:132)mpas p(cid:134) glyfosat (cid:132)ven omfattar andra produkter ans(cid:134)gs detta vara ett l(cid:132)mpligt tillv(cid:132)ga- g(cid:134)ngss(cid:132)tt. Dessutom har det bekr(cid:132)ftats i fr(cid:134)ga om import med ursprung i USA (de absolut st(cid:148)rsta enskilda importkvantiteterna enligt Eurostat) att (cid:132)ven andra produkter (cid:132)n glyfosat importerades under samma KN-nummer som glyfosat under den unders(cid:148)kta perioden. Detta tycks ocks(cid:134) vara fallet vad betr(cid:132)ffar fr(cid:134)n andra l(cid:132)nder, import eftersom den import fr(cid:134)n vissa av dessa l(cid:132)nder som rapporterades av Eurostat var mycket st(cid:148)rre (cid:132)n den (30) (31) 3. Priser p(cid:134) den dumpade importen samt prisun- derskridande B(cid:134)de gemenskapsindustrin och import(cid:148)rerna fram- f(cid:148)rde ett antal argument i fr(cid:134)ga om den bed(cid:148)m- ning av prisunderskridande som gjordes i det preli- min(cid:132)ra skedet. I detta sammanhang erinras om att j(cid:132)mf(cid:148)relsen g(cid:132)llde priserna f(cid:148)r blandning. I syfte att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis prisj(cid:132)mf(cid:148)relse och med beaktande av att det finns m(cid:134)nga olika typer av glyfosatblandningar p(cid:134) marknaden, vars priser kan variera avsev(cid:132)rt beroende p(cid:134) produktens koncentration och vilken typ av ytaktiv substans som anv(cid:132)nts, valde kommis- sionen den vanligaste blandningen, kallad ”3A”, som inneh(cid:134)ller 360 gram glyfosat per liter. Vid denna j(cid:132)mf(cid:148)relse undantogs d(cid:132)rmed en typ av ”3A”, som tillverkas av gemenskapsindustrin och inneh(cid:134)ller en s(cid:132)rskild ytaktivsubstans (alkylpolyoal- kylammoniumquat) som g(cid:148)r den effektivare. L 47/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 2. 98 (32) En gemenskapstillverkare h(cid:132)vdade emellertid att alla typer av blandningar med samma koncentra- tion (cid:132)r utbytbara f(cid:148)r konsumenten, oavsett vilken ytaktiv substans som anv(cid:132)nds. Enligt denna tillver- kare b(cid:148)r samtliga dessa typer, (cid:132)ven den som inne- h(cid:134)ller den s(cid:132)rskilda ytaktiva substansen, ligga till grund f(cid:148)r en korrekt bed(cid:148)mning av de kinesiska blandningarnas prisunderskridande. dock visade tillg(cid:132)ngliga De att uppgifterna produkten med den s(cid:132)rskilda ytaktiva substansen var av h(cid:148)gre kvalitet vad betr(cid:132)ffar effektivitet och milj(cid:148)p(cid:134)verkan (cid:132)n andra typer med samma koncen- tration och ocks(cid:134) s(cid:134)ldes till betydligt h(cid:148)gre pris (cid:132)n gemenskapsindustrins ”3A”-blandningar. F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla prisernas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet bibeh(cid:148)lls s(cid:134)lunda det tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt som f(cid:148)ljdes i det preli- min(cid:132)ra skedet. vanliga Det bekr(cid:132)ftades att en tillverkare led stora ekono- miska f(cid:148)rluster under unders(cid:148)kningsperioden. Den andra tillverkarens l(cid:148)nsamhet sj(cid:148)nk kraftigt till mycket l(cid:134)ga niv(cid:134)er under unders(cid:148)kningsperioden. Dessutom visade en ber(cid:132)kning av denna tillver- kares l(cid:148)nsamhet i fr(cid:134)ga om de produkttyper som i st(cid:148)rre utstr(cid:132)ckning utsattes f(cid:148)r konkurrens fr(cid:134)n f(cid:148)r Folkrepubliken Kina och som anv(cid:132)ndes bed(cid:148)mningen av prisunderskridande att f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen av dessa produkttyper skedde med stora ekonomiska f(cid:148)rluster. 4. 3. Syssels(cid:132)ttning (33) Import(cid:148)rerna ifr(cid:134)gasatte de priser som anv(cid:132)nts i fr(cid:134)ga om den kinesiska importen och h(cid:132)vdade att dessa inte var representativa eftersom den kinesiska importen av blandningar utgjorde en liten del av den sammanlagda glyfosatimporten fr(cid:134)n Folkrepu- bliken Kina under unders(cid:148)kningsperioden. (34) Det b(cid:148)r noteras att bed(cid:148)mningen av prisunderskri- dande s(cid:134)som anges ovan g(cid:132)llde blandningar och gjordes genom att de priser f(cid:148)r direkt import av blandningar som uppgivits av en export(cid:148)r kombi- nerades med de priser f(cid:148)r blandningar framst(cid:132)llda i gemenskapen med hj(cid:132)lp av kinesisk syra som uppgivits av samarbetsvilliga import(cid:148)rer i gemen- skapen. De priser som anv(cid:132)ndes avs(cid:134)g d(cid:132)rmed en representativ volym av all improt av glyfosat med ursprung i Folkrepubliken Kina. (38) f(cid:148)r h(cid:148)g, sett En import(cid:148)r ans(cid:134)g att den prelimin(cid:132)rt fastst(cid:132)llda syssels(cid:132)ttningssiffran gemenskapsindustrin f(cid:148)r eftersom glyfosattillverkning verkade normalt anst(cid:132)llda. kontrollerade Kommissionen uppgifter visar att gemenskapsindustrin f(cid:148)r tillverk- ning av glyfosat under unders(cid:148)kningsperioden sysselsatte omkring 814 personer. inte kr(cid:132)ver bekr(cid:132)ftar s(cid:134) m(cid:134)nga att (39) I avsaknad av andra argument bekr(cid:132)ftas de (cid:148)vriga avg(cid:148)randena gemenskapsindustrins situation enligt punkt 46–53 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull. betr(cid:132)ffande 4. 4. Slutsats om skada (35) Med hj(cid:132)lp av det tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt som beskrivs ovan konstaterades att prisunderskridandemargina- lerna under unders(cid:148)kningsperioden varierade fr(cid:134)n 2 till 13 % av gemenskapsindustrins motsvarande v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspris per enhet. (40) Import(cid:148)rerna h(cid:132)vdade att det mot bakgrund av gemenskapsindustrins (cid:148)kade kapacitet, tillverkning, f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym och syssels(cid:132)ttning inte kunde anses att denna industri hade v(cid:134)llats v(cid:132)sentlig skada under den unders(cid:148)kta perioden. 4. Gemenskapsindustrins situation 4. 1. Marknadsandel (36) Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade kontinuerligt fr(cid:134)n 98 % (cid:134)r 1991 till 95 % (cid:134)r 1992, 93 % (cid:134)r 1993, 86 % (cid:134)r 1994 och 85 % under unders(cid:148)kningsperioden. 4. 2. L(cid:148)nsamhet (37) Gemenskapsindustrins l(cid:148)nsamhet bed(cid:148)mdes p(cid:134) nytt f(cid:148)r att h(cid:132)nsyn skulle kunna tas till t. ex. finan- sieringskostnader, som i fr(cid:134)ga om en tillverkare hade fastst(cid:132)llts felaktigt i det prelimin(cid:132)ra skedet. Det erinras emellertid om att det i artikel 3. 5 i grundf(cid:148)rordningen anges att varken en enskild eller flera av de faktorer som n(cid:132)mns d(cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)n- digtvis beh(cid:148)ver vara avg(cid:148)rande vad g(cid:132)ller den dumpade importens inverkan p(cid:134) gemenskapsin- dustrins situation. den under betydligt Det noteras i detta sammanhang att gemenskapsin- dustrins marknadsandel, priser och l(cid:148)nsamhet minskade unders(cid:148)kta perioden, trots de ovann(cid:132)mnda faktorernas positiva utveckling i samband med en kraftig marknadsex- pansion. Det erinras vidare om att de dumpade kinesiska priserna p(cid:134) syra under unders(cid:148)kningspe- rioden konstaterades ligga under gemenskapsin- dustrins tillverkningskostnader f(cid:148)r syra, vilket (cid:132)ven framg(cid:134)r av analysen av importprisena enligt punkt 41–44 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull. Detta visar hur stor inverkan denna import hade p(cid:134) gemenskapsindustrins situation. 18. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 47/5 Den slutsats som dras i punkterna 54 och 55 i tull, n(cid:132)mligen att f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r gemenskapsindustrin skada under den unders(cid:148)kta perioden, bekr(cid:132)ftas d(cid:132)rmed. v(cid:132)sentlig v(cid:134)llades (44) Det konstateras vidare att den andra gemen- skapstillverkare som gjorde sitt intr(cid:132)de p(cid:134) mark- naden efter det att patentet har upph(cid:148)rt hade gjort grundliga prognoser f(cid:148)r det prisfall som skulle komma att (cid:132)ga rum n(cid:132)r patentet upph(cid:148)rt. Det st(cid:134)r emellertid klart att priserna sj(cid:148)nk till mycket l(cid:132)gre niv(cid:134)er (cid:132)n vad som f(cid:148)rutsetts. F. ORSAKSSAMBAND (45) 1. Patentets upph(cid:148)rande (41) Import(cid:148)rerna h(cid:132)vdade att gemenskapsindustrins situation, s(cid:132)rskilt prisfallet och den f(cid:148)rs(cid:132)mrade l(cid:148)nsamheten, huvudsakligen berodde p(cid:134) att det patent som en gemenskapstillverkare innehaft fram till 1991 hade upph(cid:148)rt. Import(cid:148)rerna p(cid:134)stod s(cid:132)rskilt att prisfall motsvarande det som (cid:132)gt rum p(cid:134) gemenskapsmarknaden i fr(cid:134)ga om glyfosat (cid:132)ven intr(cid:132)ffat i andra fall d(cid:134) patent upph(cid:148)rt och att den f(cid:148)rra patentinnehavarens f(cid:148)rs(cid:132)mrade l(cid:148)nsamhet f(cid:148)ljaktligen var att v(cid:132)nta. Vad betr(cid:132)ffar den andra tillverkarens f(cid:148)rluster h(cid:132)vdade import(cid:148)rerna att de berodde p(cid:134) en bris- tande f(cid:148)rm(cid:134)ga att f(cid:148)rutse prisutvecklingen p(cid:134) marknaden efter det att patentet har upph(cid:148)rt. Import(cid:148)rerna h(cid:132)vdade vidare att glyfosatpriserna p(cid:134) gemenskapsmarknaden under unders(cid:148)kningspe- rioden var j(cid:132)mf(cid:148)rbara med priserna f(cid:148)r produkten p(cid:134) andra marknader i v(cid:132)rlden, t. ex. i Argentina, vilket skulle tyda p(cid:134) att priserna p(cid:134) gemenskaps- marknaden hade n(cid:134)tt en normal niv(cid:134) efter det att patentet har upph(cid:148)rt. s(cid:132)rskilt vad betr(cid:132)ffar (42) Det b(cid:148)r f(cid:148)r det f(cid:148)rsta noteras att ingen ny bevis- ning som skulle motivera en (cid:132)ndring av slutsat- serna g(cid:132)llande orsakssamband l(cid:132)mnades i denna fr(cid:134)ga efter de prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randena. Det konsta- j(cid:132)mf(cid:148)relsen mellan teras glyfosatpriserna i gemenskapen och Argentina att otillr(cid:132)cklig bevisning l(cid:132)mnades i fr(cid:134)ga om priserna p(cid:134) den argentinska marknaden, och att det inte heller kunde bevisas att konkurrensvillkoren i Argentina var j(cid:132)mf(cid:148)rbara med dem som r(cid:134)dde i gemenskapen efter det att patentet har upph(cid:148)rt. Det b(cid:148)r vidare noteras att inget v(cid:132)rdsmarknadspris kunde fastst(cid:132)llas f(cid:148)r denna produkt, eftersom situa- tionen i fr(cid:134)ga om patent varierar mellan olika marknader. (43) industri gemenskapsindustrins Vad betr(cid:132)ffar l(cid:148)nsamhet erinras om att dess priser sj(cid:148)nk mer (cid:132)n dess kost- nader, trots de avsev(cid:132)rda kostnadsminskningar som denna (cid:134)stadkommit. Unders(cid:148)kningen visade dessutom att detta prisfall skedde mycket snabbare mellan 1993 och unders(cid:148)kningsperioden, f(cid:148)rekomma p(cid:134) n(cid:132)r kinesisk import b(cid:148)rjade gemenskapsmarknaden i stora m(cid:132)ngder. Detta visar att den kinesiska importen, oavsett det faktum att patentet har upph(cid:148)rt, hade en negativ inverkan p(cid:134) prisniv(cid:134)n p(cid:134) gemenskapsmarknaden. f(cid:148)r den kinesiska Slutligen betonas att priset importen av syra under unders(cid:148)kningsperioden konstaterades ligga under gemenskapsindustrins tillverkningskostnader, med undantag f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)lj- nings- och administrationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader, och att dessa priser d(cid:132)rmed ut(cid:148)vade ett st(cid:132)ndigt ned(cid:134)tg(cid:134)ende tryck p(cid:134) priserna f(cid:148)r blandning. (46) Mot bakgrund av allt det ovanst(cid:134)ende kvarst(cid:134)r slut- satsen i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull, n(cid:132)mligen att de dumpade priserna i stor utstr(cid:132)ckning p(cid:134)ver- kade gemenskapsindustrins pris- och l(cid:148)nsamhets- niv(cid:134) under den unders(cid:148)kta perioden. Dessutom erinras om att den dumpade kinesiska importen fick till f(cid:148)ljd att marknadsandelen f(cid:148)r denna import (cid:148)kade, till f(cid:148)rf(cid:134)ng f(cid:148)r gemenskapsindustrins marknadsandel. 2. Annan import (47) Vad betr(cid:132)ffar verkningarna av annan import (cid:132)n den med ursprung i Folkrepubliken Kina h(cid:132)vdade en import(cid:148)r att kommissionen hade underskattat volymen av denna import, s(cid:132)rskilt importen med ursprung i Ungern. import Det erinras om att ber(cid:132)kningen av importvolymen av de sk(cid:132)l som anges i punkt 25 grundades p(cid:134) uppgifter fr(cid:134)n import(cid:148)rerna. I detta sammanhang noteras att fr(cid:134)n Ungern, Korea, Taiwan, Slovenien, Indien och Malaysia konstaterades ha f(cid:148)rekommit. Den sammanlagda marknadsandelen f(cid:148)r denna import var under unders(cid:148)kningsperioden 3,2 %, med enskilda marknadsandelar p(cid:134) mindre (cid:132)n 1 % f(cid:148)r samtliga l(cid:132)nder utom Ungern. Ungerns marknadsandel var 2 % under unders(cid:148)kningspe- rioden. Det fanns ingen bevisning som tydde p(cid:134) att de ungerska priserna var dumpade. (48) Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende (cid:132)r det osannolikt att annan import hade n(cid:134)gon betydande inverkan p(cid:134) gemenskapsindustrins situation. 3. Slutsats om orsakssamband (49) (cid:142)ven om det inte f(cid:148)rnekas att det faktum att patentet har upph(cid:148)rt p(cid:134)verkade gemenskapsindust- rins situation drogs slutsatsen att importen i fr(cid:134)ga, beaktad separat, har v(cid:134)llat gemenskapsindustrin v(cid:132)sentlig skada. Avg(cid:148)randena om orsakssamband i punkt 56-60 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull bekr(cid:132)ftas. L 47/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 2. 98 G. GEMENSKAPENS INTRESSE 3. Slutsats om gemenskapens intresse 1. Konsekvenser f(cid:148)r import(cid:148)rer/f(cid:148)retag som fram- (55) st(cid:132)ller blandningar I avsaknad av andra argument kvarst(cid:134)r slutsatserna om gemenskapens intresse enligt punkt 61-74 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull. (50) (51) (52) Import(cid:148)rerna i gemenskapen h(cid:132)vdade att ett inf(cid:148)- rande av antidumpningstullar skulle tvinga dem att upph(cid:148)ra med en stor del av sin verksamhet. Eftersom inga bel(cid:132)gg l(cid:132)mnades f(cid:148)r detta p(cid:134)st(cid:134)ende, och av de sk(cid:132)l som anges i punkterna 66 och 67 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull, kunde det inte anses som ber(cid:132)ttigat. 2. Konkurrens i gemenskapen H. SLUTGILTIG TULL som importerades (56) Den produkttyp som l(cid:134)g till grund f(cid:148)r fastst(cid:132)l- landet av tullsatsen var syra, eftersom 67 % av det glyfosat fr(cid:134)n Folkrepubliken Kina under unders(cid:148)kningsperioden utgjordes av syra. Dessutom (cid:132)r syra den gemensamma basen f(cid:148)r alla former av glyfosat som exporteras fr(cid:134)n Folkre- publiken Kina och tillverkas i gemenskapen. En import(cid:148)r p(cid:134)stod att ett inf(cid:148)rande av tullar skulle st(cid:132)rka den f(cid:148)rra patentinnehavarens st(cid:132)llning p(cid:134) gemenskapsmarknaden och d(cid:132)rmed f(cid:148)rhindra konkurrensutveckling p(cid:134) denna marknad. (57) I detta avseende anses det dock att (cid:134)tg(cid:132)rderna tv(cid:132)rtom skull s(cid:132)kra livskraften b(cid:134)de hos nya tillver- kare i gemenskapen och hos de tillverkare som redan (cid:132)r verksamma och p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt bidra till en (cid:148)kning av antalet konkurrerande akt(cid:148)rer p(cid:134) mark- naden. Vid ber(cid:132)kningen av niv(cid:134)n f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada ans(cid:134)g kommissionen att priserna f(cid:148)r den dumpade importen borde j(cid:132)mf(cid:148)ras med gemens- kapsindustrins tillverkningskostnader f(cid:148)r syra med till(cid:132)gg f(cid:148)r en sk(cid:132)lig vinst. I detta sammanhang motsatte sig gemenskapsindustrin b(cid:134)de fastst(cid:132)l- landet av tillverkningskostnaden i det prelimin(cid:132)ra skedet, eftersom den inte inbegrep vissa kostnader f(cid:148)r forskning och utveckling (FoU) som denna industri p(cid:134)stod sig ha, och den vinstniv(cid:134) kommis- sionen anv(cid:132)nde, vilken industrin ans(cid:134)g vara f(cid:148)r l(cid:134)g inom jordbrukskemikaliesektorn. f(cid:148)r en produkt (53) Det kan konstateras att, s(cid:134)som f(cid:148)rklaras i punk- terna 70 och 71 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull, tv(cid:134) nya tillverkare har gjort sitt intr(cid:132)de p(cid:134) gemens- kapsmarknaden efter det att patentet har upph(cid:148)rt. De investeringar som dessa nya tillverkare gjort (cid:132)ventyras emellertid av den fortsatta f(cid:148)rekomsten av dumpad import till priser som tydligen har fort- satt att sjunka efter unders(cid:148)kningsperioden. F(cid:148)r att s(cid:132)kra dessa tillverkares livskraft och under- l(cid:132)tta f(cid:148)r nya tillverkare att inleda verksamhet anses det d(cid:132)rf(cid:148)r vara av st(cid:148)rsta vikt att r(cid:132)ttvisa konkur- rensvillkor (cid:134)stadkoms p(cid:134) gemenskapsmarknaden. (54) Mot bakgrund av de sv(cid:134)righeter de nya tillverkarna m(cid:148)tt till f(cid:148)ljd av de dumpade kinesiska priserna (cid:132)r det sannolikt att konkurrensen i gemenskapen, om inga (cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rs, skulle begr(cid:132)nsas till den f(cid:148)rra patentinnehavaren och kineserna, i den m(cid:134)n den f(cid:148)rra patentinnehavaren ekonomiskt skulle klara att konkurrera med de kinesiska export(cid:148)- rernas mycket l(cid:134)ga dumpade priser. Det anses att nya akt(cid:148)rers intr(cid:132)de skulle s(cid:132)kerst(cid:132)lla en effektivare konkurrens p(cid:134) gemenskapsmarknaden, eftersom det skulle inneb(cid:132)ra fler akt(cid:148)rer p(cid:134) marknaden. D(cid:132)rmed skulle konsumenterna i gemenskapen forts(cid:132)tta att ha tillg(cid:134)ng till ett st(cid:148)rre antal tillf(cid:148)rlit- liga f(cid:148)rs(cid:148)rjningsk(cid:132)llor (cid:132)n vad som vore fallet om den kinesiska importen var det enda alternativet till den f(cid:148)rra patentinnehavarens produkter. sett (58) Gemenskapsindustrin h(cid:132)vdade s(cid:132)rskilt att kommis- sionen i det prelimin(cid:132)ra skedet felaktigt hade klas- sificerat glyfosatsyra som en r(cid:134)vara och att detta hade lett till att b(cid:134)de FoU-kostnaderna och vinst- marginalen f(cid:148)r denna produkt underskattats. Gemenskapsindustrin p(cid:134)stod att glyfosatsyra (cid:132)r en tekniskt mycket avancerad produkt som kr(cid:132)ver st(cid:132)ndig forskning och utveckling f(cid:148)r att milj(cid:148)- kraven skall kunna uppfyllas. (59) (60) (61) I detta sammanhang l(cid:132)mnade den ber(cid:148)rda tillver- karen tillr(cid:132)cklig kompletterande bevisning som visade kopplingen mellan vissa FoU-kostnader och den ber(cid:148)rda produkttypen. Vid fastst(cid:132)llandet av prisniv(cid:134)n f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada justerades d(cid:132)rf(cid:148)r gemenskapsindustrins till- verkningskostnad vid behov med h(cid:132)nsyn till dessa FoU-kostnader. Ingen ytterligare bevisning som b(cid:148)r beaktas i det slutgiltiga skedet l(cid:132)mnades i fr(cid:134)ga om FoU-kost- nader avseende glyfosat. Vad betr(cid:132)ffar den f(cid:148)rra dessutom, mot patentinnehavaren bakgrund av hur l(cid:132)nge detta f(cid:148)retags patentskydd faktiskt g(cid:132)llde, att alla andra betydande kostnader f(cid:148)r forskning avseende denna produkt redan (cid:134)ter- vunnits. anses det 18. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 47/7 (62) Vad betr(cid:132)ffar l(cid:148)nsamheten h(cid:132)vdade gemenskapsin- dustrin att en h(cid:148)gre l(cid:148)nsamhetsniv(cid:134) (cid:132)n den som anv(cid:132)nts i det prelimin(cid:132)ra skedet skulle vara moti- verad f(cid:148)r glyfosatindustrin. Det b(cid:148)r i detta avse- ende noteras att priserna p(cid:134) gemenskapsmark- naden under av den unders(cid:148)kta perioden p(cid:134)verkades av att det tidigare fanns ett patent och, p(cid:134) sista tiden, av de dumpade kinesiska priserna. Det var d(cid:132)rf(cid:148)r inte m(cid:148)jligt att f(cid:134) fram n(cid:134)gra tillf(cid:148)rlitliga uppgifter om den l(cid:148)nsamhets- niv(cid:134) denna industri skulle kunna uppn(cid:134) under normala konkurrensf(cid:148)rh(cid:134)llanden. stora delar (63) Det b(cid:148)r under alla omst(cid:132)ndigheter h(cid:134)llas i minnet, att oavsett om syra b(cid:148)r betraktas som en r(cid:134)vara eller inte, s(cid:134) har glyfosat under en l(cid:134)ng period (cid:134)tnjutit patentskydd. D(cid:132)rf(cid:148)r ans(cid:134)gs en l(cid:148)nsamhets- niv(cid:134) p(cid:134) 5 % av oms(cid:132)ttningen som rimlig. Det b(cid:148)r noteras att samma l(cid:148)nsamhetsniv(cid:134) ans(cid:134)gs l(cid:132)mplig f(cid:148)r tillverkare i det j(cid:132)mf(cid:148)rbara landet (se punkt 26 i f(cid:148)rordningen om prelimin(cid:132)r tull). Vidare befanns en mindre korrigering ned(cid:134)t av den justering f(cid:148)r kostnader efter import som gjorts av vara det kinesiska n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att m(cid:148)jligg(cid:148)ra en j(cid:132)mf(cid:148)relse i samma handelsled. exportpriset syra f(cid:148)r cif P(cid:134) grundval av de (cid:132)ndrade siffrorna j(cid:132)mf(cid:148)rdes det v(cid:132)gda genomsnittliga exportpriset cif vid gemen- skapens gr(cid:132)ns f(cid:148)r syra under unders(cid:148)kningspe- rioden, justerat med h(cid:132)nsyn till tull och kostnader efter import, med gemenskapsindustrins v(cid:132)gda genomsnittliga tillverkningskostnad med till(cid:132)gg f(cid:148)r en vinstmarginal p(cid:134) 5 %. P(cid:134) grundval av denna j(cid:132)mf(cid:148)relse fastst(cid:132)lldes en skademarginal p(cid:134) 24,0 % av det genomsnittliga nettopriset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull. (64) (65) (66) (67) denna l(cid:132)gre niv(cid:134), grundf(cid:148)rordningen. i enlighet med artikel 9. 4 i I. UTTAG AV DEN PRELIMIN(cid:142)RA TULLEN (68) Mot bakgrund av de slutgiltiga slutsatserna om dumpning och skada och av att den slutgiltiga tull- satsen (cid:132)r h(cid:148)gre (cid:132)n den prelimin(cid:132)rt fastst(cid:132)llda, b(cid:148)r de belopp f(cid:148)r vilka s(cid:132)kerhet st(cid:132)llts i form av en prelimin(cid:132)r antidumpningstull tas ut slutgiltigt till den tullsats som fastst(cid:132)llts i f(cid:148)rordningen om preli- min(cid:132)r tull. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 En slutgiltig antidumpningstull inf(cid:148)ras p(cid:134) 1. import av glyfosat enligt KN-nummer ex 2931 00 95 (Taric-nummer 2931 00 95 * 80) och ex 3808 30 27 (Taric- nummer 3808 30 27 * 10) med ursprung i Folkrepubliken Kina. skall 2. Den tullsats som skall till(cid:132)mpas p(cid:134) nettopriset fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull, skall vara 24,0 %. 3. Om inget annat anges skall g(cid:132)llande best(cid:132)mmelser om tullar till(cid:132)mpas. Artikel 2 Det belopp f(cid:148)r vilket s(cid:132)kerhet st(cid:132)llts i from av en preli- f(cid:148)rordning (EG) nr min(cid:132)r antidumpningstull, enligt 1731/97, skall tas ut slutgiltigt till den prelimin(cid:132)ra tull- satsen. Artikel 3 Eftersom skademarginalen (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n den konsta- terade dumpningsmarginalen b(cid:148)r de slutgiltiga antidumpningstullarna fastst(cid:132)llas p(cid:134) grundval av Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft en dag efter det att den offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 16 februari 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar G. BROWN Ordf(cid:148)rande


title: Rådets förordning (EG) nr 448/98 av den 16 februari 1998 om komplettering och ändring av rådets förordning (EG) nr 2223/96 om fördelning av indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster (FISIM) inom ramen för det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS)

eurovoc_concepts:
EU statistics
Economic and Monetary Union
European accounting system
data transmission
financial analysis
gross national product

formats: html pdf print

text: 27. 2. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 58/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 448/98 av den 16 februari 1998 om komplettering och ändring av rådets förordning (EG) nr 2223/96 om fördel- ning av indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster (FISIM) inom ramen för det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, särskilt artikel 213 i detta, med beaktande av det utkast till förordning som lagts fram av kommissionen (1), med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2) med beaktande yttrande (3), och av Europeiska monetära institutets med beaktande av följande: Rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om national- och regionalräkenskapssystemet i gemen- skapen (4) innehåller referensramen för de gemensamma standarder, definitioner, nomenklaturer och räkenskaps- regler som är avsedda att användas vid utarbetandet av medlemsstaternas räkenskaper för Europeiska gemenska- pens statistiska behov i syfte att få jämförbara resultat mellan medlemsstaterna. I artikel 2. 3 i förordning (EG) nr 2223/96 föreskrivs att ett beslut om fördelning av indirekt mätta finansiella förmed- lingstjänster (FISIM) skall fattas senast den 31 december 1997. betydande En lösning på problemet med fördelningen av FISIM bör av ENS:s medföra metoder och att mer exakt jämförelse av nivåerna för bruttonationalprodukten (BNP) inom Europeiska unionen bli möjlig. kvalitetsförbättringar (1) EGT C 124, 21. 4. 1997, s. 28. (2) EGT C 339, 10. 11. 1997. (3) Yttrandet avgivet den 16 oktober 1997 (ännu ej offentliggjort i EGT). (4) EGT L 310, 30. 11. 1996, s. 1. Syftet med denna förordning är att införa principen om fördelning av FISIM och detaljerade regler för dessa genomförande. Effektiviteten hos FISIM:s fördelning och de detaljerade reglerna för dess genomförande måste utvärderas med hjälp av beräkningar som skall utföras av medlemsstaterna i enlighet med de försöksmetoder som beskrivs i bilaga III till denna förordning under en försöksperiod som är tillräckligt lång för att pröva om denna fördelning ger mer tillförlitliga resultat för riktig mätning av den ekono- miska verksamheten i fråga än den nuvarande nollfördel- ningen. Det är lämpligt att kommissionen på grundval av de beräkningar som görs under försöksperioden lägger fram utvärderingsrapporter om uppgifternas kvalitet, särskilt i fråga om deras tillgänglighet, och en kvalitativ och kvanti- tativ analys av stabiliteten över tid och resultatens käns- lighet för de olika försöksmetoderna. Vid en positiv utvärdering av tillförlitligheten av de erhållna resultaten bör kommissionen avgöra vilken metod som är lämpligast för fördelningen av FISIM. Om försöksmetoderna inte ger mer tillförlitliga resultat för riktig mätning av den ekonomiska verksamheten i fråga än den nuvarande nollfördelningen bör dock kommissionen för rådet lägga fram ett lämpligt förslag om ändring av förordning (EG) nr 2223/96. Beslutet att fördela FISIM för fastställande av den BNI som används för gemenskapens budget och dess egna medel bör antas av rådet genom enhälligt beslut på förslag av kommissionen. FISIM bör inte fördelas när det gäller gemenskapens övriga politikområden förrän kommissionen fattat beslut om vilken metod som skall användas för att fördela FISIM om de erhållna resultaten bedöms som mer tillförlitliga. I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen kommer de mål som eftersträvas i denna förordning att kunna uppnås bättre på gemenskapsnivå än på medlemsstatsnivå, eftersom endast kommissionen kan samordna den nödvändiga harmoniseringen av de statistiska metoderna L 58/2 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 2. 98 för beräkning och fördelning av FISIM på gemenskaps- nivå, medan däremot själva beräkningen och fördel- ningen, liksom den nödvändiga infrastrukturen för att kontrollera att metoderna tillämpas, bör ombesörjas av medlemsstaterna. Det är därför nödvändigt att föreskriva att behöriga nationella myndigheter måste ha tillgång till alla tillgängliga uppgifter på nationell nivå. statistiska Kommittén för Europeiska gemenskapernas program, som inrättades genom rådets beslut 89/382/ EEG, Euratom (1) respektive Kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik, som inrättades genom rådets beslut 91/115/EEG (2) har rådfrågats enligt artikel 3 i vart och ett av ovannämnda beslut. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Mål 1. Målet med denna förordning är att med hjälp av tillförlitliga metoder införa principen om fördelning av indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster (FISIM) som beskrivs i bilaga I till bilaga A till förordning (EG) nr 2223/96. 2. För detta mål skall bilagorna I och II till bilaga A till förordning (EG) nr 2223/96 ändras i överensstämmelse med bilagorna I och II till denna förordning. Artikel 2 Metoder 1. Medlemsstaterna skall utföra beräkningar i enlighet med de metoder som beskrivs i bilaga III till denna förordning under den försöksperiod som beskrivs i artikel 4. 2. På grundval av en utvärdering av resultaten av dessa beräkningar skall ett beslut om vilken metod som skall tillämpas för att fördela FISIM fattas i enlighet med artikel 5. Artikel 3 Medel 1. Medlemsstaterna skall se till att de uppgifter som är nödvändiga eller de uppskattningar som är lämpliga för att utföra dessa beräkningar genast till den nationella myndighets förfogande som har i uppgift att utföra de beräkningar som avses i artikel 2. 1. ställs (1) EGT L 181, 28. 6. 1989, s. 47. (2) EGT L 59, 6. 3. 1991, s. 19. Beslutet ändrat genom beslut 96/ 174/EG (EGT L 51, 1. 3. 1996, s. 48). 2. Den nationella myndigheten skall ansvara för att samla in de kompletterande uppgifter som den anser behövas för beräkningarna. Artikel 4 Inlämning av resultaten av beräkningarna under försöksperioden Medlemsstaterna skall till kommissionen lämna in resul- taten av de beräkningar som avses i artikel 2. 1 i enlighet med följande tidsplan: Resultaten för kalenderåren 1995, 1996, 1997 och 1998 skall lämnas in senast den 1 november 1999. Resultaten för kalenderåret 1999 och reviderade resultat för kalenderåren 1995, 1996, 1997 och 1998 skall lämnas in senast den 1 november 2000. Resultaten för kalenderåret 2000 och reviderade resultat för kalenderåren 1995, 1996, 1997, 1998 och 1999 skall lämnas in senast den 1 november 2001. De första uppskattningarna för kalenderåret 2001 och reviderade resultat för kalenderåren 1995, 1996, 1997, 1998, 1999 och 2000 skall lämnas in senast den 30 april 2002. Artikel 5 Utvärdering av resultaten 1. På grundval av de resultat som avses i artikel 4 skall kommissionen efter samråd med Kommittén för det stati- stiska programmet före den 31 december år 2000 lämna in en delrapport och före den 1 juli 2002 en slutrapport till Europaparlamentet och rådet med en kvalitativ och kvantitativ analys av konsekvenserna av försöksmetoderna för fördelning och beräkning av FISIM så som beskrivs i bilaga III. 2. Tillämpningsföreskrifter för förordningen, inbegripet föreskrifter som syftar till att klargöra och förbättra de försöksmetoder som beskrivs i bilaga III, skall antas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 7. 3. För den 31 december 2002 skall kommissionen efter samråd med Kommittén för valuta-, finans- och betal- ningsbalansstatistik och i enlighet med förfarandet i artikel 7 anta den metod som skall användas för fördel- ning av FISIM, om slutsatserna i den slutliga utvärderings- rapporten om tillförlitligheten av de resultat som erhålls under försöksperioden är positiva. 4. Om kommissionen i den slutliga utvärderingsrap- port som avses i punkt 1 anser att ingen av försöksmeto- derna för fördelning av FISIM är mer tillförlitlig för riktig mätning av den ekonomiska verksamheten än den nuva- rande nollfördelningen, skall kommissionen vid behov för rådet förslag om ändring av lämpligt lägga fram ett förordning (EG) nr 2223/96. 27. 2. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 58/3 Artikel 6 Överlämnande till kommissionen Från och med den 1 januari 2003 skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna resultaten av de beräkningar som utförs enligt denna förordning som del av de sammanställningar som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 2223/96. Artikel 7 Kommittéförfarande 1. Kommissionen skall biträdas av Kommittén för det statistiska programmet, nedan kallad ”kommittén”. förelägga 2. Kommissionens kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. företrädare förslaget skall Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Medlemssta- ternas röster skall vägas enligt bestämmelserna i samma artikel. Ordföranden får inte rösta. 3. a) Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande. b) Om förslaget eller om inget yttrande inte är förenligt med kommitténs avges, skall yttrande kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet. Om rådet inom tre inte har fattat något beslut månader skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas. Artikel 8 Undantag Med undantag från denna förordning skall 1. beslutet att fördela FISIM för fastställande av den BNI som används för gemenskapens budget och dess egna medel antas av rådet genom enhälligt beslut på förslag av kommissionen, 2. FISIM inte fördelas för gemenskapens övriga poli- tikområden förrän kommissionen antagit den metod som skall användas för att fördela FISIM i enlighet med artikel 5. 3. Artikel 9 Slutbestämmelser Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 16 februari 1998. På rådets vägnar G. BROWN Ordförande L 58/4 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 2. 98 BILAGA I ÄNDRINGAR I BILAGA A OCH DESS BILAGA I TILL FÖRORDNING (EG) nr 2223/96 Kapitel 1 1. 13 femte stycket, d Ta bort många specifika konventioner t. ex. ”: efter ”ENS innehåller också Ersätt med: indirekt mätta finansiella tjänster som insatsförbrukning i en ”att registreras konstruerad sektor eller bransch”. fördela ”att finansiella indirekt mätta tjänster (FISIM) på användande sektorer/ näringsgrenar”. 1. 25 andra stycket Lägg efter uppräkningen av de punkter som inleds med ”Några av de större be- greppsskillnaderna följande punkt: till är” ”i) användningen av indirekt mätta finan- siella tjänster (FISIM) har fördelats på i användande sektorer/näringsgrenar stället för på en symbolisk närings- gren. Som en följd härav är använd- ningen av FISIM inte längre helt och hållet enligt vedertaget bruk registre- rad som insatsförbrukning utan kan även bli slutlig konsumtion och ex- port. Detta innebär att även import av FISIM kan förekomma. ” Kapitel 3 3. 63 Ta bort all text från början och fram till: Ersätt med: ”. värderas på basis av de avgifter och provisioner som tas ut” i slutet av fjärde stycket. från finansförmedling (här försäkringstjänster och pensions- ”J. Tjänster ingår fondstjänster) Tjänster från finansförmedling (exklusive och pensionsfonds- försäkringstjänster tjänster) består av a) tjänster från finansförmedling för vilka finansförmedlarna tar ut avgifter direkt av sina kunder och som mäts som summan av avgifter och provisioner, finansförmedlarna kan explicit ta ut avgifter för den finansförmedling de erbjuder. 27. 2. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 58/5 Produktionen av sådana tjänster värde- ras på basis av de avgifter och provisio- ner som tas ut. b) tjänster från finansförmedling som tas ut indirekt och mäts indirekt (FISIM). Finansmedlarna erbjuder tjänster för vilka de inte tar ut särskilda avgifter och provisioner. De betalar istället ut lägre räntor, än annars skulle varit fal- let, till dem som lånar in pengar och tar ut högre räntor av dem de lånar ut till. Följaktligen bildas FISIM-produk- tionen genom finansförmedlarnas styr- ning av utlåningen och inlåningen vil- kas ränteavkastning de kontrollerar. Å andra sidan saknas förmedlings- tjänster för andra värdepapper än akti- er. finansiella (andra Produktionen i undersektorerna S122 institutioner) och (andra S123 finansförmedlare exklusive försäkringsföretag och pen- sionsinstitut), exklusive investerings- fonder värderas på basis av skillnaden mellan aktuella räntor som betalas ut och tas emot och en ’referensränta’. För dem, vare sig de är bosatta i landet eller ej, till vilka förmedlarna lånar ut medel, mäts den som skillnaden mel- lan den effektiva ränta som tas ut för lånen och det belopp som skulle ha tagits ut om en referensränta hade til- lämpats. För dem, vare sig de är bosat- ta i landet eller ej, från vilka förmed- larna lånar in medel, mäts den som skillnaden mellan den ränta de skulle ha erhållit om en referensränta hade tillämpats och den effektiva ränta de faktiskt erhåller. c) tjänster från finansförmedling som tillhandahålls av centralbanken. Centralbanken får ej tas med vid be- räkningen av FISIM. Dennas produk- tion mäts som summan av kostnader- na. ” 3. 70 j) Ta bort: Ersätt med: ”Endast för den totala ekonomin: alla indirekt mätta finansiella tjänster (FISIM) produ- tillhandahållna center. ” inhemska av ”Användningen av indirekt mätta finansi- ella tjänster hos inhemska producenter. ” 045 054 L 58/6 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 2. 98 3. 70 3. 76 e) 3. 142 h) Kapitel 4 4. 51, andra stycket Kapitel 8 8. 09 Lägg till: ”k) Genom konvention skall centralban- kens produktion i sin helhet fördelas till andra finansförmedlare (undersektorerna S122–S123). ” insatsförbrukningen av Lägg till efter: ”finansiella tjänster där betalning sker direkt”: ”och delar av indirekt mätta finansiella tjänster som används för slutlig konsum- tion av hushållen. ” omedelbart ”Finansiella Lägg tjänster, vad avser explicita provisioner och avgifter” till frasen efter ”och den del av indirekt mätta finansiella tjänster som används av utlänningar”. Ta bort: Ersätt med: implicita ”Om värdet av finansförmedlares tjänster inte fördelas mellan olika kunder, skall inte den faktiska räntebetalningen till el- ler från finansförmedlare justeras för att eliminera de marginaler som svarar mot den hos finansförmedlare. En justeringspost be- hövs i kontona för allokering av primä- rinkomster hos finansförmedlarna och hos en nominell bransch, till vilken, en- ligt konvention, finansförmedlarnas hela produktion allokeras som insatsförbruk- ning. ” avgiften ”Om värdet av finansförmedlares tjänster fördelas mellan olika kunder, skall de faktiskt betalda eller mottagna räntorna till eller från finansförmedlare justeras för att eliminera de marginaler som svarar mot den implicita avgiften hos finansför- medlare. De räntor som låntagare betalar till finansförmedlare skall reduceras med ett uppskattat värde på de betalda avgif- terna, medan de räntor som insättare er- håller på liknande sätt måste ökas. Värdet av dessa avgifter behandlas som betalning för tjänster producerade av finansförmed- lare för sina kunder och inte som ränte- betalningar. ” FÖRKLARANDE ANMÄRKNING Lägg till: Tabell AI. 1 och AI. 2, för att visa konse- kvenserna av att fördela FISIM till värden angivna i kapitel 8. ”Kontosystem och saldoposter” (sifferexempel). 27. 2. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 58/7 8. 14 Ta bort: Ersätt med: ”Eftersom indirekt nätta finansiella tjän- ster (FISIM) är fördelade på användarsek- torer är vissa delar av räntebetalningarna omklassificerade till betalning för tjänster. Denna omklassificering har konsekvenser för värdet av produktion och insatsför- brukning (liksom även för värdet av im- port, export och slutlig konsumtion). ” finansiella ”Eftersom indirekt mätta tjänster (FISIM) inte allokeras till använ- dande sektor, behandlas hela värdet av produktion av FISIM som insatsförbruk- ning i en nominell sektor med produk- tionsvärdet noll och ett negativt föräd- lingsvärde lika stort som insatsförbruk- ningen men med omvänt tecken. På detta sätt reducerar man förädlingsvärdet för al- la sektorer och branscher tillsammans to- talt sett med detta belopp. För att för- enkla presentationen av kontona kan man låta bli att sätta i en tillägskolumn för den nominella sektorn, och i stället beakta motsvarande värde i kolumnen för den totala ekonomin. ” 8. 24 Ta bort: Ersätt med: ”Eftersom indirekt mätta finansiella tjänster (FISIM) är fördelade på användar- sektorer motsvaras posten ’ränta’ i kontot för primär inkomstfördelning av betalda resp. mottagna räntor efter det att FISIM dragits av från faktiska räntebetalningar av låntagare och lagts till långivares er- hållna räntor. ” ”Eftersom indirekt mätta finansiella tjänster (FISIM) inte allokeras till använ- dande sektorer, är de poster som visas för räntor de som svarar mot faktiskt betalda eller mottagna räntor. En justering görs på tillgångssidan i kolumnen finansiella företag (med negativt tecken) och i ko- lumnen nominell sektor (med positivt tecken). För att förenkla presentationen av kontona är det möjligt att avstå från att lägga till en extra kolumn för den nomi- nella sektorn, och istället presentera det motsvarande talet i kolumnen för den to- tala ekonomin. ” Kapitel 9 9. 25 a) Ta bort: ”Insatsförbrukningen efter bransch inklu- derar användning av indirekt mätta finan- siella tjänster, som registreras i en nomi- nell bransch (se punkt 9. 33). ” L 58/8 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 2. 98 9. 25 b) Ta bort: ”minus användning av indirekt mätta fi- nansiella tjänster (som registreras i en no- minell näringsgren, se punkt 9. 33). ” 9. 33) Ta bort: ”Genomgående i tillgångs- och använd- ningstabellerna har näringsgrensklassifi- ceringen NACE Rev. 1 utökats med en nominell bransch för användning av indi- rekt mätta finansiella tjänster. I tillgångs- tabellen registreras inga transaktioner alls för denna bransch. I användningstabellen registreras summa användning av indirekt mätta finansiella tjänster som insatsför- brukning i den nominella branschen. Då den nominella branschen inte har några andra transaktioner blir dess driftsöver- skott netto negativt och till storleken lika med dess insatsförbrukning; alla andra komponenter i förädlingsvärdet är noll. Följaktligen är det totala förädlingsvärdet brutto lika med (det negativa) driftsöver- skottet netto. ” Användning Konto Total 2 4 27 30 30 230 22 22 28 I. Produktion utrikes- konto II. 1. 1. Konto för inkomst- bildning II. 1. 2. Konto för allokering av primära inkomster II. 2. Konto för sekundär inkomst- fördelning II. 4. Inkomst- använd- ningskonto Tabell A. I. 1 — Följder av att fördela FISIM till institutionell sektor, inklusive icke marknadsproducenter Tillgång S. 11 Icke- finan- siella företag S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 S. 2 Finan- siella företag Offent- lig sektor Hushåll HIO Totala eko- nomin Ut- landet Varor och tjänster (anv. ) Total Konto S. 2 S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 Ut- landet Totala eko- nomin HIO Hushåll Offent- lig sektor Finan- siella företag S. 11 Icke- finan- siella företag Varor och tjänster (res. ) 2 Transaktions- och saldoposter P. 72 Import av tjänster P. 62 Export av tjänster P. 1 Produktion 4 –2 27 30 30 3 0 6 0 18 P. 2 48 –18 B. 1 Insatsförbrukning Förädlingsvärdet/Utri- kessaldo för varor och tjänster –18 48 48 –18 B. 2 Driftsöverskott –18 48 48 6 3 2 4 57 30 30 13 217 22 22 6 1 1 14 35 106 56 D. 41 Ränta 33 106 14 35 –21 48 –41 B. 5 Primärinkomstsaldo –41 48 –21 49 35 35 –21 48 –41 B. 6 Disponibel inkomst –41 48 –21 35 7 1 1 21 209 22 22 28 3 19 6 P. 3 Konsumtionsutgift 6 –6 –2 16 –27 48 –41 B. 8n Sparande, netto/Utri- kessaldo 2 4 57 30 30 230 22 22 I. Produktion utrikes- konto II. 1. 1. Konto för inkomst- bildning II. 1. 2. Konto för allokering av primära inkomster II. 2. Konto för sekundär inkomst- fördelning II. 4. Inkomst- använd- ningskonto 2 7. 2. 9 8 ‹ S V ‹ E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i L 5 8 / 9 Användning Konto Total Tabell A. I. 2 — Följder av att fördela FISIM till nominell sektor Tillgång Varor och tjänster (utg. ) S. 2 S. 1 S. 15 S. 14 S. 13 S. 12 Ut- landet Totala eko- nomin HIO Hushåll Offent- lig sektor Finan- siella företag S. 11 Icke- finan- siella företag No- minell Transaktions- och saldoposter No- minell S. 11 Icke- finan- siella företag S. 12 S. 13 S. 14 S. 15 S. 1 S. 2 Finan- siella företag Offent- lig sektor Hushåll HIO Totala eko- nomin Ut- landet 48 48 P. 1 48 P. 2 Produktion Insatsförbrukning –48 B. 1 Förädlingsvärdet/ Utrikessaldo för varor och tjänster –48 –48 B. 2 Driftsöverkott –48 48 48 48 48 48 48 Varor och tjänster (anv. ) 48 Total Konto 48 I. 48 Produk- tions- konto II. 1. 1. Konto för inkomst- bildning 222 16 206 7 17 39 77 66 D. 41 Ränta 25 125 12 33 5 200 22 222 II. 1. 2. –6 –2 16 –27 48 –41 B. 5 Primärinkomstsaldo –41 48 –27 16 –2 –6 P. 119 Justering för FISIM 48 –48 –6 –2 16 –27 48 –41 B. 6 Disponibel inkomst –41 48 –27 16 –2 –6 6 –6 –2 16 –27 48 –41 B. 8n Sparande, netto/Utri- kessaldo Konto för allokering av primära inkomster II. 2. Konto för sekundär inkomst- fördelning II. 4. Inkomst- använd- nings- konto I. Produk- tions- konto II. 1. 1. Konto för inkomst- bildning II. 1. 2. Konto för allokering av primära inkomster II. 2. Konto för sekundär inkomst- fördelning II. 4. Inkomst- använd- nings- konto L 5 8 / 1 0 ‹ S V ‹ E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i 2 7. 2. 9 8 27. 2. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 58/11 BILAGA II ÄNDRING I BILAGA II I BILAGA A TILL FÖRORDNING (EG) nr 2223/96 Ta bort följande text från tredje meningen i första stycket i punkt 11: ”: erhållen kapitalinkomst minus förfallen ränta, med undantag av erhållen kapitalinkomst från investe- ring av eget kapital. ” BILAGA III BERÄKNING AV FISIM 1. BERÄKNING AV PRODUKTIONEN AV FISIM FÖR SEKTORERNA S122 OCH S123 a) Nödvändiga statistiska uppgifter För vardera av undersektorerna S122 och S123 (1) är det nödvändigt att använda tabellen med uppgif- ter om de genomsnittliga stockarna för utlåning, inlåning (uppdelat efter användarsektorer) och andra värdepapper än aktier som har utfärdats av finansförmedlare för perioden (genomsnitt för fyra kvartal) och den upplupna räntan efter omfördelning av räntesubventionerna till de faktiska mottagarna såsom anges i ENS 1995. b) Val av referensränta Rubrikerna för ut- och inlåning vid inhemska enheter i balansräkningarna för finansförmedlare enligt S122 och S123 måste delas upp, så att man kan skilja mellan den utlåning och inlåning — som sker mellan bankerna (dvs. inom de institutionella enheterna inom sektorerna 122 och S123), — som sker med de institutionella användarsektorerna (S11 – S124 – S125 – S13 – S14 – S15) (utom med centralbankerna). Dessutom bör ut- och inlåning med övriga delar av världen (S2) också delas upp med avseende på i utlandet etablerade finansförmedlare respektive övriga i utlandet bosatta. Under försöksperioden på fem år skall medlemsstaterna jämföra resultaten av fördelningen av FISIM med hjälp av den interna referensräntan som beräknas enligt följande fyra metoder: Metod 1 För att erhålla FISIM-produktionen för de inhemska finansförmedlarna per institutionell sektor be- räknas den ”interna” referensräntan som förhållandet mellan räntefordringar på lån mellan S122 och S123 och stockar för lån mellan S122 och S123. räntefordringar på lån mellan S122 och S123 stock för lån mellan S122 och S123 Metod 2 För att erhålla produktionen av FISIM för de inhemska finansförmedlarna per institutionell sektor be- räknas den ”interna” referensräntan som det viktade genomsnittet av räntorna på både lån mellan bankerna och på andra värdepapper än aktier som har utfärdats av finansförmedlare. Viktningen är ni- vån på stockarna i rubrikerna för utlåning mellan inhemska finansförmedlare inom S122 och S123 och andra värdepapper än aktier som har utfärdats av de inhemska finansförmedlarna inom S 122 och S123. (1) De finansförmedlare som skall beaktas är sektorerna S122 (övriga monetära finansinstitut) och S123 (övriga finansförmed- lare, utom försäkringsbolag och pensionsfonder), utom investeringsfonder. L 58/12 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 2. 98 Räntefordringar på lån mellan S122 och S123 + ränta på andra värdepapper än aktier som har utfärdats inom S 122 och S 123 Stock för lån mellan S122 och S123 + andra värdepapper än aktier som har utfärdats inom S122 och S123 Om de nationella banksystemens institutionella egenskaper inte gör det möjligt att beräkna denna ränta (t. ex. därför att bankerna inte utfärdar andra värdepapper än aktier), bör en alternativ referens- ränta användas. Denna ränta kan beräknas genom användning av stockarna och ränteflödet för tillgångar (exklusive lån)/skulder (exklusive inlåning) vilkas genomsnittliga förfallotid är närmast för- fallotiden för skulderna i balansräkningarna för finansförmedlare inom S 122 och S123. Metod 3 För att erhålla produktionen av FISIM för de inhemska finansförmedlarna per institutionell sektor kan två referensräntor tillämpas, en för kortfristiga transaktioner (beräknade som i metod 1) och en för långfristiga transaktioner (på grundval av offentliggjorda räntor för andra värdepapper än aktier, vilkas förfallotid är samma som för skulder med lång förfallotid i finansförmedlarnas balansräkning). Metod 4 För att erhålla produktionen av FISIM för de inhemska finansförmedlarna per institutionell sektor be- räknas den ”interna” referensräntan enligt följande tre varianter: a) Som ett genomsnitt av genomsnittsräntorna på den ut- och inlåning som sker med samtliga in- hemska institutionella sektorer (S124 – S125 – S11 – S13 – S14 – S15) (utom med central- banker). b) Som ett genomsnitt av genomsnittsräntorna på den ut- och inlåning som sker med de inhemska institutionella användarsektorerna (S124 – S125 – S11 – S13 – S14 – S15) (utom med cen- tralbanker) och den implicita räntan beräknad enligt metod 1. c) Som ett genomsnitt av genomsnittsräntorna på den ut- och inlåning som sker med de inhemska institutionella användarsektorerna (S124 – S125 – S11 – S13 – S14 – S15) (utom med cen- tralbanker) och den implicita räntan beräknad enligt metod 2. För att bestämma import och export av FISIM används som referensränta den genomsnittliga räntan mellan banker viktad efter de nivåer på stockarna enligt rubrikerna ”Lån mellan S 122 och S123 på den ena sidan och utländska finansförmedlare på den andra sidan” och ”inlåning mellan S 122 och S123 på den ena sidan och i utlandet etablerade finansförmedlare på den andra sidan” som ingår i fi- nansförmedlarnas balansräkning. Den sålunda beräknade räntan är den ”externa” referensränta, som används för att beräkna export och import av FISIM. Under försöksperioden bör man i beräkningarna skilja mellan de interna och de externa referensrän- torna både på grundval av var de finansförmedlare som genomför transaktionerna är etablerade och på grundval av i vilka valutor dessa transaktioner är uttryckta. Medlemsstaterna skall till Eurostat överlämna all den statistiska information som används i de meto- der som tillämpas. c) Specificering av FISIM efter institutionella sektorer För varje institutionell sektor skall följande tabell ställas upp över utlåning och inlåning som de in- hemska finansförmedlarna beviljat. Stock Ränte- fordringar Stock Ränte- skuld Lån beviljade av inhemska finans- förmedlare S122 S123 Inlåning hos inhemska finans- förmedlare S122 S123 FISIM totalt per institutionell sektor erhålls som summan av FISIM för lån beviljade till den institu- tionella sektorn och av FISIM för inlåning från den institutionella sektorn. FISIM för lån beviljade till den institutionella sektorn = räntefordringar på lån – (lånestock × ”in- tern” referensränta). 27. 2. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 58/13 FISIM för inlåning från den institutionella sektorn = (inlåningsstock × ”intern” referensränta) – ränteskulder på inlåning. En del av produktionen exporteras. På grundval av finansförmedlarnas balansräkning (S122 och S123) noteras följande: Stock Ränte- fordringar Stock Ränteskuld Lån till det bosatta i utlan- Inlåning från i utlandet bosatta Export av FISIM beräknas utifrån den ”externa” referensräntan mellan banker enligt följande: FISIM för lån beviljade till i utlandet bosatta (inklusive finansförmedlare) = räntefordringar – (låne- stock × ”extern” referensränta). FISIM för inlåning från i utlandet bosatta (inklusive finansförmedlare) = (inlåningsstock × ”extern” referensränta) – ränteskulder. d) Uppdelning i förmedlingsförbrukning och slutlig förbrukning enligt FISIM fördelad på hushåll Tjänster som hänförs till hushåll måste delas upp i — förmedlningsförbrukning i hushållen i deras egenskap av bostadsägare, — förmedlingsförbrukning i hushållen i deras egenskap av ägare till icke-registrerade bolag, — hushållens slutliga förbrukning. Följande uppdelning av lån till hushållen (stockar och ränta) kan därvid göras: — Bostadslån. — Lån till hushållen i deras egenskap av ägare till icke-registrerade bolag. — Andra lån till hushållen. Lån till hushållen i deras egenskap av ägare till icke-registrerade bolag samt bostadslån redovisas van- ligen separat i de olika uppdelningar av lån i finansiell och monetär statistik. Andra lån till hushållen kan erhållas genom subtraktion. FISIM för lån till hushåll bör fördelas på tre områden (bostadslån, lån till hushållen i deras egenskap av ägare till icke-registrerade bolag samt andra lån till hushållen) på grundval av information om stockar och räntor för vart och ett av dessa tre områden. Bostadslån är in- te identiska med hypotekslån, eftersom dessa kan erhållas för andra ändamål. Hushållens inlåning måste delas upp i — hushållens inlåning i deras egenskap av ägare till icke-registrerade bolag, — privatpersoners inlåning. Om det saknas statistik om hushållens inlåning i deras egenskap av ägare till icke-registrerade bolag under försöksperioden på fem år skall medlemsstaterna jämföra resultaten av fördelningen av FISIM genom användning av följande tre metoder. Metod 1 Stockarna kan beräknas på grundval av den kvot mellan inlåning och förädlingsvärde som har note- rats för de minsta registrerade bolagen och extrapolerats för icke-registrerade bolag. Metod 2 Stockarna kan beräknas på grundval av den kvot mellan inlåning och omsättning som har noterats för de minsta registrerade bolagen och extrapolerats för icke-registrerade bolag. FISIM för hushållens inlåning måste fördelas mellan FISIM för inlåningen för hushållen i deras egen- skap av ägare till icke-registrerade bolag och för inlåningen för hushållen som konsumenter på grundval av den genomsnittliga stocken för dessa två kategorier, för vilka samma räntesats kan använ- das, i brist på ytterligare information. Som ett alternativ, särskilt när det saknas specificeringar av hushållens in- och utlåning, kan FISIM till hushåll fördelas till förmedlingsförbrukning och slutlig förbrukning, varigenom det säkerställs att all utlåning fördelas till hushåll som producenter eller ägare av bostäder och att all inlåning fördelas till hushåll som konsumenter. L 58/14 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 2. 98 2. BERÄKNING AV IMPORTERAD FINANSFÖRMEDLING I utlandet etablerade finansförmedlare beviljar lån till i landet bosatta och erhåller inlåning från i landet bosatta. För varje institutionell sektor skall följande tabell ställas upp: Stock Räntefordringar från i utlandet etablerade fi- nansförmedlare Stock Ränteskuld från i etable- utlandet rade finansför- medlare Lån beviljade av i utlandet etable- rade finansför- medlare Inlåning hos i utlandet etable- rade finansför- medlare Finansförmedling som importerats till varje institutionell sektor skall därför beräknas på följande sätt: Importerad FISIM för lån = räntefordringar från i utlandet etablerade finansförmedlare – (lånestock × ”extern” referensränta). Importerad FISIM för inlåning = (inlåningsstock × ”extern” referensränta) – ränteskulder från i utlan- det etablerade finansförmedlare. 3. FISIM till konstanta priser Skillnaden mellan referensräntan och den effektiva räntan är den marginal som finansförmedlaren tjänar och kan därför anses vara det pris som betalas för den tjänst som tillhandahålls. FISIM till konstanta pri- ser härleds som kvoten mellan värdet av FISIM på ut- och inlåningar inom S122 och S123 och detta pris. Stockarna för ut- och inlåning skrivs upp till basperiodpriser, varvid ett allmänt prisindex används (t. ex. den implicita prisdeflatorn för slutlig inhemsk efterfrågan). FISIM för lån beviljade den institutionella sektorn till konstanta priser FISIM för inlåning från den institutionella sektorn till konstanta priser = = FISIM för lån beviljade den institutionella sektorn prisindex FISIM för inlåning från den institutionella sektorn prisindex basperiodmarginal effektiv marginal basperiodmarginal effektiv marginal Basperiodmarginal på utlåning = effektiv ränta på utlåning – referensränta Basperiodmarginal på inlåning = referensränta – effektiv ränta på inlåning


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 437/98 von Mark WATTS an die Kommission. Konzessionen für den zollfreien Verkauf von Waren

eurovoc_concepts:
VAT
airport
application of the law
duty-free sale
excise duty
ferryboat

text: C 304/104 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 2. 10. 98 (98/C 304/155) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0435/98 von Leonie van Bladel (UPE) an die Kommission (24. Februar 1998) Betrifft: Unterstu¤tzung der europa¤ischen Sicherheitspolitik durch Ankurbelung der jugoslawischen Wirtschaft Teilt die Kommission die Auffassung, da(cid:223) die Wahrung des Friedens und der Stabilita¤t auf dem Balkan fu¤r die europa¤ische Sicherheit von wesentlicher Bedeutung ist, da(cid:223) die Fo¤derative Republik Jugoslawien (FRJ) dabei irgendwie eine wichtige Rolle spielt, und da(cid:223) die fu¤hrenden Kra¤fte in der FRJ, trotz der Tatsache, da(cid:223) dieses Land nicht demokratisch verwaltet wird, diese Rolle nicht erfu¤llen ko¤nnen, ohne da(cid:223) sie dabei in der eigenen Bevo¤lkerung ausreichende Unterstu¤tzung erfahren? Teilt die Kommission die Auffassung, da(cid:223) die Weiterfu¤hrung der finanziellen und wirtschaftlichen Politik der Isolierung durch die internationale Gemeinschaft, unter die das Land bereits seit geraumer Zeit leidet, zusammen mit der unzula¤nglichen innenpolitischen Wirtschaftspolitik de facto einer (cid:132)Verelendungs(cid:147)-Politik gleichzustel- len ist, fu¤r die nach Ansicht der Mehrheit der Bevo¤lkerung die internationale Gemeinschaft verantwortlich ist, so da(cid:223) eine breite Unterstu¤tzung einer von Europa gewu¤nschten Politik nicht vorhanden ist und die Beho¤rden daher aus innenpolitischen Gru¤nden nur u¤ber einen eingeschra¤nkten Spielraum verfu¤gen, um ihre Politik durchzuset- zen? Ist die Kommission aufgrund der o. g. Erwa¤gungen bereit, bei Instanzen wie z. B. der Weltbank und dem IMF darauf zu dringen, der Fo¤derativen Republik Jugoslawien das erforderliche Investitionskapital und, wenn no¤tig, das Fachwissen im Hinblick auf einen rationalen Einsatz dieses Kapitals zur Verfu¤gung zu stellen; sollten diese Instanzen dazu nicht bereit oder nicht in der Lage sein, ist die Kommission dann bereit, auf andere Weise dafu¤r Sorge zu tragen, da(cid:223) die Wirtschaft der Fo¤derativen Republik Jugoslawien erneut einen Aufschwung erlebt, damit die Bevo¤lkerung in diesem Land den Absichten der internationalen Gemeinschaft wieder mehr vertraut und anschlie(cid:223)end vielleicht auch den politischen Ansichten, die auf europa¤ischem Gedankengut basieren? Antwort von Herrn Van de Broek im Namen der Kommission (24. Ma¤rz 1998) Die anhaltende Krise in Kosovo und die Furcht vor regionalen Auswirkungen veranschaulicht eindeutig, welche wichtige Rolle die Bundesrepublik Jugoslawien bei der Wahrung der Stabilita¤t auf dem Balkan zu spielen hat. Leider demonstriert sie auch, da(cid:223) die Beho¤rden in Belgrad nicht bereit sind, ihrer Verantwortung auf diesem Gebiet nachzukommen. Der sich verschlechternde Zustand der serbischen Wirtschaft kann weder der internationalen Gemeinschaft angelastet noch auf die anhaltenden Auswirkungen fru¤herer Sanktionen zuru¤ckgefu¤hrt werden, sondern ist eher in der Unfa¤higkeit der Beho¤rden in Belgrad begru¤ndet, die erforderlichen wirtschaftlichen Reformma(cid:223)nahmen durchzufu¤hren und die mit der Gewa¤hrung der finanziellen Unterstu¤tzung durch die internationalen Finanzin- stitute oder die Gemeinschaft verbundenen einschla¤gigen politischen und wirtschaftlichen Bedingungen zu erfu¤llen. Au(cid:223)erdem veranschaulicht er, da(cid:223) die fu¤hrenden Kra¤fte in der Bundesrepublik Jugoslawien unbedingt die Unterstu¤tzung der eigenen Bevo¤lkerung beno¤tigen. Die Kommission ist weiterhin bereit, die Wiedergewa¤hrung der autonomen Handelspra¤ferenzen vorzuschlagen bzw. die Bundesrepublik Jugoslawien in des PHARE-Programm aufzunehmen, sobald die entsprechenden politischen und wirtschaftlichen Voraussetzungen erfu¤llt sind. Diese Voraussetzungen, die auch fu¤r die anderen unter das regionale Konzept fallenden La¤nder gelten, schlie(cid:223)en ein, da(cid:223) die Grundsa¤tze der Demokratie und der Menschenrechte geachtet werden, bei denen es sich um anerkannte internationale Normen handelt, die nicht zur Verhandlung stehen. Die Erfu¤llung dieser Voraussetzungen liegt au(cid:223)erdem im Interesse der serbischen Bevo¤lkerung, deren Bedu¤rfnisse von ihrer politischen Fu¤hrung derzeit nicht gebu¤hrend beru¤cksichtigt werden. (98/C 304/156) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0437/98 von Mark Watts (PSE) an die Kommission (16. Februar 1998) Betrifft: Konzessionen fu¤r den zollfreien Verkauf von Waren Kann die Kommission den Zeitpunkt besta¤tigen, zu dem sie den fu¤r die Einfu¤hrung alternativer Abgaben- und Mehrwertsteuersysteme notwendigen Entwurf einer Richtlinie vorlegt, deren Umsetzung in allen Mitgliedstaa- ten fu¤r die unbehinderte Abwicklung der verschiedenen Fa¤hr- und Flugdienste unabdingbar ist, die nach der Abschaffung des abgaben- und zollfreien Verkaufs von Waren innerhalb der EU fortbestehen werden, zumal sie mehrmals besta¤tigt hat, da(cid:223) diese Abschaffung zur Jahresmitte 1999 planma¤(cid:223)ig abgeschlossen sein wird?