title: PREGUNTA ESCRITA n. 289/98 del Blaise ALDO a la Comisión. Costes de transporte entre las islas

eurovoc_concepts:
EU programme
aid system
animal nutrition
cereals
island
peripheral region
supply
transport price

formats: html pdf print

text: 2. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 304/71 Por an(cid:152)adidura, y de conformidad con el art(cid:14)·culo 5 de la Decisio·n no 819/95/CE del Parlamento y del Consejo, de 14 de marzo de 1995, por la que se establece el programa comunitario So·crates (2), «la Comisio·n (. ) consultara· a los interlocutores sociales y a las asociaciones competentes en el a·mbito de la ensen(cid:152)anza que operen a nivel europeo, e informara· al Comite· de las opiniones de e·stos». Todas las organizaciones no gubernamentales (ONG) con dimensio·n europea y que trabajan en el a·mbito de la educacio·n, incluida la Oficina europea de informacio·n del estudiante (ESIB), participaron en la u·ltima consulta, celebrada los d(cid:14)·as 9 y 10 de febrero de 1998. La Comisio·n tiene intencio·n de continuar fortaleciendo la participacio·n de los estudiantes en los programas, as(cid:14)· como el dia·logo con las asociaciones de estudiantes. No obstante, en la actualidad, la Comisio·n no preve· conceder ningu·n estatuto formal a ninguna ONG que actu·e en el a·mbito de la educacio·n ni a ninguna organizacio·n estudiantil. Ahora bien, la Comisio·n continuara· consultando en pie de igualdad a todas las asociaciones competentes, de conformidad con el art(cid:14)·culo 5 de la antedicha Decisio·n. Teniendo en cuenta el crucial papel que desempen(cid:152)a la ESIB, sus comentarios sobre los programas comunitarios actuales y futuros siempre sera·n bien recibidos por la Comisio·n. (1) COM(97)563 final. (2) DO L 87 de 20. 4. 1995. (98/C 304/101) PREGUNTA ESCRITA E-0288/98 de Blaise Aldo (UPE) a la Comisio·n (17 de febrero de 1998) Asunto: Informe del Tribunal de Cuentas En su Informe Especial 5/97 (DO C 159 de 26 de mayo de 1997), el Tribunal de Cuentas ha destacado la conveniencia de volver a evaluar las ayudas para el abastecimiento de cereales a favor de las regiones ultraperife·ricas, modificando el sistema para calcular las mismas: «Un me·todo mejor de remediar las desventajas del abastecimiento de las regiones del POSEI podr(cid:14)·a ser una subvencio·n anual calculada para compensar los costes adicionales de transporte ocasionados por el comercio con el territorio continental de la Unio·n. » Desde hace dos an(cid:152)os, la Comisio·n ha recibido solicitudes de revisio·n del modo de calcular dichas ayudas. ¿Podr(cid:14)·a precisar que· pautas sigue y que· decisiones ha tomado al respecto? (98/C 304/102) PREGUNTA ESCRITA E-0289/98 de Blaise Aldo (UPE) a la Comisio·n (17 de febrero de 1998) Asunto: Costes de transporte entre las islas ¿Podr(cid:14)·a indicar la Comisio·n por que· el re·gimen comunitario de ayuda al abastecimiento de cereales de las regiones ultraperife·ricas no tiene en cuenta los costes del transporte de dichos productos entre las islas, tanto de una misma regio·n como las Azores, las Canarias o Guadalupe, como de una misma zona geogra·fica como las Antillas francesas? (98/C 304/103) PREGUNTA ESCRITA E-0324/98 de Bernard Castagne‘de (ARE) a la Comisio·n (17 de febrero de 1998) Asunto: Abastecimiento de cereales a las regiones ultraperife·ricas Desde hace dos an(cid:152)os se han presentado a la Comisio·n Europea varias solicitudes en relacio·n con la sensible disminucio·n que se ha producido en las ayudas al abastecimiento, en particular en lo que se refiere a los cereales. ¿Que· medidas piensa tomar la Comisio·n para restablecer un nivel de ayudas suficiente que permita cumplir los objetivos previstos en los programas POSEICAN, POSEIDOM y POSEIMA, y, principalmente, hacer frente al abastecimiento de estas regiones en productos a bajo precio?


eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU law
environmental protection
water analysis
water management

text: C 108/94 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 4. 98 Muutettu ehdotus neuvoston direktiiviksi vesipolitiikkaan liittyvien yhteisön toimien kehyksestä (KOM(97) 48 lopull. ) (1) (98/C 108/17) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(98) 76 lopull. — 97/0067 (SYN) (Komission EY:n perustamissopimuksen 189 a artiklan 2 kohdan nojalla esittämä 17 päivänä helmikuuta 1998) Vesipolitiikan kehysdirektiivin liite V korvataan seuraavalla: Sisältö: 1. 1. 1 PINTAVEDET PINTAVESIEN EKOLOGINEN TILA 1. 1. 1 Pintaveden ekologisen tilan luokittelun tyyppiparametrit 1. 1. 1. 1 Joet 1. 1. 1. 2 Järvet 1. 1. 1. 3 Joen suualueet 1. 1. 1. 4 Rannikkovedet 1. 1. 2 Ekologisen tilan luokittelun normatiiviset määritelmät 1. 1. 2. 1 Joet 1. 1. 2. 2 Järvet 1. 1. 2. 3 Joen suualueet 1. 1. 2. 4 Rannikkovedet 1. 1. 2. 5 Kemiallisten laatustandardien määrittelymenetelmä 1. 1. 3 Vertailuolosuhteiden tunnistaminen 1. 1. 3. 1 Vesistön ekotyypin luokittelu 1. 1. 3. 1. 1 Joet 1. 1. 3. 1. 2 Järvet 1. 1. 3. 1. 3 Joen suualueet 1. 1. 3. 1. 4 Rannikkovedet 1. 1. 3. 2 Vertailuolosuhteiden laatiminen: menetelmät 1. 1. 4 Pintavesien tilan seuranta 1. 1. 4. 1 Seurantapaikkojen valinta 1. 1. 4. 2 Seurattavien tyyppiparametrien valinta 1. 1. 4. 3 Seurantatiheyden valinta 1. 1. 4. 4 Prioriteettiluetteloon kuuluvia aineita koskevat lisäsäännökset 1. 1. 4. 5 Suojeltavien alueiden seuranta (1) EYVL C 184, 17. 6. 1997, s. 20. 7. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 108/95 1. 1. 4. 6 Satunnaispäästöjen seuranta 1. 1. 4. 7 Tyyppiparametrien seurantastandardit 1. 1. 5 Muiden merivesien seuranta ja arviointi 1. 1. 6 Seurantatulosten esittäminen ja yhdenmukaistettu ekologisen laadun luokittelu 1. 1. 6. 1 Seurantatulosten esittäminen ja ekologisen tilan luokittelu 1. 1. 6. 2 Biologisten seurantatulosten vertailukelpoisuus 1. 1. 7 Voimakkaasti muutettujen fysikaalisten ominaispiirteiden määrittelyn perusteet 1. 2 PINTAVESIEN KEMIALLINEN TILA 1. 2. 1 Seurantapaikkojen valinta sekä näytteenotto- ja analyysitiheydet 1. 2. 2 Kemiallisen tilan esittäminen 2. 2. 1 2. 2 POHJAVESI VALUMA-ALUEEN OMINAISPIIRTEIDEN ANALYSOINTI POHJAVEDEN MÄÄRÄLLINEN TILA 2. 2. 1 Pohjaveden määrällisen tilan luokittelun tyyppiparametrit 2. 2. 2 Hyvän määrällisen tilan määritelmät 2. 2. 3 Pohjaveden määrällisen tilan seuranta 2. 2. 3. 1 Pohjavesistöjen tason seurantapaikat 2. 2. 3. 2 Seurantatiheyden valinta 2. 2. 3. 3 Määrällisen tilan esittäminen 2. 3 POHJAVEDEN KEMIALLINEN TILA 2. 3. 1 Kemiallisen tilan luokittelun parametrit 2. 3. 2 Hyvän kemiallisen tilan määritelmät 2. 3. 3 Pohjaveden kemiallisen tilan seuranta 2. 3. 3. 1 Seurantapaikkojen tunnistaminen 2. 3. 3. 2 Parametrien valinta 2. 3. 3. 3 Seurantatiheyden valinta 2. 3. 3. 4 Kemiallisen tilan esittäminen C 108/96 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 4. 98 1. 1. 1 PINTAVEDET PINTAVEDEN EKOLOGINEN TILA 1. 1. 1 Pintaveden ekologisen tilan luokittelun tyyppiparametrit 1. 1. 1. 1 Joet Biologiset parametrit — Vesikasviston koostumus ja määrä — Selkärangattomien pohjaeläinten koostumus ja määrä — Kalaeläimistön koostumus, määrä ja ikärakenne Biologisia parametrejä tukevat hydromorfologiset parametrit — Hydrologinen järjestelmä (virtauksen määrä ja dynamiikka, mukaan luettuna yhteys pohjavesistöön) — Vesistön jatkuvuus — Morfologiset tekijät (joen syvyyden ja leveyden vaihtelu, pohjan rakenne ja laatu, rantavyöhykkeen rakenne) Biologisia parametrejä tukevat kemialliset ja fysikokemialliset parametrit Yleiset parametrit — Veden lämpötila — Happitasapaino — Suolapitoisuus — pH — Happamoitumisen tila — Ravinnepitoisuus Muut liitteessä VIII luetellut aineet — Kaikki vesistöön lasketut prioriteettiaineet — Muut aineet, joita on laskettu vesistöön merkittäviä määriä ja jotka on tunnistettu piste- ja hajakuormi- tuksen luetteloinnissa 1. 1. 1. 2 Järvet Biologiset parametrit — Vesikasviston koostumus ja määrä (muu kuin kasviplankton) — Kasviplanktonin koostumus, määrä ja biomassa — Selkärangattomien pohjaeläinten koostumus ja määrä — Kalaeläimistön koostumus, määrä ja ikärakenne Biologisia parametrejä tukevat hydromorfologiset parametrit — Hydrologinen järjestelmä (virtauksen määrä ja dynamiikka, mukaan luettuna viipymä sekä yhteys pohjavesistöön) — Morfologiset tekijät (järven syvyyden vaihtelu, määrä, pohjan rakenne ja laatu, rantavyöhykkeen rakenne) Biologisia parametrejä tukevat kemialliset ja fysikokemialliset parametrit Yleiset parametrit — Näkösyvyys — Veden lämpötila — Happitasapaino — Suolapitoisuus — pH — Happamoitumisen tila — Ravinnepitoisuus 7. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 108/97 Muut liitteessä VIII luetellut aineet — Kaikki vesistöön lasketut prioriteettiaineet — Muut aineet, joita on laskettu vesistöön merkittäviä määriä ja jotka on tunnistettu piste- ja hajakuormi- tuksen luetteloinnissa 1. 1. 1. 3 Joen suualueet Biologiset parametrit — Vesikasviston koostumus ja määrä (muu kuin kasviplankton) — Kasviplanktonin koostumus, määrä ja biomassa — Selkärangattomien pohjaeläinten koostumus ja määrä — Kalaeläimistön koostumus, määrä ja ikärakenne Biologisia parametrejä tukevat hydromorfologiset parametrit — Vuorovesi — Jokivesistön jatkuvuus — Morfologiset tekijät (syvyyden vaihtelu, määrä, pohjan rakenne ja laatu, rantavyöhykkeen rakenne) Biologisia parametrejä tukevat kemialliset ja fysikokemialliset parametrit Yleiset parametrit — Lämpötila — Happitasapaino — Suolapitoisuus — pH — Ravinnepitoisuus Muut liitteessä VIII luetellut aineet — Kaikki vesistöön lasketut prioriteettiaineet — Muut aineet, joita on laskettu vesistöön merkittäviä määriä ja jotka on tunnistettu piste- ja hajakuormi- tuksen luetteloinnissa 1. 1. 1. 4 Rannikkovedet Biologiset parametrit — Vesikasviston koostumus ja määrä (muu kuin kasviplankton) — Kasviplanktonin koostumus, määrä ja biomassa — Selkärangattomien pohjaeläinten koostumus ja määrä — Kalaeläimistön koostumus, määrä ja ikärakenne Biologisia parametrejä tukevat hydromorfologiset parametrit — Morfologiset tekijät (makean veden virtaama, syvyys, sedimenttiaineksen kulkeutuminen, päävirtaus- suunnat, rannikon muoto ja pohjan laatu, rantavyöhykkeen rakenne) Biologisia parametrejä tukevat kemialliset ja fysikokemialliset parametrit Yleiset parametrit — Veden lämpötila — Happitasapaino — Suolapitoisuus — pH — Ravinnepitoisuus Muut liitteessä VIII luetellut aineet — Kaikki vesistöön lasketut prioriteettiaineet — Muut aineet, joita on laskettu vesistöön merkittäviä määriä ja jotka on tunnistettu piste- ja hajakuormi- tuksen luetteloinnissa 1. 1. 2 Ekologisen tilan luokittelun normatiiviset määritelmät Taulukko 1. 1. 2. 1 Jokien korkeaa, hyvää ja tyydyttävää ekologista tilaa koskevat normatiiviset määritelmät Osa Korkea laatu Hyvä laatu Tyydyttävä laatu Yleistä Ei lainkaan tai hyvin vähän merkkejä ihmistoiminnasta johtuvista muutoksista biologisissa yhdyskunnissa sekä fysikokemiallisessa ja fysikaalisessa ympäristössä. Havaittavia, mutta vähäisiä muutoksia biologisissa yhdyskunnissa sekä fysikokemiallisissa ja fysikaalisessa ympäristössä. Merkittäviä muutoksia biologisissa yhdyskunnissa sekä niiden fysikokemiallisessa ja fysikaalisessa ympäris- tössä. Eliöstön koostumus ja määrä vastaa ekotyyppiä koske- mattomissa olosuhteissa. Eliöstö osoittaa merkkejä häiriöistä, mutta säilyy, lisääntyy ja kehittyy kuten ekotyyppi koskemattomissa olosuhteissa poiketen siitä ainoastaan hieman. Eliöstö poikkeaa kohtalaisesti koskemattomien olosuh- teiden ekotyypistä. Biologiset tekijät Vesikasvisto: Kasviplankton Lajikoostumus ja määrä vastaavat täysin tai lähes täysin tyyppikohtaisia olosuhteita. Keskimääräinen biomassa- ja/tai a-klorofyllikertymien tyyppikohtainen taso vastaa tyyppikohtaista ravinneta- soa. Ei havaittavissa sellaista levien tai kehittyneempien kasvien nopeutunutta kasvua, joka häiritsisi vedessä olevien organismien tasapainoa tai kyseisen veden laa- tua. Lajikoostumuksessa ja määrässä on havaittavissa huo- mattavia/kohtalaisia ihmistoiminnan vaikutuksia (esim. rehevöitymistä). Keskimääräinen biomassa- ja/tai a-klorofyllikertyminen eroaa merkittävästi tyyppikohtaisista tasoista. Makrofyytit ja perifyton Lajikoostumus ja määrä vastaavat täysin tai lähes täysin tyyppikohtaisia olosuhteita. Ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia ei ole. Ainoastaan vähäisiä muutoksia lajikoostumuksessa ja määrässä verrattuna tyyppikohtaisiin olosuhteisiin. Ei merkittäviä johtuvia muutoksia makrofyyttien ja perifytonin biomassassa (esim. ravin- nepäästöt). ihmistoiminnasta Lajikoostumus ja määrä eroavat huomattavasti tyyppi- kohtaisista olosuhteista. Huomattavia/kohtalaisia ih- mistoiminnasta johtuvia muutoksia makrofyyttien ja perifytonin biomassassa (esim. ravinnepäästöt). Ihmistoiminta ei ole vaikuttanut perifyytti-yhdyskun- taan eikä bakteerikasautuma/-peite ole syrjäyttänyt sitä. Ihmistoiminta ei ole vaikuttanut perifyytti-yhdyskun- taan eikä bakteerikasautuma/-peite ole syrjäyttänyt sitä. C 1 0 8 / 9 8 F I E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i 7. 4. 9 8 Osa Korkea laatu Hyvä laatu Tyydyttävä laatu Kalaeläimistö Lajikoostumus, määrä, biomassa ja ikärakenne vastaa- vat täysin tai lähes täysin tyyppikohtaisia olosuhteita ja asianmukaiset herkät lajit ovat edustettuina. Muutamat tyyppikohtaisen yhdyskunnan lajit puuttu- vat. Vähäisiä muutoksia lajikoostumuksessa, määrässä, biomassassa ja ikärakenteessa. Jotkut lajit tai kokonaiset lajiryhmät puuttuvat. Laji- koostumuksessa, määrässä ja biomassassa on huomat- tavia/kohtalaisia muutoksia. Elinympäristötyypille epäominaisia istutettuja lajeja on havaittavissa, mutta ne eivät huomattavasti vaikuta alkuperäiseen kalakantaan. ja/tai Kohtuullinen määrä oletettavista herkistä lajeista puut- tuu tai niitä on vähän. Selkärangattomat pohjaeläimet Lajikoostumus, määrä ja herkkien lajien osuus suh- teessa sietokykyisiin lajeihin vastaavat täysin tai lähes täysin tyyppikohtaista tasoa. Lajikoostumus, määrä ja herkkien lajien osuus suh- teessa sietokykyisiin lajeihin eivät eroa huomattavasti tyyppikohtaisesta tasosta. Tyyppikohtaisen yhdyskunnan erityispiirteet voivat säi- lyä ja kehittyä. Hydromorfologiset tekijät Jotkut lajit eivät voi lisääntyä luonnollisesti. On havaittavissa ekotyypille epäominaisia lajeja, jotka vaikuttavat alkuperäiseen kalaeläimistöön. Lajikoostumus ja määrä eroavat huomattavasti tyyppi- kohtaisesta tasosta. Tyyppikohtaisen yhdyskunnan erityispiirteet eivät voi säilyä ja kehittyä. Hydrologinen järjestelmä Virtauksen määrä ja dynamiikka vastaavat täysin tai lähes täysin tyyppikohtaisia luonnollisia olosuhteita. Sellainen, että yllä mainittujen tyyppikohtaisten biolo- gisten yhdyskuntien esiintyminen on mahdollista. Sellainen, että yllä mainittujen biologisten yhdyskun- tien laatu on mahdollista. Vesistön jatkuvuus On ominainen jokityypille, ihmistoiminnasta johtuvat syyt eivät keskeytä sen kulkua ja se mahdollistaa vedessä elävien organismien muuton ja sedimenttiai- neksen kulkeutumisen. Sellainen, että yllä mainittujen tyyppikohtaisten biolo- gisten yhdyskuntien esiintyminen on mahdollista. Sellainen, että yllä mainittujen biologisten yhdyskun- tien laatu on mahdollista. Morfologiset tekijät Vesiuoman malli, leveyden ja syvyyden vaihtelut, vir- tauksen nopeudet, pohjaolosuhteet ja rantavyöhykkeen rakenne/olosuhteet vastaavat täysin tai lähes täysin luonnollisia tyyppikohtaisia olosuhteita. Sellainen, että yllä mainittujen tyyppikohtaisten biolo- gisten yhdyskuntien esiintyminen on mahdollista. Sellainen, että yllä mainittujen biologisten yhdyskun- tien laatu on mahdollista. 7 4 9 8. F I E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 1 0 8 / 9 9 Osa Korkea laatu Hyvä laatu Tyydyttävä laatu Kemialliset osat (1) Yleiset parametrit Fysikokemialliset parametrit ovat tyyppikohtaisella tasolla. Kertymät eivät ylitä taustapitoisuutta (# bgl). Kertymät/tasot eivät ylitä ekosysteemin toiminnan ja yllä mainittujen biologisten yhdyskuntien esiintymisen varmistamiseksi laadittuja standardeja (# yls). Sellainen, että yllä mainittujen biologisten yhdyskun- tien laatu on mahdollista. Muut luettelon VIII mukaiset aineet, jotka eivät kuulu yleisiin parametreihin Kertymät eivät ylitä useimpien kehittyneimpien analy- sointitekniikoiden havaitsemisrajaa tai kaikkialla ha- vaittavia tasoja. Kertymät eivät ylitä vaikutuksetonta tasoa (2) levien, näsiöiden ja kalojen osalta, tämän kuitenkaan rajoitta- matta direktiivin 91/414/ETY soveltamista. Sovelletaan pienintä arvoa (# yls). Sellainen, että yllä mainittujen biologisten yhdyskun- tien laatu on mahdollista. (1) Käytetään seuraavia lyhenteitä: bgl = taustapitoisuus (back-ground level), yls = ympäristön laatustandardi. (2) Jäsenvaltio laatii kohdan 1. 1. 2. 5 mukaisesti koskemaan tiettyä vesistöä. Taulukko 1. 1. 2. 2 Normatiiviset määritelmät järvien korkealle, hyvälle ja tyydyttävälle ekologiselle tilalle Osa Korkea laatu Hyvä laatu Tyydyttävä laatu Yleistä Ei lainkaan tai hyvin vähän merkkejä ihmistoiminnan vaikutuksista biologisiin yhdyskuntiin sekä fysioke- mialliseen ja fysikaaliseen ympäristöön. Havaittavia, mutta vähäisiä muutoksia biologisissa yhdyskunnissa sekä fysiokemiallisessa ja fysikaalisessa ympäristössä. Merkittäviä muutoksia biologisissa yhdyskunnissa sekä fysiokemiallisessa ja fysikaalisessa ympäristössä. Eliös- tö poikkeaa kohtalaisesti koskemattomien olosuhteiden ekotyypistä. Eliöiden koostumus ja määrä vastaa ekotyyppiä koske- mattomissa olosuhteissa. Eliöstö osoittaa merkkejä häiriöistä, mutta säilyy, lisääntyy ja kehittyy kuten ekotyyppi koskemattomissa olosuhteissa poiketen siitä ainoastaan hieman. Biologiset tekijät Vesikasvisto: Kasviplankton Lajikoostumus ja määrä vastaavat täysin tai lähes täysin tyyppikohtaisia luonnollisia olosuhteita. Ei havaittavissa sellaista levän tai kehittyneempien kas- vien nopeutunutta kasvua, joka häiritsisi vedessä ole- vien organismien tasapainoa tai kyseisen veden laatua. Keskimääräinen biomassa- ja/tai a-klorofyllikertymien tyyppikohtainen taso vastaa tyyppikohtaista luonnollis- ta ravinnetasoa. Huomattavaa/kohtalaista muutosta lajien koostumuk- sessa ja määrässä. Keskimääräinen biomassa ja/tai a-klorofyllikertymät ylittävät huomattavasti tyyppikohtaiset tasot. C 1 0 8 / 1 0 0 F I E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i 7. 4. 9 8 Osa Korkea laatu Hyvä laatu Tyydyttävä laatu Makrofyytit ja perifyton Lajikoostumus ja määrä vastaavat täysin tai lähes täysin tyyppikohtaisia olosuhteita. Ei ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia (lisääntymistä tai vähentymistä) makrofyyttien ja perifytonin biomas- sassa (esim. ravinnepäästö). Ainoastaan vähäisiä muutoksia lajikoostumuksessa ja levinneisyydessä sekä määrissä verrattuna tyyppikoh- taisiin olosuhteisiin. Ei huomattavia ihmistoiminnasta johtuvia muutoksia (lisääntymistä tai vähenemistä) makrofyyttien ja perify- tonin biomassassa (esim. ravinnepäästö). Lajikoostumus ja määrä eroaa huomattavasti tyyppi- kohtaisista olosuhteista. Huomattavia/kohtalaisia ih- mistoiminnasta johtuvia muutoksia (lisääntymistä tai vähenemistä) makrofyyttien ja perifytonin biomas- sassa. Selkärangattomat pohjaeläimet Lajikoostumus ja määrä vastaavat täysin tai lähes täysin tyyppikohtaista koostumusta. Ainoastaan vähäisiä muutoksia lajikoostumuksessa ja määrässä niin, että tyyppikohtaiset perusominaisuudet kehittyvät ja säilyvät. Huomattavaa/kohtalaista muutosta lajikoostumuksessa ja määrässä. Kalaeläimistö Lajikoostumus, määrä ja ikärakenne vastaavat täysin tai lähes täysin tyyppikohtaisia olosuhteita ja asianmu- kaiset herkät lajit ovat edustettuina. Vähäistä muutosta lajikoostumuksessa, määrässä ja ikärakenteessa. Jotkut lajit tai lajiryhmät puuttuvat. Pieni osa oletettavia herkkiä lajeja puuttuu tai niiden määrä on hyvin vähäinen. Muutamat tyyppikohtaisen yhdyskunnan lajit puuttu- vat. Ekotyypille epäominaisia ja/tai istutettuja lajeja on havaittavissa, mutta ne eivät huomattavasti vaikuta alkuperäiseen kalakantaan. Lajikoostumuksessa, määrässä, biomassassa ja ikära- kenteessa on kohtalaisia muutoksia. Kohtuullinen määrä oletettavista herkistä lajeista puut- tuu tai niitä on vähän. Jotkut lajit eivät voi lisääntyä luonnollisesti. lajeja on Ekotyypille epäominaisia havaittavissa ja ne vaikuttavat huomattavasti alkupe- räiseen kalakantaan. istutettuja tai Hydromorfologiset parametrit Hydrologinen järjestelmä Veden virtaaman määrä ja dynamiikka vastaavat täysin tai lähes täysin tyyppikohtaisia luonnollisia olosuh- teita. Sellainen, että yllä mainittujen biologisten yhdyskun- tien esiintyminen on mahdollista. Sellainen, että yllä mainitun biologisen yhdyskunnan laatu on mahdollista. Morfologiset tekijät Järven syvyyden vaihtelu, määrä, pohjan rakenne ja laatu sekä rantavyöhykkeen rakenne vastaavat täysin tai lähes täysin luonnollisia tyyppikohtaisia olosuh- teita. Sellainen, että yllä mainittujen biologisten yhdyskun- tien esiintyminen on mahdollista. Sellainen, että yllä mainitun biologisen yhdyskunnan laatu on mahdollista. 7 4 9 8. F I E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 1 0 8 / 1 0 1 Osa Korkea laatu Hyvä laatu Tyydyttävä laatu Kemialliset tekijät (1) Yleiset parametrit Fysiokemialliset parametrit vastaavat tyyppikohtaista tasoa. Kertymät eivät ylitä perustasoa (# bgl). Kertymät/tasot eivät ylitä ekosysteemin toiminnan ja yllä mainittujen biologisten yhdyskuntien esiintymisen varmistamiseksi laadittuja standardeja (# yls). Sellainen, että yllä mainittujen biologisten yhdyskun- tien laatu on mahdollista. Muut luettelon VIII mukaiset aineet, jotka eivät kuulu yleisiin parametreihin Kertymät eivät ylitä kehittyneimpien analysointiteknii- koiden havaintorajaa tai yleisiä tasoja. Kertymät eivät ylitä vaikutuksetonta tasoa (2) levien, näsiöiden tai kalojen osalta, tämän kuitenkaan rajoitta- matta direktiivin 91/414/ETY soveltamista. Sovelletaan pienintä arvoa (# yls). Sellainen, että yllä mainittujen biologisten yhdyskun- tien laatu on mahdollista. (1) Käytetään seuraavia lyhenteitä: bgl = taustapitoisuus (back-ground level), yls = ympäristön laatustandardi. (2) Jäsenvaltio laatii kohdan 1. 1. 2. 5 menettelyn mukaisesti koskemaan tiettyä vesistöä. Taulukko 1. 1. 2. 3 Joen suualueiden korkean, hyvän ja tyydyttävän ekologisen tilan normatiiviset määritelmät Osa Korkea laatu Hyvä laatu Tyydyttävä laatu Yleistä Ei lainkaan tai vähän merkkejä ihmistoiminnan vaiku- tuksesta biologisiin yhdyskuntiin sekä fysiokemialliseen ja fysikaaliseen ympäristöön. Havaittavia, mutta vaikutukseltaan alhaisia vaikutuk- sia biologisiin yhteisöihin ja fysiokemialliseen ja fysi- kaaliseen ympäristöön. Eliöstön koostumus ja määrä vastaavat ekotyyppiä häiriytymättömissä olosuhteissa. Eliöstö osoittaa merkkejä häiriytymisestä, mutta säily- minen, lisääntyminen ja kehitys poikkeavat vain vähän tavallisissa, häiriytymättömissä ekotyypin olosuhteissa oletetusta. Huomattavia vaikutuksia biologisiin yhdyskuntiin ja fysiokemialliseen ja fysikaaliseen ympäristöön. Eliöstö poikkeaa kohtalaisesti tavallisissa, häiriytymät- tömissä ekotyypin olosuhteissa oletetusta. Biologiset tekijät Vesikasvisto: Kasviplankton Lajikoostumus ja määrä vastaavat täysin tai lähes täysin tyyppikohtaisia olosuhteita. Ei levien tai korkeampien kasvistojen nopeutunutta kasvua, joka haittaisi vedessä esiintyvien organismien tasapainoa ja kyseisen veden laatua. Lajikoostumus ja määrä osoittavat huomattavia/kohta- laisia merkkejä (esim. rehevöityminen) ihmistoiminnan vaikutuksesta. Keskimääräinen biomassa ja/tai a-klorofyllikertymät ovat tyyppikohtaisilla tasoilla, jotka vastaavat tyyppi- kohtaisia ravinnetasoja. Keskimääräinen a-klorofyllikertymä eroaa huomatta- vasti tyyppikohtaisista luonnollisista tasoista. C 1 0 8 / 1 0 2 F I E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i 7. 4. 9 8 Osa Korkea laatu Hyvä laatu Tyydyttävä laatu Makrolevät Makrolevien tavallinen (oletettu) määrä (peitto) ja bio- massa. Vähentynyt, mutta yhä suhteellisen suuri määrä ja biomassa. Alhainen määrä ja biomassa. Koppisiemeniset kasvit Koppisiemenisten kasvien tavallinen (oletettu) määrä (peitto) ja biomassa. Vähentynyt, mutta yhä suhteellisen suuri määrä ja biomassa. Alhainen määrä ja biomassa. Selkärangattomat pohjaeläimet Taksonien määrä on korkea, kokonaismäärä alhainen ja biomassa kohtalainen. Taksonien määrä on korkea, kokonaismäärä alhainen ja biomassa kohtalainen. Läsnä tyypillisimpiä indikaat- torilajeja, joiden läsnäolo kertoo, ettei vaikutusta ole. Taksonien määrä, kokonaismäärä ja biomassa kohta- lainen. Läsnä lajeja, joiden läsnäolo kertoo, että vaiku- tusta (esimerkiksi orgaanista saastumista) on. Tyypilliset indikaattorilajit ovat läsnä. Kalaeläimistö Koostumus, määrä ja biomassa vastaavat tyypillisiä häiriytymättömiä hydrofyysisiä olosuhteita. Kestäviä vakinaisia kalakantoja, joiden koostumus, määrä ja biomassa ovat hieman vähentyneet. Vakinainen kalakanta ei ole kestävä ja sen koostumus, määrä ja biomassa ovat vähentyneet paljon. Kalojen vaellus ei ole estynyt. Kalojen vaellus jonkin verran estynyt, mutta ylävirrassa on pysyviä kalakantoja. Kalojen vaellus on huomattavasti estynyt, ylävirran kalakannat eivät ole kestäviä. Kalojen uusiutuminen normaalia bioottisessa ympäris- tössä ja hydrofyysisissä olosuhteissa. Kestäviä nuoria kaloja, mutta alle optimaalisen uudis- tumisen. Jotkut kalat lisääntyvät onnistuneesti. Hydromorfologiset tekijät Hydrologinen järjestelmä Joen suualueen jatkuvuus Virtauksen määrä ja dynamiikka vastaavat täysin tai lähes täysin tyyppikohtaisia luonnollisia olosuhteita. Näin ollen ihmistoiminta ei vaikuta merkittävästi vuo- roveteen (virtaamat ja korkeus), makean veden vir- taukseen joen suualueille, sedimenttiaineksen kulkeutu- miseen ja kasautumiseen. Sellainen, että edellä mainitun biologisten yhdyskuntien esiintyminen on mahdollista. Sellainen, että yllä mainitun biologisen yhdyskunnan laatu on mahdollista. Suualueelle tyypillinen, ihmistoiminta ei estä sitä ja esimerkiksi mahdollistaa kalojen häiriytymättömän vaelluksen rannikkovesien välillä. ja ympäröivien jokien Sellainen, että edellä mainitun biologisten yhdyskuntien esiintyminen on mahdollista. Sellainen, että yllä mainitun biologisen yhdyskunnan laatu on mahdollista. Morfologiset tekijät Vesiuoman malli, leveyden ja syvyyden vaihtelut, vir- tauksen nopeudet, pohjan laadun ja rantavyöhykkeen olosuhteet vastaavat täysin tai lähes täysin luonnollisia tyyppikohtaisia olosuhteita. Sellainen, että edellä mainitun biologisten yhdyskuntien esiintyminen on mahdollista. Sellainen, että yllä mainitun biologisen yhdyskunnan laatu on mahdollista. 7 4 9 8. F I E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 1 0 8 / 1 0 3 Osa Korkea laatu Hyvä laatu Tyydyttävä laatu Kemialliset tekijät (1) Yleiset parametrit Fysikokemialliset parametrit ovat tyyppikohtaisella tasolla. Kertymät eivät ylitä kertymien perustasoa (# bgl). Kertymät/tasot eivät ylitä ekosysteemin toiminnan ja yllä mainitun biologisen yhdyskunnan esiintymisen var- mistamiseksi laadittuja standardeja (# yls). Sellainen, että yllä mainitun biologisen yhdyskunnan laatu on mahdollista. Muut liitteen VIII mukaiset aineet, jotka eivät kuulu yleisiin parametreihin Kertymät eivät ylitä kehittyneimpien analysointiteknii- koiden havaintorajaa tai yleisiä tasoja. Kertymät eivät ylitä vaikutuksetonta tasoa (2) levien, näsiöiden ja kalojen osalta, tämän kuitenkaan rajoitta- matta direktiivin 91/414/ETY soveltamista. Sovelletaan pienintä arvoa (# yls). Sellainen, että yllä mainitun biologisen yhdyskunnan laatu on mahdollista. (1) Käytetään seuraavia lyhenteitä: bgl = taustapitoisuus (back-ground level), yls = ympäristön laatustandardi. (2) Jäsenvaltio laatii kohdan 1. 1. 2. 5 menettelyn mukaisesti koskemaan tiettyä vesistöä. Taulukko 1. 1. 2. 4 Rannikkovesien korkean, hyvän ja tyydyttävän ekologisen tilan normatiiviset määritelmät Osa Korkea laatu Hyvä laatu Tyydyttävä laatu Yleistä Ei lainkaan tai hyvin vähän merkkejä ihmistoiminnan vaikutuksista biologisiin yhdyskuntiin ja niiden eko- tyyppiin. Eliöstön koostumus ja määrä vastaavat tavallisesti eko- tyypin häiriytymättömissä olosuhteissa tavattua. Havaittavia, mutta alhaisia vaikutuksia biologisissa yhdyskunnissa ja niiden ekotyypissä. Eliöstö osoittaa merkkejä häiriöistä, mutta poikkeaa säilymisen, lisääntymisen ja kehityksen osalta vain hie- man ekotyypissä häiriytymättömissä olosuhteissa taval- lisesti tavatusta. Huomattavia vaikutuksia biologisiin yhdyskuntiin ja niiden ekotyyppeihin. Eliöstö poikkeaa kohtalaisesti ekotyypissä häiriytymättömissä olosuhteissa tavatusta. Biologiset tekijät Kasviplankton A-klorofyllikertymä (eg/l) on hyvin alhainen (esimer- kiksi Välimeressä , 1 eg/l). Ei poikkeuksellista kasviplanktonin kukintaa. Hyvä näkösyvyys (esimerkiksi Välimeressä. 20 m). Ei havaittavissa sellaista levien tai kehittyneempien kasvien nopeutunutta kasvua, joka häiritsisi vedessä olevien organismien tasapainoa tai kyseisen veden laa- tua. A-klorofyllikertymä (eg/l) kohtalainen (esimerkiksi Vä- limeressä noin 1—2 eg/l). Kasviplanktonin kukintaa usein. Alhainen näkösyvyys (esimerkiksi Välimeressä , 10—5 m). Makrolevät ja koppisiemeniset kasvit Hyvin runsaasti (koskemattomien olosuhteiden) indi- kaattorilajeja. Runsaasti (koskemattomien olosuhteiden) indikaattori- lajeja. Keskimääräisesti (koskemattomien olosuhteiden) indi- kaattorilajeja. C 1 0 8 / 1 0 4 F I E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i 7. 4. 9 8 Osa Korkea laatu Hyvä laatu Tyydyttävä laatu Hydromorfologiset parametrit Hydrologinen järjestelmä Virtauksen määrä ja dynamiikka vastaavat täysin tai lähes täysin tyyppikohtaisia luonnollisia olosuhteita. Näin ollen ihmistoiminta ei vaikuta merkittävästi vuo- roveteen (virtaamat ja korkeus), makean veden vir- taukseen rannikkovesiin, sedimenttiaineksen kulkeutu- miseen ja kasautumiseen. Mahdollistaa yllä mainitun rannikkovesityypin biologisten yhdyskuntien esiintymi- sen. Mahdollistaa yllä mainittujen biologisten yhdys- kuntien esiintymisen. Jatkuvuus Rannikkovesille tyypillinen, ihmistoiminta ei estä sitä ja esimerkiksi mahdollistaa kalojen ja muun eliöstön häiriytymättömän vaelluksen jokiin ja jokien suu- alueille ja sieltä takaisin. Morfologiset tekijät Viereisten alueiden ja hydrodynaamisesti yhteydessä olevien rannikko- ja vuorovesialueiden pohjan rakenne ja laatu sekä rannikon olosuhteet vastaavat täysin tai lähes täysin tyyppikohtaisia luonnollisia olosuhteita. Kemialliset tekijät (1) Sellainen, että yllä mainitun tyyppikohtaisen biologisen yhdyskunnan esiintyminen on mahdollista. Sellainen, että yllä mainitun biologisen yhdyskunnan esiintyminen on mahdollista. Sellainen, että yllä mainitun biologisen yhdyskunnan esiintyminen on mahdollista. Sellainen, että yllä mainitun biologisen yhdyskunnan esiintyminen on mahdollista. Sellainen, että yllä mainitun biologisen yhdyskunnan esiintyminen on mahdollista. Sellainen, että yllä mainitun biologisen yhdyskunnan esiintyminen on mahdollista. Yleiset parametrit Fysikokemialliset parametrit ovat tyyppikohtaisilla tasoilla. Yleiset parametrit. Kertymät eivät ylitä kerty- mien perustasoa (# bgl). Kertymät/tasot eivät ylitä ekosysteemin toiminnan ja yllä mainitun biologisen yhdyskunnan esiintymisen var- mistamiseksi laadittuja standardeja (# yls). Sellainen, että yllä mainitun biologisen yhdyskunnan laatu on mahdollista. Muut liitteen VIII mukaiset aineet, jotka eivät kuulu yleisiin parametreihin Kertymät eivät ylitä kehittyneimpien analysointiteknii- koiden havaintorajaa tai yleisiä tasoja. Kertymät eivät ylitä vaikutuksetonta tasoa (2) levien, näsiöiden ja kalojen osalta, tämän kuitenkaan rajoitta- matta direktiivin 91/414/ETY soveltamista. Sovelletaan pienintä arvoa (# yls). Sellainen, että yllä mainitun biologisen yhdyskunnan laatu on mahdollista. (1) Käytetään seuraavia lyhenteitä: bgl = taustapitoisuus (back-ground level), yls = ympäristön laatustandardi. (2) Jäsenvaltio laatii kohdan 1. 1. 2. 5 menettelyn mukaisesti koskemaan tiettyä vesistöä. 7 4 9 8. F I E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 1 0 8 / 1 0 5 C 108/106 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 4. 98 1. 1. 2. 5 Jäsenvaltioiden noudattama kemiallisten laatustandardien laatimismenettely 1. 1. 2. 5. 1 T i e t o j a k o s k e v a t v a a t i m u k s e t Mahdollisuuksien mukaan sekä viimeaikaiset että vanhat tiedot tulisi saada seuraavista taksoneista, joita kutsutaan yhteisellä nimellä ”perusjoukko”: — Levät ja/tai makrofyytit — Näsiä-kasvit — Kalat Muut taksonit, joita koskevaa tietoa on käytettävissä, voidaan tarvittaessa ottaa huomioon. 1. 1. 2. 5. 2 Y m p ä r i s t ö n l a a t u s t a n d a r d i e n l a a t i m i n e n Seuraavaa menettelyä sovelletaan määrättäessä kertymien vuosittaista enimmäistasoa. i) Laboratoriokokeilla määritellään alhaisin luotettava ja merkityksellinen vaikuttava pitoisuus ja sovelle- taan seuraavan taulukon mukaista asianmukaista turvallisuustekijää: Vähintään yksi lyhytaikainen L(E)C50 (heikoin pitoisuus (joka vaikuttaa)) perusjoukon jokaiselta kolmelta ravinnetasolta Yksi pitkäaikainen NOEC (pitoisuus, joka ei aiheuta havaittavaa vaiku- tusta) (joko kaloista tai näsiä-kasveista) Kaksi pitkäaikaista NOEC:ia lajeista, jotka edustavat kahta ravinnetasoa (kalat ja/tai näsiäkasvit ja/tai levät) Pitkäaikaiset NOEC:it vähintään kolmesta lajista (tavallisesti kaloista, näsiä-kasveista ja levistä), jotka edustavat kolmea ravinnetasoa Turvallisuustekijä 1 000 100 50 10 Kenttätutkimuksista saatu tieto tai ekosysteemimalli Arviointi tapaus tapaukselta Jäsenvaltiot voivat mukauttaa edellä mainittuja tekijöitä tietyissä tapauksissa, jotka on määritelty ilmoitettujen aineiden ihmisille ja ympäristölle aiheuttamien vaarojen arviointiperiaatteiden vahvistami- sesta annetun komission direktiivin 93/67/ETY sekä olemassa olevien aineiden ihmisille ja ympäristölle aiheuttamien riskien arvioinnista annetun komission asetuksen (EY) N:o 1488/94 tueksi annettujen teknisten ohjeiden II osan 3. 3. 1 kohdassa. ii) Jos käytettävissä on tietoja pysyvyydestä ja kertyvyydestä, ne tulee ottaa huomioon johdettaessa lopullista ympäristön laatustandardia. iii) Näin johdettuja standardeja tulee verrata kaikkiin kenttätutkimuksessa saatuihin todisteisiin. Jos poikkeamia havaitaan, on standardeja tarkistettava. iv) Jäsenvaltioiden asiantuntijoiden tulee tarkistaa standardit ja niitä tulee käsitellä julkisesti. 1. 1. 3 Vesistön ekotyypin luokittelu ja vertailuolosuhteiden tunnistaminen 1. 1. 3. 1 Vesistön eko-/elinympäristötyypin luokittelu Menetelmät i) Valuma-alueen pintavesistöt jaetaan ekotyyppeihin. ii) Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltiot voivat käyttää jäljempänä määriteltyä joko A- tai B-järjestelmää. Jos käytetään A-järjestelmää, on valuma-alue jaettava ekoalueisiin liitteessä X olevan kartan mukaisesti. Kunkin ekoalueen vesistöt on seuraavaksi jaettava ekotyyppeihin A-järjestelmän taulukoissa määritelty- jen perusteiden mukaisesti. iii) Jos käytetään B-järjestelmää, jäsenvaltioiden on saavutettava vähintään sama jaottelun taso kuin A-järjestelmää käytettäessä. iv) Kyseinen jaottelu on suoritettava 31. kesäkuuta 2001 mennessä. v) Jäsenvaltiot toimittavat luettelon luokitelluista ekotyypeistä sekä niiden maantieteellistä sijaintia koske- vat kartat (GIS) komissiolle 31. joulukuuta 2001 mennessä. vi) Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa mukauttaa vesistötyypin luokittelua muun muassa 13 artiklan edellyttä- män valvonnan tulosten valossa. 7. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 108/107 1. 1. 3. 1. 1 Jokien ekotyyppiluokittelu A-järjestelmä Taso Tyyppi Kuvaus/arvot/tekijät Ekoalue 18 ekoaluetta; Illies: Limnofauna Europaea (1978) Ekotyyppi Korkeustypologia — korkea. 800 m — keskitaso 200—800 m — alava , 200 m Kokotypologia perustuu vesialueeseen — pieni , 100 km2 — keskikokoinen 100—1 000 km2 — suuri 1 000—10 000 km2 — hyvin suuri. 10 000 km2 Geologia — kalkkipitoinen — kvartsipitoinen — orgaaninen 1 2 B-järjestelmä Ekotyyppien koko- naisuus Fysikaaliset ja kemialliset tekijät, jotka yhdesssä määräävät ekotyypin ja vaikuttavat siten biologi- sen yhdyskunnan rakenteeseen ja koostumukseen Pakolliset tekijät — korkeus — leveysaste — pituusaste — geologia — koko Valinnaiset tekijät — etäisyys joen alkupisteestä — päävaluma-alueen muoto — keskimääräinen pohjan — virtaaman energia (virtaa- man toiminta ja kalte- vuus) — joen virtausluokka — joen uoman muoto — kiinteiden aineiden kul- keutuminen — emäksisyys — keskimääräinen vesistön leveys — keskimääräinen vesistön syvyys — keskimääräinen vesistön kaltevuus koostumus — kloridi — ilman lämpötilan vaihtelun rajat — keskilämpötila C 108/108 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 4. 98 1. 1. 3. 1. 2 Järvien ekotyyppiluokittelu A-järjestelmä Taso Tyyppi Kuvaus/arvot/tekijät 1 2 Ekoalue 18 ekoaluetta; Illies: Limnofauna Europaea (1978) Ekotyyppi Korkeustypologia — korkea. 800 m — keskitaso 200—800 m — alava , 200 m Keskisyvyyteen perustuva syvyystypologia — , 3 m — 3—15 m —. 15 m Alueen pinta-alaan perustuva kokotypologia — 0,01—0,1 km2 —. 0,1—1 km2 —. 1—10 km2 —. 10—100 km2 —. 100 km2 Geologia — kalkkipitoinen — kvartsipitoinen — orgaaninen B-järjestelmä Ekotyyppien koko- naisuus Fysikaaliset ja kemialliset tekijät, jotka yhdessä määräävät ekotyypin ja vaikuttavat siten biologisen yhdyskunnan rakenteeseen ja koostumukseen Pakolliset tekijät — korkeus — leveysaste — pituusaste — geologia — koko Valinnaiset tekijät — vesistön keskisyvyys — emäksisyys — happamuuden neutraloi- — järven muoto — veden viipymä — ilman keskilämpötila — ilman lämpötilan vaihtelun rajat — happamoitumisherkkyys — kerrostuneisuustyyppi (esim. monomiktinen, dimiktinen, polymiktinen) miskyky — pohjan ravinnetila — keskimääräinen pohjan koostumus 7. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 108/109 1. 1. 3. 1. 3 Joen suualueiden ekotyyppien luokittelu A-järjestelmä Taso Tyyppi Kuvaus/arvot/tekijät 1 Ekoalue Perustuu ETA:n ehdotukseen EU:n tärkeimmiksi merialueiksi — Itämeri — Barentsinmeri — Norjanmeri — Pohjanmeri — Pohjois-Atlantti — Välimeri 2 Ekotyyppi Perustuu vuosittaiseen keskimääräiseen suolapitoisuuteen — , 0,5 ‰ makea vesi — 0,5—, 5 ‰ oligohaliininen — 5—, 18 ‰ mesohaliininen — 18—, 30 ‰ polyhaliininen — 30—, 40 ‰ euhaliininen Perustuu vuoroveden keskimääräisen vaihtelun rajoihin — , 2 m vähäinen vuorovesi — 2—4 m melko suuri vuorovesi —. 4 m suuri vuorovesi B-järjestelmä Ekotyyppien koko- naisuus Fysikaaliset ja kemialliset tekijät, jotka yhdessä määräävät ekotyypin ja vaikuttavat siten biologisen yhdyskunnan rakenteeseen ja koostumukseen Pakolliset tekijät — leveysaste — pituusaste — vuoroveden vaihtelun rajat — suolapitoisuus Valinnaiset tekijät — syvyys — virtausnopeus — avoimuus — veden viipymä — kerrostuneisuustyyppi — sameus — keskimääräinen pohjan koostumus — suualueen muoto — veden keskilämpötila — veden lämpötilan vaihtelun rajat C 108/110 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 4. 98 1. 1. 3. 1. 4 Rannikkovesien ekotyyppien luokittelu A-järjestelmä Taso 1 Tyyppi Kuvaus/arvot/tekijät Ekoalue Perustuu ETA:n ehdotukseen EU:n tärkeimmiksi merialueiksi 2 Ekotyyppi — Itämeri — Barentsinmeri — Norjanmeri — Pohjanmeri — Pohjois-Atlantti — Välimeri Perustuu vuosittaiseen keskimääräiseen suolapitoisuuteen — , 0,5 ‰ makea vesi — 0,5—, 5 ‰ oligohaliininen — 5—, 18 ‰ mesohaliininen — 18—, 30 ‰ polyhaliininen — 30—, 40 ‰ euhaliininen Perustuu keskisyvyyteen — matalat vedet (, 30 m) — keskisyvät vedet (30—200 m) — syvä (. 200 m) B-järjestelmä Ekotyyppien koko- naisuus Fysikaaliset ja kemialliset tekijät, jotka yhdessä määräävät ekotyypin ja vaikuttavat siten biologisen yhdyskunnan rakenteeseen ja koostumukseen Pakolliset tekijät — leveysaste — pituusaste — suolapitoisuus — syvyys Valinnaiset tekijät — virtausnopeus — avoimuus — kerrostuneisuustyypit — sameus — keskimääräinen pohjan koostumus — veden keskilämpötila — retentioaika (jolloin vesi) — veden lämpötilan vaihte- lun rajat 1. 1. 3. 2 Vertailuolosuhteiden laatiminen: menetelmät Menetelmät i) Kullekin 1. 1. 3. 1 kohdassa määritellylle ekotyypille laaditaan joukko vertailuolosuhteita. Kyseiset vertailuolosuhteet muodostavat biologisten parametrien arvot, jotka saavutettaisiin kyseisen ekotyypin osalta korkeassa ekologisessa tilassa. ii) Vertailuolosuhteet voivat perustua joko tilaan tai aikaan. iii) Tilaan perustuvien vertailuolosuhteiden osalta jäsenvaltioiden on luotava vertailuverkosto, joka käsittää vähintään viisi korkean ekologisen tilan omaavaa paikkaa kutakin ekotyyppiä kohden. Käyttäen hyväkseen suoraan vertailutietoja tai vertailutietoihin perustuvia ennusteita jäsenvaltio määrittelee verkoston avulla 1. 1 kohdassa lueteltujen biologisten parametrien sellaiset arvot, jotka vastaavat korkeaa ekologista tilaa. 7. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 108/111 iv) Aikaan perustuvat vertailuolosuhteet laaditaan käyttäen paikkaa koskevia historiallisia tietoja, joiden avulla määritellään 1. 1 kohdassa lueteltujen biologisten parametrien sellaiset arvot, jotka vastaavat korkeaa ekologista tilaa. Vertailuolosuhteet voidaan laatia myös yhdistämällä tilaan ja aikaan perustu- via vertailuolosuhteita, esimerkiksi käyttämällä vertailupaikan historiallisia tietoja. Historialliset arvot määritellään joko käyttämällä menneisyydessä tai paleologisilla menetelmillä kerättyjä tietoja. v) Vertailuolosuhteiden laatiminen on saatettava päätökseen 31. joulukuuta 2001 mennessä. 1. 1. 4 Pintaveden tilan seuranta Kattavan kuvan saamiseksi kunkin valuma-alueen pintaveden tilasta direktiivin 10 artiklan mukaiset pintaveden seurantaohjelmat laaditaan seuraavien vaatimusten mukaisesti. Kyseiset seurantaohjelmat tarkis- tetaan joka kolmas vuosi. 1. 1. 4. 1 Seurantapaikkojen valinta Jäsenvaltiot määrittelevät yksitellen jokaisen vesistön kullakin valuma-alueella. Jäsenvaltiot valitsevat seurantaohjelmaan sisällytettävät seurantapaikat seuraavin perustein: 1. Tunnistetaan ne vesistöt, joihin kohdistuu liitteessä III olevan 2 kohdan mukaista pistekuormitusta. 2. Tunnistetaan ne vesistöt, joihin kohdistuu liitteessä III olevan 3 kohdan mukaista hajakuormitusta. 3. Tunnistetaan ne vesistöt, johon ihmistoiminta ei vaikuta. 4. Tunnistetaan kaikki merkittävät (1) vesistöt, jotka ulottuvat jäsenvaltion rajojen yli. 5. Tunnistetaan kaikki merkittävät vesistöt, jotka laskevat aluemereen. Edellä 1 kohtaan kuuluvat vesistöt määritellään seurantapaikoiksi. Edellä 2 kohtaan kuuluvat vesistöt arvioidaan. Arviointi toteutetaan seuraavasti: — määritellään seurantapaikaksi kukin vesistö, johon kohdistuu kuormitusta, tai — määritellään seurantapaikaksi valikoidut vesistöt, — jotka edustavat kuormituksen alaista ekotyyppiä (2), ja — jotka edustavat kuormituksen alueellista vaihtelua. Edellä 3 kohtaan kuuluvat vesistöt arvioidaan. Arviointi toteutetaan seuraavasti: — määritellään seurantapaikaksi jokainen vesistö, tai — määritellään seurantapaikaksi valikoidut vesistöt, jotka edustavat valuma-alueen kaikkia ekotyyppejä. Edellä 4 ja 5 kohtaan kuuluvia vesistöjä seurataan kohdassa, jossa ne laskevat aluevesiin tai jonkin toisen valtion alueelle. Jäsenvaltio valitsee tarvittaessa lisäseurantapaikkoja varmistaakseen kattavan kuvan saamisen jokaisen valuma-alueen pintaveden tilasta. (1) Merkittävinä vesistöinä pidetään vesistöjä, joiden keskimääräinen osuus valuma-alueen vesistä on yli 20 prosenttia. Jäsenvaltiot valitsevat tarkoitusta varten neuvoston päätöksen 77/795/ETY liitteessä I luetellun jokaisen seuranta- aseman. (2) Ekotyyppi on yksi vesistön tyypeistä, jotka on määritelty 1. 1. 3. 1. kohdassa. C 108/112 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 4. 98 1. 1. 4. 2 Seurannan tyyppiparametrien valinta Jäsenvaltiot seuraavat kutakin edellä 1—5 kohdan mukaisesti tunnistettua kohdetta seuraavassa taulukossa olevien parametrien osalta: Tyyppiparametri Biologia Yleiset parametrit Hydromorfologiset Prioriteettiluettelo Muut pilaavat aineet Vesistötyyppi 1 Kaikki Kartoitus + Tutkimus Kartoitus + Tutkimus Kartoitus Kartoitus Vesistötyyppi 2 Kaikki Kartoitus + Tutkimus Kartoitus + Tutkimus Kartoitus Kartoitus Vesistötyyppi 3 Kaikki Vertailu + Tutkimus Vertailu + Tutkimus Vaihtoehto Vaihtoehto Vesistötyyppi 4 Kaikki Kaikki Vaihtoehto Kaikki Kartoitus Vesistötyyppi 5 Kaikki Kaikki Vaihtoehto Kaikki Kartoitus Taulukon ’kartoitus’ tarkoittaa: ”niiden lisäparametrien seurantaa, jotka ilmaisevat liitteen III edellyttä- mässä kuormituslähteiden kartoituksessa määriteltyjen kuormitusten tason ja jotka on määrätty vesistölle ja siten biologiselle yhdyskunnalle”. Taulukon ’tutkimus’ tarkoittaa: ”lisäparametrien seurantaa siinä tapauksessa, että biologinen laatu ei saavuta hyvää tilaa”. Taulukon ’vertailu’ tarkoittaa: ”vertailupaikkojen (1) seurantaa kaikkien lisäparametrien osalta, jotta varmis- tetaan, ettei ihmisen toiminnasta ole merkittävää vaikutusta”. (1) Vertailupaikat on määritelty tämän liitteen 1. 1. 3 kohdassa. 1. 1. 4. 3 Näytteenottotiheyden valinta Jäsenvaltioiden on toteutettava valvontaa tarpeellisella tiheydellä varmistaakseen, että mahdolliset luokituk- sen muutokset havaitaan 90 prosentin varmuudella kolmen vuoden välein; joka tapauksessa jäsenvaltioiden on, silloin kun edellä olevan taulukon 1. 1. 4. 2 kohta sitä edellyttää, valvottava asianmukaisia laatutekijöitä vähintään seuraavassa lueteltua näytteenottotiheyttä noudattaen. Tyyppiparametrit Miniminäytteenottotiheys Biologinen Vesikasvisto Makroselkärangattomat Kalat Hydromorfologiset Jatkuvuus Hydrologia Morfologia 1 / 3 vuosi 1 / 3 vuosi 1 / 3 vuosi 1 / 3 vuosi jatkuva 1 / 3 vuosi 7. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 108/113 Tyyppiparametrit Miniminäytteenottotiheys Fysikokemiallinen Lämpötila joka 3. kuukausi Happitasapaino joka 3. kuukausi Suolapitoisuus joka 3. kuukausi PH Ravinteet joka 3. kuukausi joka 3. kuukausi Happamuuden tila joka 3. kuukausi Vaaralliset aineet kuukausittain Muut pilaavat aineet joka 3. kuukausi Käytettävällä seurantajärjestelmällä saatu varmuus ja tarkkuus merkitään valuma-alueen hoitosuunnitel- maan. 1. 1. 4. 4 Prioriteettiluetteloon kuuluvia aineita koskevat lisäsäännökset i) Tyyppiin 1 kuuluvien vesistöjen, joihin lasketaan prioriteettiluetteloon kuuluvia aineita, seurantaa on jatkettava kunnes kahdentoista peräkkäisen näytteen pitoisuus on alle kyseisen aineen ympäristölaatu- standardin. ii) Seurantapaikat on valittava niin, että voidaan määritellä, saavutetaanko kyseiset laatustandardit toistuvasti riittävän lähellä päästöpaikkaa, ja niin, että se edustaa alueelle tulevan kuormituksen alaisen veden laatua, ottaen huomioon kohtuullinen sekoittumisvyöhyke. iii) Siinä tapauksessa, että prioriteettiluetteloon kuuluvan aineen ympäristölaatustandardia rikotaan, lisä- seurantaa on toteutettava sellaisella etäisyysalueella, että ylitysalueen laajuus voidaan määritellä. 1. 1. 4. 5 Suojeltavien alueiden seuranta Edellä 1. 1. 4. 1—1. 1. 4. 4 kohtien edellyttämää seurantaa täydennetään seuraavien vaatimusten mukaisesti: i) J u o m a v e d e n o t t o p a i k a t Direktiivin 8 artiklan mukaiset alueet (juomavedenotto) määritellään seurantapaikoiksi ja niitä on seurattava kaikkien niiden parametrien osalta, joille on 8 artiklan mukaisesti asetettu ympäristön laatustandardi. Seurantatiheyden on noudatettava jäljempänä olevaa eritelmää: Näytteenoton ja analysoinnin vuosittainen vähimmäistiheys niiden parametrien osalta, joille on 8 artik- lan mukaisesti asetettu ympäristön laatustandardi. Vedenkuluttajien määrä Tiheys , 10 000 $ 10 000 , 30 000 $ 30 000 # 100 000. 100 000 ii) U i m a v e d e t joka 3. kuukausi joka 6. viikko kuukausittain kuukausittain Seuranta on toteutettava kyseisillä alueilla direktiivin 76/160/ETY säännösten mukaisesti. C 108/114 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 4. 98 iii) R a v i n n e h e r k ä t a l u e e t Seuranta on toteutettava kyseisillä alueilla direktiivien 91/271/ETY ja 91/676/ETY säännösten mukai- sesti. iv) E l i n y m p ä r i s t ö n j a l a j i e n s u o j e l u a l u e e t Kyseisten alueiden seuranta ja tarvittava lisäseuranta on toteutettava kuten edellä mainitun vesistötyy- pin 1 seuranta, jotta varmistetaan, että alueiden tila täyttää niitä koskevan toimenpiteen vaatimukset. 1. 1. 4. 6 Satunnaispäästöjen seuranta Direktiivin 19 artiklassa tarkoitettujen satunnaispäästöjen sattuessa seuranta on toteutettava kuten edellä mainitun vesistötyypin 1 seuranta, jotta voidaan arvioida satunnaispäästön vaikutus vastaanottavassa vesistössä. 1. 1. 4. 7 Tyyppiparametrien seurantastandardit M a k r o s e l k ä r a n g a t t o m i e n n ä y t t e e n o t t o ISO 5667-3 1995 Veden laatu — Näytteenotto — 3 Osa: Ohjeet näytteiden säilyttämisestä ja käsittelystä EN 27828: 1994 EN 28265: 1994 ISO 9391: 1995 ISO/CD 8689. 1 ISO/CD 8689. 2 Veden laatu — Biologisen näytteenoten menetelmät — Ohjeet pohjaeläinten näytteenotosta käsihaavilla Veden laatu — Pohjaeläinten kvantitatiivinen näytteenotto matalilta kivikko- pohjilta Veden laatu — Pohjaeläinten näytteenotto syvässä vedessä — Ohjeet kolonisaa- tio-, kvalitatiivisten ja kvantitatiivisten näytteenottimien käytöstä Jokien biologinen luokittelu — 1 Osa: Ohjeet virtaavan veden pohjaeläintutki- muksista saadun biologista laatua koskevan aineiston tulkinnasta Jokien biologinen luokittelu — 1 Osa: Ohjeet virtaavan veden pohjaeläintutki- muksista saadun biologista laatua koskevan aineiston esittämisestä M a k r o f y y t t i e n n ä y t t e e n o t t o CEN (Euroopan standardointikomitea)/ISO standardeja laaditaan K a l o j e n n ä y t t e e n o t t o CEN/ISO standardeja laaditaan P i i l e v i e n n ä y t t e e n o t t o CEN (Euroopan standardointikomitea) laatimassa CEN/ISO standardeja F y s i k o k e m i a l l i s i a p a r a m e t r e j ä k o s k e v a t s t a n d a r d i t H y d r o m o r f o l o g i s i a p a r a m e t r e j ä k o s k e v a t s t a n d a r d i t 1. 1. 5 Muiden merivesien seuranta ja arviointi Taulukko 1. 1. 5 Huomioon otettavat ihmistoiminnan tärkeimmät vaikutukset Liitteessä VIII olevien aineiden (poikkeuksena ravinteet) laskeminen vesistöön ja erityisesti Cd, Hg, Pb, TBT, PCB:t (1), PAH:t (2), klooridioksinit, dibentsofuraanit ja öljy Ravinteet Jätteiden laskeminen vesistöön Kalastus ja kalankasvatus 1 2 3 4 (1) Joita ovat seuraavat: CB 28, CB 52, CB 101, CB 118, CB 138, CB 153 ja CB 180. (2) Joita ovat seuraavat: fenantreeni, antraseeni, fluoranteeni, pyreeni, bentso[a]antraseeni, kryseeni, bentso[a]pyreeni, bentso[ghi]peryleeni, indeno[1,2,3-cd]pyreeni. 7. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 108/115 Menetelmät 1. Kukin jäsenvaltio määrittelee liitteessä III olevien menetelmien mukaan: a) taulukon 1. 1. 5 kohdassa 1 tai 2 mainitut aineet tai saastuttavat aineet, joita lasketaan meriveteen merkittäviä määriä ilmakehästä, joista ja jokien suualueilta sekä suoraan viemäreistä laivaväylien ja offshore-laitteistojen läheisyyteen. Niihin kuuluvat erityisesti ne päästöt, joiden voidaan osoittaa merkittävästi saastuttavan jonkin toisen jäsenvaltion merivesiä. b) merkittävät jäte-esiintymät meren pinnalla, pohjassa tai pitkin rannikkoa. c) merkittävät kalastus- ja kalankasvatusalueet. 2. Taulukon 1. 1. 5 kohdassa 1 mainittujen aineiden osalta, jotka on määritelty 1 kohdan a alakohdassa, jäsenvaltiot: a) huolehtivat merien pohjiin ja eliöstöön kohdistuvien kertymien seurannasta b) laativat taustakertymät c) vertaavat kertymiä ekotoksikologisiin arviointiperusteisiin. Jäsenvaltiot luovat biologista vaikutusta koskevan seurantajärjestelmän näin määriteltyjen merkittävien pilaavien aineiden osalta. 3. Merkittävien ravinnepäästöjen osalta, jotka on määritelty 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jäsenval- tiot: a) luovat seurantaohjelman, jolla määritellään se, milloin kohonneet ravinnekertymät tai ihmistoimin- nasta johtuvat päästöt aiheuttavat kasviplanktonin kukinnan lisäystä joko tiheydessä, suuruusluo- kassa tai kestossa tai muutosta lajikoostumuksessa ja b) seuraavat havaitakseen ja arvioidakseen, missä määrin kasviplanktonin lisäys, muutokset sen lajikoostumuksessa ja toksisten kasviplanktonilajien olemassaolo johtavat ekologiseen häiriöön. 4. Jätteiden osalta, jotka on määritelty 1 kohdan b alakohdan mukaisesti, jäsenvaltiot: a) määrittelevät ja arvioivat jätteiden lähteet, koostumuksen, paikat ja määrät ja b) arvioivat lintujen ja meren eliöiden vatsalaukun sisällöstä saatavaa tietoa hyvinvoinnin suhteen. 5. Kalastus- ja kalanviljelyalueet, jotka on määritelty 1 kohdan c alakohdan mukaisesti, jäsenvaltiot: a) kalastuksen osalta: — seuraavat mereen heitetyn kalan ja sivutuotteiden määrää — seuraavat sivusaaliita ja luovat biologisen vaikutuksen seurantajärjestelmän määritelläkseen vaikutukset muihin kuin kohdelajien kalakantoihin ja pohjaeläinyhdyskuntiin b) kalanviljelyn osalta: — luovat luonnollisten kalakantojen geneettistä koostumusta koskevan seurantajärjestelmän määri- telläkseen mahdolliset vaikutukset — seuraavat luonnollisten kalakantojen sairauksia ja loisia sekä arvioivat kalanviljelystä aiheutuvia mahdollisia riskejä — seuraavat torjunta-aineiden ja antibioottien kertymiä ja biologisia vaikutuksia. 6. Jäsenvaltiot kehittävät ekologiset laatutavoitteet, määrittelevät asianmukaiset indikaattorilajit ja biologi- sen seurantajärjestelmän, joka vastaa jäsenvaltioiden ekologisia laatutavoitteita, jotta ihmistoiminnan vaikutuksen laajuus voidaan määritellä ekologisen hyvinvoinnin kokonaisarvioinnin suorittamiseksi. 7. Komissio antaa 2—6 kohdissa olevia toimia koskevat tekniset eritelmät ja laadunvarmistussäännökset 25 artiklan mukaisesti 31. joulukuuta 2001 mennessä, jotta varmistetaan tietojen luotettavuus ja vertailukelpoisuus sekä käytettyjen seuranta-, arviointi- ja analyysimenetelmien selkeä tallentaminen. C 108/116 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 4. 98 Komissio varmistaa, että asetetut velvoitteet ja alue- ja muita merivesiä koskevien kansainvälisten yleissopimusten velvoitteet ovat mahdollisimman yhdenmukaisia. 1. 1. 6 Seurantatulosten esittäminen ja yhdenmukaistettu ekologinen laatuluokitus 1. 1. 6. 1 Seurantatulosten esittäminen ja ekologisen tilan luokitus i) Biologisen seurannan osalta jäsenvaltiot esittävät kutakin seurantapaikkaa koskevat seurantatulokset poikkeamina kyseisen seurantapaikan vertailuolosuhteista. Tämä poikkeama esitetään yhdellä nume- rolla, joka kertoo poikkeaman määrän. ii) Kunkin kemiallisen parametrin osalta seurantatulos esitetään absoluuttisena numeroarvona ja muute- taan laatuluokitukseksi 1. 2 kohdan mukaisesti. iii) Hydromorfologisten parametrien osalta seurantatulos esitetään laatuluokituksena 1. 2 kohdan mukai- sesti. iv) Jäsenvaltiot laativat laatuluokituksen kullekin vesistölle seuraavan järjestelmän mukaisesti: Korkea Hyvä A — sininen B — vihreä Tyydyttävä C — keltainen Heikko Huono D — oranssi E — punainen Laaditaan kartta biologisesta laadusta, joka on väritetty edellä mainitun mukaisesti. Jos hyvää ekologista tilaa ei saavuteta syistä, jotka johtuvat ainoastaan voimakkaasti muutetuista fysikaalisista ominaispiirteistä, lisätään asianmukaisen värin päälle joukko vihreitä pilkkuja. v) Vesistön ympäristölaatuluokitus esitetään kolmella rinnakkaisella kirjaimella. Ensimmäinen kirjain vastaa biologisten parametrien luokitusta, toinen kirjain hydromorfologisia parametrejä ja kolmas kemiallisten parametrien luokitusta. Vesistön yleistä ekologista tilaa kuvaa aakkosissa myöhimpään esiintyvä kirjain. 1. 1. 6. 2 Biologisten seurantatulosten vertailukelpoisuus i) Komissio huolehtii jäsenvaltioiden välisestä tietojen vaihdosta, jotta kaikkialla yhteisössä määritellään vesistöt, edustava ekotyyppien valikoima ja 1. 2 kohdassa luotujen normatiivisten laatuluokkamääritel- miä vastaavat laadut. Kyseistä näytteenottopaikkojen ryhmää kutsutaan yhteisellä nimellä ”interka- librointiverkosto”. Laaditaan rekisteri interkalibrointiverkostoon kuuluvista paikoista siten, että sitä voidaan käsitellä yhdeksän kuukautta ennen 5 artiklan 1 kohdassa mainittua päivämäärää. ii) Hyvän ekologisen tilan keskinäinen interkalibrointiverkoston luominen saatetaan päätökseen 31. joulu- kuuta 2001 mennessä. iii) Komissio koordinoi interkalibrointia. Jokainen biologinen valvontajärjestelmä, jota jäsenvaltiot käyttä- vät 10 artiklan mukaisessa tarkoituksessa, on testattava interkalibrointiverkossa. Testaus tapahtuu seuraavasti: — Jokaista biologista valvontajärjestelmää sovelletaan interkalibrointiverkon kuhunkin näytteenotto- paikkaan, joka vastaa näytteenottopaikan ekotyyppiä. Interkalibrointiverkkoon kuuluu vähintään viisi näytteenottopaikkaa kyseisen ekotyypin kutakin viittä laatutasoa kohden. — Kunkin kansallisen seurantajärjestelmän ympäristölaatusuhteet laaditaan jokaisen viiden laatuluokan osalta. Jäsenvaltiot luokittelevat vesistön ekologisen tilan tämän direktiivin mukaisesti viittaamalla näin laadittuihin luokkiin. iv) Kohdassa iii) määritelty interkalibrointi on saatettava päätökseen viimeistään 31. joulukuuta 2002 mennessä. Komissio julkaisee kaikkia näin laadittuja arvoja koskevan taulukon 30. kesäkuuta 2003 mennessä. 7. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 108/117 1. 1. 7 Voimakkaasti muutettuja fysikaalisia ominaispiirteitä koskevan määritelmän perusteet Jäsenvaltio voi määritellä, että vesistön fysikaalisia ominaispiirteitä on muutettu voimakkaasti seuraavin perustein: i) onko teknisesti ja taloudellisesti mahdollista tehdä muutoksia ii) kyseisten muutosten vaikutukset laajempaan ympäristöön iii) vaikutukset vesillä liikkumiseen iv) vaikutukset toimiin, joiden tarkoituksena on varastoida vettä (voimantuotto, juomavesihuolto, jne. ) v) vaikutukset vedensäätelyyn ja tulvansuojeluun. Kun vesistön ominaispiirteet on näin määritelty, määrittely ja sen perustelut kirjataan valuma-alueen hoito-ohjelmaan. 1. 2. PINTAVESIEN KEMIALLINEN TILA 1. 2. 1 Seurantapaikkojen valinta sekä näytteet ja analysointitiheys Kyseiset asiat toteutetaan ympäristölaatustandardia koskevan lainsäädännön mukaisesti. Ellei erityisohjeita ole, noudatetaan 1. 1. 4. 3 kohdassa olevaa prioriteettiluetteloaineita koskevaa järjestelmää. 1. 2. 2 Kemiallisen tilan esittäminen Jos vesistö täyttää kaikki 13 artiklan 3 kohdan a alakohdan tai 13 artiklan 3 kohdan h alakohdan nojalla laaditut laatustandardit, sen merkitään saavuttaneen hyvän kemiallisen tilan. Ellei se täytä niitä, merkitään, ettei se ole saavuttanut hyvää kemiallista tilaa. 2. POHJAVESI 2. 1 VALUMA-ALUEEN OMINAISPIIRTEIDEN ANALYSOINTI Pohjavesistöjen tunnistaminen, kartoittaminen ja ominaispiirteiden määrittely Jäsenvaltiot tunnistavat ja kartoittavat kaikki pohjavesistöt sekä määrittelevät niiden ominaispiirteet kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Pohjavesistöjen ominaispiirteiden määrittelyä varten kerätään jokaisen pohjavesistön osalta seuraavat tiedot silloin, kun ne ovat tarpeen: — pohjavesistön rajat ja alue — pohjavesistön geologiset ominaispiirteet, mukaan lukien geologisten osien laajuus ja tyyppi — pohjavesivaraston hydrogeologiset ominaispiirteet, mukaan lukien hydraulinen johtavuus, huokoisuus ja rajat — pohjavesivaraston päällä olevien maanpäällisten kerrostumien ja maaperän ominaispiirteet, mukaan lukien niiden paksuus, huokoisuus, hydraulinen johtavuus ja absorptio-ominaisuudet — pohjaveden kerrostuneisuuspiirteet pohjavesistössä — liittyvien pintajärjestelmien luettelointi, mukaan lukien maanpinnan ekosysteemit ja pintavesistöt, joiden kanssa pohjavesi on dynaamisesti yhteydessä — pohjaveden ja siihen liittyvien pintajärjestelmien välisen veden vaihtumisen suuntaa ja nopeutta koskevat arviot ja — riittävät tiedot pitkäaikaisen vuosittaisen täyttymistason laskemiseksi. Ihmistoiminnan vaikutuksen ominaispiirteiden määrittelyä varten kerätään ja tallennetaan seuraavat tiedot jokaisen pohjavesistön osalta: — pohjavedenottopaikkojen sijainti — keskimääräinen vuosittainen vedenkäyttötaso kyseisistä paikoista — pohjavesistöstä otetun veden kemiallinen koostumus C 108/118 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 4. 98 — paikat, joissa pohjavesistöön lasketaan suoraan vesiä — päästötaso kyseisissä paikoissa — pohjavesistöön laskettavien vesien kemiallinen koostumus — pohjavesistön vesialueen maankäyttö, mukaan lukien ihmistoiminnasta aiheutuvat muutokset pohjavesis- tön täyttymisominaisuuksissa, mukaan lukien sadevesi ja maa-alueen eristämisestä, keinotekoisesta täyttymisestä, patoamisesta ja kuivaamisesta johtuva maaperän valuminen ja — kehittämishankkeet, jotka voivat aiheuttaa vahinkoa aiheuttamalla muutoksia pohjaveden tasoon. Varmistetaan riittävät tiedot luotettavan vesitaseen laskemiseksi jokaisen pohjavesistön osalta, jotta määrite- tään vesistön vesivaraston kokonaismuutos, joka perustuu vesistöön ja vesistöstä laskevien vesien kokonais- määrään. 2. 2 POHJAVEDEN MÄÄRÄLLINEN TILA 2. 2. 1 Pohjaveden määrällisen tilan luokittelun parametrit Pohjaveden tason järjestelmä 2. 2. 2 Hyvän määrällisen tilan määrittely Osat Hyvä tila Pohjaveden taso Pohjavesistön pohjaveden taso vastaa 2 artiklassa määriteltyä hyvää tilaa. Ihmistoiminta ei vaikuta pohjaveden tasoon siten, että pintavesiä koskevaa 4 artiklassa määriteltyä hyvää ekologista tilaa ei saavuteta, tai että kyseisten vesien ekologinen laatu huomattavasti heikkenisi tai niihin yhteydessä olevat maanpäälliset ekosysteemit huomatta- vasti vahingoittuisivat. Pohjaveden tasossa ei ole näkyvissä ihmistoiminnasta johtuvaa kehi- tyssuuntaa, joka todennäköisesti johtaisi kyseisiin muutoksiin pohja- veden tasossa. Tason muutoksista johtuvat virtaussuunnan muutokset voivat olla ajoittaisia tai jatkuvia paikallisesti rajatulla alueella, mutta kyseiset suunnanmuutokset eivät aiheuta suolaisen veden tai muuta intruu- siota, eikä niissä ole näkyvissä ihmistoiminnasta johtuvaa kehitys- suuntaa, jotka todennäköisesti aiheuttaisivat kyseistä intruusiota. 2. 2. 3 Pohjaveden määrällisen tilan seuranta 2. 2. 3. 1 Pohjaveden tason seurantapaikat Kukin toimivaltainen viranomainen luo pohjaveden seurantaverkon 10 artiklan vaatimusten mukaisesti. Seurantaverkko luodaan niin, että sen avulla voidaan luotettavasti arvioida kaikkien pohjavesistöjen määrällinen tila. Jäsenvaltioiden on: 1. Määritettävä ne pohjavesistöt, joista vettä otetaan, ja varmistettava seurantapaikkojen riittävyys, jotta voidaan arvioida veden käytön vaikutusta pohjaveden tasoon pohjavesistössä. 2. Määritettävä kaikki pohjavesistöt, joihin vettä päästetään suoraan tai epäsuorasti, ja varmistettava seurantapaikkojen riittävyys, jotta voidaan arvioida veden päästön vaikutusta pohjaveden tasoon pohjavesistössä. 3. Määritettävä kaikki pohjavesistöt, joissa virtaus jatkuu toisen jäsenvaltion alueelle, ja varmistettava seurantapaikkojen riittävyys, jotta voidaan arvioida toiseen jäsenvaltioon tapahtuvan pohjaveden virtauksen suuntaa ja sen tasoa. 7. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 108/119 4. Määritettävä ne pohjavesistöt, jotka eivät kuulu edellä 1, 2 tai 3 kohtaan, ja varmistettava seurantapaik- kojen riittävyys, jotta voidaan arvioida pohjaveden tasoa, mukaanlukien dynaamiset osat, kuten vuodenajoista johtuvat vaihtelut, sekä pitkäaikaiset luonnolliset vaihtelut pohjavesistössä. 2. 2. 3. 2 Seurantatiheyden valinta Pohjaveden tason seuranta toteutetaan siten, että määritetään pohjaveden tason sekä lyhytaikaiset että pitkäaikaiset kehityssuunnat. Seurannan on oltava riittävää kyseisten kehityssuuntien tunnistamiseksi huolimatta ilmastosta johtuvista vaihteluista, jotka ovat seurausta sateista ja pitkäaikaisista ilmaston muutoksista. Kunkin pohjavesistön pohjaveden tason seurantatiheyden on oltava sellainen, että voidaan arvioida pohjaveden tason kehityssuunnat, jotka ovat sekä ihmistoiminnasta johtuvia että siitä riippumattomia seurauksia. Seurantatiheyden on oltava sellainen, että käytettävissä olevat pohjavesivarat voidaan laskea. 2. 2. 3. 3 Määrällisen tilan esittäminen Pohjavettä koskevat huomiot analysoidaan pohjavesistön pohjavedentason kehityssuunnan arvioimiseksi jokaisen seurantapaikan osalta. Jos havaitaan tai ennakoidaan ihmistoiminnasta johtuvia kehityssuuntia, joiden voidaan uskoa aiheuttavan pohjavesistöön liittyvien pintajärjestelmien ekologisen tilan heikkenemistä, katsotaan, ettei hyvää määrällistä tilaa saavuteta. 2. 3 POHJAVESIEN KEMIALLINEN TILA 2. 3. 1 Kemiallisen tilan luokittelun parametrit Johtavuus Prioriteettiaineiden kertymät Liitteessä VIII lueteltujen pilaavien aineiden kertymät 2. 3. 2 Kemiallisen tilan määritelmä Osat Hyvä tila Yleistä Johtavuus Prioriteettiaineet Muut pilaavat aineet Pohjavesistön kemiallinen koostumus on sellainen, että pilaavien aineiden kertymät: — eivät osoita jäljempänä määritellyn mukaista suolaisen veden tai muuta intruusiota — eivät ylitä jäljempänä määriteltyä ympäristön laatustandardia — eivät aiheuta sitä, että 4 artiklassa liittyville pintavesille määritel- tyjä ympäristötavoitteita ei saavuteta tai että kyseisten vesien ekologinen tai kemiallinen tila millään tavalla merkittävästi heik- kenisi tai että maanpäällisille ekosysteemeille aiheutuisi merkittä- västi vahinkoa eivätkä seurantatiedot osoita sellaista kehityssuuntaa, josta todennä- köisesti seuraisi ympäristön laatustandardin ylittyminen, ympäristö- tavoitteiden saavuttamatta jääminen, liittyvien pintavesien ekologi- sen tai kemiallisen laadun kyseinen heikkeneminen tai maanpäälli- sille ekosysteemeille aiheutuisi kyseistä vahinkoa ei osoita suolaisen veden tai muuta intruusiota pohjavesistöön mitkä tahansa 21 artiklan 6 kohdassa tai asiasta annetusta muussa yhteisön lainsäädännössä tarkoitetut ympäristön laatustandardit Mitkä tahansa jäsenvaltion 8 artiklan tai 21 artiklan 6 kohdan nojalla antamat tai muun asiasta annetun yhteisön lainsäädännön perusteella sovellettavat ympäristön laatustandardit C 108/120 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 4. 98 2. 3. 3 Pohjaveden kemiallisen tilan seuranta 2. 3. 3. 1 Seurantapaikkojen määrittäminen Jäsenvaltiot arvioivat tarvittaessa kunkin pohjavesistön taipumusta pilaantua ottaen huomioon käytettävissä oleva asianmukainen seurantatieto tai liitteen II mukaisesti määritellyt pohjavesistön ominaispiirteet ja erityisesti: — pohjaveden päällä olevan geologisen kerrostuman aineksien paksuus, hydraulinen johtavuus, absorvoi- vuus ja reaktiivisuus, — vajovesivyöhykkeen kiinteiden kerrostumien paksuus, hydraulinen johtavuus, absorvoivuus ja reaktiivi- suus sekä — ylimpänä olevan ja pohjaveteen yhteydessä olevan pohjavesivaraston maanalainen syvyys. Jäsenvaltioiden on: 1. Määritettävä ne pohjavesistöt, joihin kohdistuu pistekuormitusta, ja varmistettava seurantapaikkojen riittävyys, jotta voidaan arvioida pistekuormituksen vaikutusta pohjavesistöön, ottaen huomioon sen taipumus pilaantua. 2. Määritettävä ne pohjavesistöt, joihin kohdistuu muuta kuin pistekuormitusta, ja varmistettava seuranta- paikkojen riittävyys, jotta voidaan arvioida kyseisen kuormituksen vaikutusta pohjavesistöön, ottaen huomioon sen taipumus pilaantua. 3. Määritettävä ne pohjavesistöt, joissa suolaisen veden tai muun intruusion arvellaan kasvavan vedenoton seurauksena, ja varmistettava seurantapaikkojen riittävyys, jotta voidaan selvittää suolaisen veden tai muun intruusion taso pohjavesistössä. 4. Määritettävä kaikki merkittävät pohjavesistöt, joissa pohjavesi virtaa toisen jäsenvaltion alueelle, ja varmistettava, että ainakin yksi ja tarvittaessa useampi seurantapaikka antaa edustavan kuvan toisen jäsenvaltion alueelle virtaavan veden kemiallisen koostumuksen vaihtelusta. 5. Nimettävä tarvittaessa lisäseurantapaikkoja varmistaakseen kattavan yleiskuvan pohjaveden kemiallises- ta tilasta kunkin pohjavesistön osalta. Pohjavesistöjä, jotka on 8 artiklan mukaisesti määritetty ihmisen käyttöön tarkoitetun veden ottopaikoiksi, seurataan ottopaikoilla, jotta varmistetaan, että jäsenvaltion 8 artiklan mukaisesti antamat ympäristön laatustandardit saavutetaan. 2. 3. 3. 2 Parametrien valinta Seuranta ja analysointi toteutetaan alla olevassa taulukossa eriteltyjen parametrien osalta: Tyyppiparametrit Johtavuus Prioriteettiaineet Muut pilaavat aineet Vesistötyyppi 1 — Hajapäästöt Vesistötyyppi 2 — Pistekuormitus Vesistötyyppi 3 — Intruusiolle altis Vesistötyyppi 4 — Rajat ylittävä Vesistötyyppi 5 — Ei vaikutusta Vaihtoehto Kartoitus Kartoitus Vaihtoehto Kartoitus Kartoitus Kaikki Kartoitus Kartoitus Vaihtoehto Kaikki Kartoitus Vaihtoehto Valinta Valinta ’Kartoituksella’ tarkoitetaan edellä olevassa taulukossa ”niiden pilaavien aiheiden seurantaa, jotka on määritetty pohjavesistöön todennäköisesti joutuvien pilaavien aineiden kartoituksessa, sellaisina kuin ne on määritetty tutkimuksessa ihmisen vaikutuksista, jotka on lueteltu edellä 2. 1. 1 kohdassa”. 7. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 108/121 ’Valinnalla’ tarkoitetaan edellä olevassa taulukossa ”niiden valittujen paikkojen seurantaa, joihin todennä- köisesti laajalle leviävät pilaavat aineet eivät vaikuta, siten, että saadaan kyseisten pilaavien aineiden taustakertymien arvot”. ’Vaihtoehdolla’ tarkoitetaan edellä olevassa taulukossa ”että jäsenvaltio voi seurata harkintansa mukaan”. 2. 3. 3. 3 Tiheyden valinta Jäsenvaltiot toteuttavat taulukossa 2. 3. 3. 2 edellytetyn seurannan sellaisin väliajoin, jotka katsotaan tarpeel- lisiksi, jotta voidaan varmistaa kaikkien pilaavien aineiden kertymien kehityssuunnan havaitseminen. Joka tapauksessa seuranta on toteutettava vähintään kerran vuodessa. Käytettävällä seurantajärjestelmällä saavutettu luotettavuuden ja tarkkuuden taso kirjataan valuma-alueen hoitosuunnitelmaan. 2. 3. 3. 4 Pohjaveden kemiallisen tilan esittäminen Jos 2. 2. 2 kohdassa esitettyjä standardeja ei saavuteta, katsotaan, että pohjaveden hyvää kemiallista tilaa ei ole saavutettu


title: 98/173/CE: Decisión de la Comisión de 17 de febrero de 1998 por la que se modifica la Decisión 95/232/CE relativa a la organización de un experimento temporal de conformidad con la Directiva 69/208/CEE del Consejo para establecer las condiciones que deben cumplir las semillas de híbridos y de asociaciones varietales de colza y nabo (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
marketing standard
oil seed rape
plant health control
plant health legislation
seed

text: L 63/30 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 4. 3. 98 DECISI(cid:222)N DE LA COMISI(cid:222)N de 17 de febrero de 1998 por la que se modifica la Decisi(cid:155)n 95/232/CE relativa a la organizaci(cid:155)n de un experimento temporal de conformidad con la Directiva 69/208/CEE del Consejo para establecer las condiciones que deben cumplir las semillas de h(cid:146)bridos y de asociaciones varietales de colza y nabo (Texto pertinente a los fines del EEE) (98/173/CE) LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Directiva 69/208/CEE del Consejo, de 30 de junio de 1969, referente a la comercializaci(cid:155)n de las semillas de plantas oleaginosas y textiles (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye la Directiva 96/72/CE (2), y, en particular, su art(cid:146)culo 12 bis, Considerando que la Decisi(cid:155)n 95/232/CE de la Comi- si(cid:155)n (3) establece un experimento temporal en condi- ciones especiales con el fin de determinar los requisitos que deben satisfacer las semillas de h(cid:146)bridos y de asocia- ciones varietales de colza y nabo; Considerando que, a la luz de la experiencia adquirida durante el experimento, que lleg(cid:155) a su t(cid:130)rmino el 31 de diciembre de 1997, parece ser que es preciso recopilar m(cid:145)s datos a escala comunitaria, con el fin de extraer las conclusiones adecuadas relativas a posibles futuras adapta- ciones de las disposiciones comunitarias; Considerando que, por consiguiente, es conveniente ampliar el per(cid:146)odo de realizaci(cid:155)n del experimento en las mismas condiciones, con el fin de evaluar si ser(cid:145) preciso adaptar las disposiciones comunitarias en el futuro; Considerando que es necesario no interrumpir la conti- nuidad del experimento; Considerando que las disposiciones del presente Regla- mento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) permanente de semillas y plantones agr(cid:146)colas, hort(cid:146)colas y forestales, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISI(cid:222)N: Art(cid:146)culo 1 En los apartados 3 y 5 del art(cid:146)culo 5 de la Decisi(cid:155)n la fecha del 31 de diciembre de 1997 se 95/232/CE, sustituir(cid:145) por la del 31 de diciembre de 1998. Art(cid:146)culo 2 La presente Decisi(cid:155)n entrar(cid:145) en vigor el 31 de diciembre de 1997. Art(cid:146)culo 3 Los destinatarios de la presente Decisi(cid:155)n ser(cid:145)n los Estados miembros. Hecho en Bruselas, el 17 de febrero de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 169 de 10. 7. 1969, p. 3. (2) DO L 304 de 27. 11. 1996, p. 10. (3) DO L 154 de 5. 7. 1995, p. 22


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 512/98 van Carlos CARNERO GONZÁLEZ aan de Commissie. Aanwending van de structuurfondsen in het kader van doelstelling 2 in de Autonome Gemeenschap Madrid

eurovoc_concepts:
Community of Madrid
European Regional Development Fund
European Social Fund
Structural Funds
municipality
operational programme
use of aid

text: C 304/120 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 10. 98 (98/C 304/180) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0494/98 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Raad (27 februari 1998) Betreft: Schending van artikel 14 van het Verdrag van Lausanne door de Turkse autoriteiten Het heiligschennende vandalisme waarvan gisteren (3 februari 1998) de Annunciatiekerk op het eiland Imbros het doelwit werd, waarbij ook dit maal de daders niet gearresteerd werden, maakt deel uit van een systematisch beleid om het Griekse bevolkingsdeel van het eiland te intimideren. Dit doel wordt nu eens indirect nagestreefd, zoals onlangs bij de opstelling van het kadaster van het district Kallipoli, dan weer rechtstreeks, zoals in het geval van de schandalige inactiviteit van de Turkse autoriteiten tegenover de personen die zich schuldig hebben gemaakt aan crimineel optreden tegen de Griekse minderheid en de orthodoxe kerk (zie mijn eerdere vragen E-0375/96 (1) en E-3973/96 (2). In artikel 14 van het Verdrag van Lausanne wordt evenwel bepaald: (cid:132)De eilanden Imbros en Tenedos, die onder Turkse souvereiniteit blijven, zullen profiteren van een speciale bestuursvorm, waarbij het bestuur door plaatselijke bewoners wordt uitgeoefend en waarbij elke denkbare garantie aan de autochtone niet-islamitische bevolking wordt geboden op het punt van plaatselijk zelfbestuur en bescherming van individuen en bezittingen. De handhaving van de openbare orde zal worden verzekerd door een politiemacht die uit de plaatselijke bevolking wordt gerecruteerd, onder voornoemd plaatselijk bestuur ressorteert en onderworpen is aan de door dit bestuur vastgestelde regels. (cid:148) Welke stappen denkt de Raad te ondernemen om Turkije ervan te overtuigen dat het zich dient te houden aan bovengenoemde bijzondere bepaling van het Verdrag van Lausanne, dat de bescherming beoogt van de mensenrechten en de religieuze en minderheidsrechten van de Griekse inwoners van de eilanden Imbros en Tenedos? (1) PB C 122 van 25. 4. 1996, blz. 39. (2) PB C 186 van 18. 6. 1997, blz. 146. Antwoord (28 mei 1998) De Raad betreurt de recente ontwikkelingen en is zich er terdege van bewust dat de Turkse regering in het kader van het in juli 1923 ondertekende Verdrag van Lausanne verbintenissen ten aanzien van niet-islamitische minderheden is aangegaan wat de bescherming van individuen en bezittingen betreft. De Europese Raad van Luxemburg van 12-13 december 1997 heeft, in overeenstemming met het standpunt dat de Raad had ingenomen op de Associatieraad met Turkije op 29 april 1997, in herinnering gebracht dat versterking van de banden van Turkije met de Europese Unie ook afhankelijk is van de voortgang van de hervormingen waarmee Turkije is begonnen, met name de afstemming van de normen en de praktijk op het gebied van de mensenrechten op die welke in de Europese Unie gelden, alsmede van het respecteren en beschermen van de minderheden, waaronder ook de religieuze minderheden. De Raad verwacht van alle landen die streven naar lidmaatschap van de Europese Unie dat zij het internationale recht en hun verdragsverplichtingen respecteren en tevens de doelstellingen van de Unie onderschrijven. De situatie van de democratie en de mensenrechten in Turkije blijft bovenaan de agenda van de Raad staan. Deze aangelegenheden komen geregeld in contacten met de Turkse autoriteiten aan bod. (98/C 304/181) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0512/98 van Carlos Carnero Gonza·lez (GUE/NGL) aan de Commissie (17 februari 1998) Betreft: Aanwending van de structuurfondsen in het kader van doelstelling 2 in de Autonome Gemeenschap Madrid De media hebben de laatste dagen gewag gemaakt van de kritiek van de Federatie van gemeenten van Madrid (Federacio·n de Municipios de Madrid › FMM) op het beheer door de regering van de Autonome Gemeenschap Madrid (Comunidad Auto·noma de Madrid › CAM) van de structuurfondsen die deze regio ontvangt in het kader van doelstelling 2. Kan de Commissie, gezien het belang van deze kwestie, de volgende vragen beantwoorden: 1. Weet de Commissie waarom de CAM in de periode 1994-1996 circa 9. 000 miljoen peseta van de structuurfondsen ongebruikt liet, en zo ja, wat is dan haar oordeel over een situatie die aanzienlijke kosten met zich kan meebrengen voor degenen die voor steun in aanmerking kwamen, maar niet over deze mogelijkheid hebben kunnen beschikken?


title: 98/167/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 17ης Φεβρουαρίου 1998 περί τροποποίησης, όσον αφορά τη Γερμανία, το Βέλγιο, το Ηνωμένο Βασίλειο, την Ιρλανδία, την Ισπανία, την Αυστρία, τη Φινλανδία και τη Σουηδία, της απόφασης 96/295/ΕΚ για την ταυτοποίηση των μονάδων του δικτύου πληροφορικής Animo και περί καθορισμού του σχετικού καταλόγου (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
customs inspection
information network
live animal
veterinary inspection

text: 3. 3. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 62/33 APOVASG TGS EPITQOPGS tgr 17gr Vebqouaq˜iou 1998 ˜osom avoq ˜a tg Ceqlam˜ia, to B ˜ekcio, to Gmyl ˜emo Bas˜ikeio, tgm Iqkamd˜ia, tgm peq˜i tqopopo˜igsgr, Ispam˜ia, tgm Austq˜ia, tg Vimkamd˜ia jai tg Sougd˜ia, tgr ap ˜ovasgr 96/295/EJ cia tgm tautopo˜igsg tym lom ˜adym tou dijt ˜uou pkgqovoqij ˜gr Animo jai peq˜i jahoqislo ˜u tou swetijo ˜u jatak ˜ocou (Je˜ilemo pou paqousi ˜afei emdiav ˜eqom cia tom EOW) (98/167/EJ) G EPITQOPG TYM EUQYPA˘IJYM JOIMOTGTYM, ˜Ewomtar up ˜oxg: tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar, tgm odgc˜ia 90/425/EOJ tou Sulbouk˜iou, tgr 26gr Ioum˜iou 1990, swetij ˜a le tour jtgmiatqijo ˜ur jai fyotewmijo ˜ur ek ˜ecwour pou evaql ˜ofomtai sto emdojoimotij ˜o elp ˜oqio oqisl ˜emym f ˜ymtym f ˜yym jai pqoˇi ˜omtym le pqooptij ˜g tgm ukopo˜igsg tgr esyteqij ˜gr acoq ˜ar (1), ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeuta˜ia ap ˜o tgm odgc˜ia 92/118/EOJ (2), jai id˜iyr to ˜aqhqo 20 paq ˜acqavor 3, Ejtil ˜ymtar: ˜oti, jat ˜opim swetijo ˜u ait ˜glator tgr Ceqlam˜iar, tou Bekc˜iou, tou Gmyl ˜emou Basike˜iou, tgr Iqkam- d˜iar, tgr Ispam˜iar, tgr Austq˜iar, tgr Vimkamd˜iar jai tgr Sougd˜iar, wqei ˜afetai ma tqopopoighe˜i o jat ˜akocor tym lom ˜adym Animo pou pqobk ˜epomtai ap ˜o tgm ap ˜ovasg 96/295/EJ tgr Epitqop ˜gr, tgr 18gr Apqik˜iou 1996, cia tom jahoqisl ˜o tym lom ˜adym tou dijt ˜uou pkgqovoqij ˜gr Animo, cia tgm jat ˜aqtisg tou swetijo ˜u p˜imaja jai cia tgm jat ˜aqcgsg tgr ap ˜ovasgr 92/175/EOJ (3), ˜opyr tqopo- poi ˜ghgje tekeuta˜ia ap ˜o tgm ap ˜ovasg 97/377/EJ (4), id˜iyr ˜osom avoq ˜a tir topij ˜er lom ˜ader jai tour sumoqiajo ˜ur stahlo ˜ur ek ˜ecwou· ˜oti ta l ˜etqa pou pqobk ˜epomtai stgm paqo ˜usa ap ˜ovasg e˜imai s ˜ulvyma le tg cm ˜ylg tgr l ˜omilgr jtgmiatqij ˜gr epitqop ˜gr, ENEDYSE TGM PAQOUSA APOVASG: To paq ˜aqtgla tgr ap ˜ovasgr 96/295/EJ tqopopoie˜itai yr en ˜gr: ˜Aqhqo 1 1. Sto jev ˜akaio «Deutschland»: a) sto sgle˜io «TOPIJES LOMADES»: — apake˜ivomtai oi aqihlo˜i tautopo˜igsgr «0101209, 0102809, 0112609, 0114509, 0116513, 0123809, 0137309 jai 0139709», jah ˜yr ep˜isgr jai ta topym ˜ulia «Amberg, Stadt», «Augsburg, Stadt», «Erlangen, Stadt», «F(cid:129)rth, Stadt», «Greifswald, Hansestadt», «Landshut, Stadt», «Rosenheim, Stadt» jai «Schweinfurt, Stadt», — stom aqihl ˜o tautopo˜igsgr 0101513, to topym ˜ulio «Ostvorpommern» amtijah˜istatai ap ˜o to topym ˜ulio «Ostvorpommern und Hansestadt Greifswald»· b) sto sgle˜io «SUMOQIAJOI STAHLOI EKECWOU», apake˜ivomtai o aqihl ˜or tautopo˜igsgr «0151799» jai to topym ˜ulio «Langenhagen (Flughafen)». 2. Sto jev ˜akaio «Belgique»: — sto sgle˜io «TOPIJES LOMADES», apake˜ivomtai o aqihl ˜or tautopo˜igsgr 0501705 jai to topym ˜ulio «Thuin», — sto sgle˜io «SUMOQIAJOI STAHLOI EKECWOU», pqost˜ihemtai o aqihl ˜or tautopo˜igsgr «0503299» jai to topym ˜ulio «Charleroi (A(cid:130)roport)». (1) EE L 224 tgr 18. 8. 1990, s. 29. (2) EE L 62 tgr 15. 3. 1993, s. 49. (3) EE L 113 tgr 7. 5. 1996, s. 1. (4) EE L 158 tgr 17. 6. 1997, s. 49. L 62/34 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 3. 3. 98 3. Sto jev ˜akaio «United Kingdom, SUMOQIAJOI STAHLOI EKECWOU», apake˜ivomtai o aqihl ˜or tautopo˜igsgr «0712699» jai to topym ˜ulio «King’s Lynn». 4. Sto jev ˜akaio «Ireland, SUMOQIAJOI STAHLOI EKECWOU», apake˜ivomtai o aqihl ˜or tautopo˜ig- sgr «0803299» jai to topym ˜ulio «Rosslare». 5. To jev ˜akaio «Espan˜a» amtijah˜istatai ap ˜o to aj ˜okouho je˜ilemo: «Espa ˜na UNIDAD CENTRAL / CENTRAL ENHED / ZENTRALE EINHEIT / JEMTQIJG LOMADA / CENTRAL UNIT / UNIT(cid:144) CENTRALE / UNIT(cid:211) CENTRALE / CENTRALE EENHEID / UNIDADE CENTRAL / KESKUSYKSIKK(cid:153) / CENTRAL ENHET UNIDADES LOCALES / LOKALE ENHEDER / (cid:153)RTLICHE EINHEITEN / TOPIJES LOMADES / LOCAL UNITS / UNIT(cid:144)S LOCALES / UNIT(cid:211) LOCALI / LOKALE EENHEDEN / UNIDADES LOCAIS / PAIKALLISET YKSIK(cid:153)T / LOKALA ENHETER 1100000 SERVICIOS VETERINARIOS ESPA (cid:5)NOLES 1141401 Almer(cid:146)a 1142201 C ´adiz 1143001 C(cid:155)rdoba 1144101 Granada 1144401 Huelva 1145601 1145901 M ´alaga Sevilla 1147001 Ja(cid:130)n 1100102 Huesca 1101502 Teruel 1103102 Zaragoza 1105003 Oviedo Andaluc(cid:146)a Arag(cid:155)n Asturias Baleares 1126704 Palma de Mallorca (Baleares) Canarias Cantabria 1140705 Las Palmas 1141005 Tenerife 1107908 1107208 Torrelavega Santander Castilla-La Mancha 1117607 Albacete 1118807 Ciudad Real 1119707 Cuenca 1120707 Guadalajara 1122107 Talavera de la Reina 1121407 Toledo Castilla y Le(cid:155)n (cid:1)Avila 1108006 1108906 Burgos 1110306 Le(cid:155)n 1111806 Palencia 1113506 Ciudad Rodrigo Salamanca 1112806 1113906 Segovia 1114006 Carbonero el Mayor 1114206 Cuellar 1114606 Cantalejo 1114706 1115706 Valladolid 1116506 Zamora Soria 1123009 Barcelona 1124109 Girona 1125309 Lleida 1126509 Tarragona Catalu ˜na 1127410 Badajoz (Extremadura) Extremadura Galicia Madrid Murcia Navarra La Rioja Pa(cid:146)s Vasco Valencia 1128911 A Coru˜na 1129811 Lugo 1130611 Orense 1131411 Pontevedra 1131912 Madrid 1133913 Murcia 1133113 Fuente- (cid:1)Alamo 1133513 Lorca 1133813 Mar Menor 1133713 Cartagena 1134014 Pamplona 1135015 Logro˜no 1139716 Vitoria 1139816 1139916 Bilbao San Sebasti ´an 1136017 Alicante 1137017 Castell(cid:155)n 1138117 Valencia 3. 3. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 62/35 PUESTOS DE INSPECCI(cid:222)N FRONTERIZOS / GRÆNSEKONTROLSTEDER / GRENZKONTROLLSTELLEN / SUMOQIAJOI STAHLOI EKECWOU / BORDER INSPECTION POSTS / POSTES D’INSPECTION FRONTALIERS / POSTI D’ISPEZIONE FRONTALIERI / GRENS-INSPECTIEPOSTEN / POSTOS DE INSPECÇ (cid:5)AO FRONTEIRIÇOS / RAJATARKASTUSASEMAT / GR(cid:142)NSKONTROLLSTATIONER 1147599 Algeciras (puerto) 1148299 Alicante (puerto y aeropuerto) 1148399 Almer(cid:146)a (puerto y aeropuerto) 1147199 Barcelona (puerto y aeropuerto) 1148499 Bilbao (puerto y aeropuerto) 1147499 C ´adiz (puerto) 1148599 Cartagena (puerto) 1148699 Gij(cid:155)n (puerto y aeropuerto) 1148799 Huelva (puerto) 1148899 A Coru˜na-Santiago de Compostela (puerto y aeropuerto) 1148199 Las Palmas de Gran Canaria (puerto y aeropuerto) 1147899 Madrid-Barajas (aeropuerto) Santa Cruz de Tenerife (puerto y aeropuerto) Santander (puerto y aeropuerto) Sevilla (puerto y aeropuerto) 1147399 M ´alaga (puerto y aeropuerto) 1147999 Palma de Mallorca (aeropuerto) 1147799 Pasajes-Ir ´un (puerto y aeropuerto) 1148099 1148999 1149099 1149199 Tarragona (puerto) 1147299 Valencia (puerto y aeropuerto) 1147699 Vigo-Villagarc(cid:146)a-Mar(cid:146)n (puerto y aeropuerto) 1149299 Vitoria (aeropuerto) 1149399 Zaragoza (aeropuerto)» 6. Sto jev ˜akaio «(cid:153)sterreich, SUMOQIAJOI STAHLOI EKECWOU», to topym ˜ulio «Feldkirch-Tisis» amtijah˜istatai ap ˜o to topym ˜ulio «Tisis». 7. Sto jev ˜akaio «Suomi/Finland, SUMOQIAJOI STAHLOI EKECWOU», to topym ˜ulio «Nuijamaa» amtijah˜istatai ap ˜o to topym ˜ulio «Kotka». 8. To jev ˜akaio «Sverige» amtijah˜istatai ap ˜o to aj ˜okouho je˜ilemo: «Sverige UNIDAD CENTRAL / CENTRAL ENHED / ZENTRALE EINHEIT / JEMTQIJG LOMADA / CENTRAL UNIT / UNIT(cid:144) CENTRALE / UNIT(cid:211) CENTRALE / CENTRALE EENHEID / UNIDADE CENTRAL / KESKUSYKSIKK(cid:153) / CENTRAL ENHET UNIDADES LOCALES / LOKALE ENHEDER / (cid:153)RTLICHE EINHEITEN / TOPIJES LOMADES / LOCAL UNITS / UNIT(cid:144)S LOCALES / UNIT(cid:211) LOCALI / LOKALE EENHEDEN / UNIDADES LOCAIS / PAIKALLISET YKSIK(cid:153)T / LOKALA ENHETER 1600000 DJURAVDELNINGEN Stockholms l(cid:132)n S(cid:148)dermanlands l(cid:132)n 1600100 1600300 Uppsala l(cid:132)n 1600400 1600500 (cid:153)sterg(cid:148)tlands l(cid:132)n 1600600 J(cid:148)nk(cid:148)pings l(cid:132)n 1600700 Kronobergs l(cid:132)n 1600800 Kalmar l(cid:132)n 1600900 Gotlands l(cid:132)n 1601000 Blekinge l(cid:132)n 1601200 1601300 Hallands l(cid:132)n 1601400 G(cid:148)teborg och Bohus l(cid:132)n Sk(cid:134)ne l(cid:132)n 1601500 (cid:142)lvsborgs l(cid:132)n 1601600 Skaraborgs l(cid:132)n 1601700 V(cid:132)rmlands l(cid:132)n 1601800 (cid:153)rebro l(cid:132)n 1601900 V(cid:132)stmanlands l(cid:132)n 1602000 Dalarnas l(cid:132)n 1602100 G(cid:132)vleborgs l(cid:132)n 1602200 V(cid:132)sternorrlands l(cid:132)n 1602300 1602400 V(cid:132)sterbottens l(cid:132)n 1602500 Norrbottens l(cid:132)n J(cid:132)mtlands l(cid:132)n PUESTOS DE INSPECCI(cid:222)N FRONTERIZOS / GRÆNSEKONTROLSTEDER / GRENZKONTROLLSTELLEN / SUMOQIAJOI STAHLOI EKECWOU / BORDER INSPECTION POSTS / POSTES D’INSPECTION FRONTALIERS / POSTI D’ISPEZIONE FRONTALIERI / GRENS-INSPECTIEPOSTEN / POSTOS DE INSPECÇ (cid:5)AO FRONTEIRIÇOS / RAJATARKASTUSASEMAT / GR(cid:142)NSKONTROLLSTATIONER Stockholm (port) Stockholm-Arlanda (airport) 1601199 1601299 1610199 Karlskrona (port) 1612199 Ystad (port) 1612399 Helsingborg (port) 1614199 G(cid:148)teborg-Landvetter (airport) 1614299 G(cid:148)teborg (port) Svinesund (road) 1614399 Storlien-J(cid:132)rpen (road) 1617199 H(cid:134)n (road) 1623199 1625199 Bj(cid:148)rnfjell-Kiruna (road) 1605199 Norrk(cid:148)ping (airport) 1613199 Varberg (port) 1614499 Lysekil (port) 1614599 Wallhamn (port) 1617299 Eda (road)» L 62/36 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 3. 3. 98 G paqo ˜usa ap ˜ovasg apeuh ˜umetai sta jq ˜atg l ˜ekg. ˜Aqhqo 2 Bqun ˜ekker, 17 Vebqouaq˜iou 1998. Cia tgm Epitqop˜g Franz FISCHLER L˜ekor tgr Epitqop˜gr


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 341/98 von Nel van DIJK an die Kommission. Chancengleichheit im Binnenmarkt für Strom und Gas

eurovoc_concepts:
EU statistics
electrical energy
employment statistics
equal treatment
gas
gender equality
job creation
single market

text: C 386/10 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 11. 12. 98 (98/C 386/012) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0323/98 von Riitta Myller (PSE) an die Kommission (17. Februar 1998) Betrifft: Informationspflicht bei ˜nderung von Banknoten Innerhalb der Europ(cid:228)ischen Union besteht ein Binnenmarkt sowie freier Dienstleistungsverkehr, freier Perso- nenverkehr, Freiz(cid:252)gigkeit der Arbeitnehmer und freier Kapitalverkehr. Ungeachtet dessen besteht keine Pflicht, zumindest im Rahmen der Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union, (cid:252)ber den Austausch von Banknoten zu informieren. Beispielsweise wurde (cid:252)ber die Ver(cid:228)nderungen der Tausend- und Zehntausendfrankenscheine in Belgien keine Information an die anderen europ(cid:228)ischen Staaten gegeben. Dadurch entstehen unbillige Schwie- rigkeiten f(cid:252)r Reisende. Was beabsichtigt die Kommission › da vor Einf(cid:252)hrung der einheitlichen W(cid:228)hrung noch Ver(cid:228)nderungen von Banknoten denkbar sind › zu unternehmen, damit in der Europ(cid:228)ischen Union eine Informationspflicht beim Austausch von Banknoten eingef(cid:252)hrt wird? Antwort von Herrn de Silguy im Namen der Kommission (1. April 1998) Nach Artikel 105 a EG-Vertrag und Artikel 16 des Protokolls (cid:252)ber die Satzung des Europ(cid:228)ischen Systems der Zentralbanken (ESZB) und der Europ(cid:228)ischen Zentralbank (EZB) hat der Rat der EZB ab Beginn der dritten Stufe der Wirtschafts- und W(cid:228)hrungsunion (WWU) das alleinige Recht, die Ausgabe von Banknoten innerhalb des Euro-Gebiets zu genehmigen. Dieses Recht gilt unabh(cid:228)ngig davon, da(cid:223) w(cid:228)hrend der (cid:220)bergangszeit vom 1. Januar 1999 bis 31. Dezember 2001 nur Banknoten im Umlauf sein werden, die auf nationale W(cid:228)hrungseinheiten lauten. Damit ist gew(cid:228)hrleistet, da(cid:223) in keinem Mitgliedstaat des Euro-Gebiets ohne Einschaltung der EZB nationale Banknoten in Umlauf gebracht werden. Nach Auskunft des Europ(cid:228)ischen W(cid:228)hrungsinstituts, das die technischen Vorarbeiten f(cid:252)r die Euro-Banknoten (cid:252)berwacht, planen die nationalen Zentralbanken au(cid:223)erdem keine Neuausgabe oder Umgestaltung von Banknoten w(cid:228)hrend der (cid:220)bergangszeit. Die Kommission sieht daher in diesem Bereich keinerlei Handlungsbedarf. (98/C 386/013) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0341/98 von Nel van Dijk (V) an die Kommission (17. Februar 1998) Betrifft: Chancengleichheit im Binnenmarkt f(cid:252)r Strom und Gas Der Ministerrat hat die Richtlinien f(cid:252)r den Binnenmarkt f(cid:252)r Strom und Gas angenommen. Es besteht die Besorgnis, da(cid:223) der Binnenmarkt auf Kosten der Arbeitspl(cid:228)tze in den betreffenden Sektoren verwirklicht wird. Der Verlust von Arbeitspl(cid:228)tzen betrifft in erster Linie Frauen. Angaben von Eurostat zufolge waren 1993 noch 19,6% der Arbeitnehmer in diesem Sektor Frauen. 1994 ging dieser Prozentsatz auf 18,9%, 1995 auf 18,6% zur(cid:252)ck. Hat die Europ(cid:228)ische Kommission den Binnenmarkt f(cid:252)r Strom und Gas auf seine m(cid:246)glichen Auswirkungen f(cid:252)r die Besch(cid:228)ftigungslage insbesondere der Frauen in diesem Sektor untersucht? Hat sie die Funktionsweise des Binnenmarktes f(cid:252)r Strom und Gas an ihren politischen Konzepten gemessen, die in dem Dokument (cid:132)Einbindung der Chancengleichheit in s(cid:228)mtliche politischen Konzepte und Ma(cid:223)nahmen der Gemeinschaft(cid:147)(KOM(96) 0067 vom 21. 2. 1996) formuliert sind?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 318/98 af Nikitas KAKLAMANIS , Alexandros ALAVANOS til Kommissionen. Kommissionens støtte til Kykladernes aviser

eurovoc_concepts:
Southern Aegean
economic support
financial aid
newspaper
press undertaking

text: 22. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 402/9 (98/C 402/008) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0318/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) og Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Kommissionens stłtte til Kykladernes aviser (17. februar 1998) Af repr(cid:230)sentanter for Den Kykladiske Presses Redaktłrforening er jeg blevet informeret om, at Kommissionen i 1997 havde godkendt bevillinger p(cid:229) 90 millioner drakmer til stłtte til aviser p(cid:229) Kykladerne. Kommissionen bedes oplyse fłlgende: 1. Er disse oplysninger rigtige? 2. Hvis ja, er disse penge blevet udbetalt til de stłtteberettigede? 3. Hvis ikke, er der mulighed for en s(cid:229)dan łkonomisk stłtte? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (21. april 1998) Kommissionen kan, efter at have undersłgt sagen hos sit kontor i Athen og den centrale regnskabstjeneste ved hoveds(cid:230)det, oplyse de (cid:230)rede medlemmer om, at Kommissionen ikke har ydet stłtte til aviser p(cid:229) Cykladerne inden for rammerne af sin informationspolitik. Som led i ovenn(cid:230)vnte politik kan der ikke ydes hverken direkte eller indirekte stłtte til den europ(cid:230)iske presse. De eneste forbindelser, som Kommissionen har med pressen, er: › Kłb af spalteplads til oplysning om Unionens politikker, oftest i form af »s(cid:230)rtill(cid:230)g«. › uddannelse af journalister inden for europ(cid:230)iske spłrgsm(cid:229)l via tilbud om rundvisninger og praktikophold. Praktikopholdene arrangeres i henhold til rammeaftaler med centret for journalistik i Maastricht eller Den Europ(cid:230)iske Journalistforening. (98/C 402/009) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0320/98 af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen (17. februar 1998) Om: Bulgarien Hvad głr Kommissionen for at till(cid:230)gge den voksende humanit(cid:230)re krise i Bulgarien łget opm(cid:230)rksomhed i forbindelse med de igangv(cid:230)rende forhandlinger med dette land? Under henvisning til de bulgarske błrnehjem og den kortsigtede bistand, der ydes, bedes Kommissionen oplyse, hvad den foretager sig for at bist(cid:229) med de nłdvendige, mere langsigtede foranstaltninger? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans van den Broek (13. marts 1998) F(cid:230)llesskabet har fortsat i 1997-1998, navnlig via gennem Phare-programmet og Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs Kontor for Humanit(cid:230)r Bistand (ECHO), ydet betydelig social og humanit(cid:230)r bistand til Bulgarien. I lłbet af 1997 opn(cid:229)ede Kommissionen og de bulgarske myndigheder enighed om to programmer p(cid:229) hver 20 mio. ECU (ESAP1 og ESAP2) som direkte łkonomisk bistand til s(cid:230)rligt fattige husstande og et udvalgt antal sociale institutioner og skoler under ledelse af ministerierne for arbejde, undervisning og sundhed, herunder et betydeligt antal błrnehjem og s(cid:230)rlige institutioner for błrn. Det lłbende ESAP2 › program omfatter ogs(cid:229) et betydeligt jobskabelsesprojekt via byfornyelser i fem udvalgte kommuner


title: WRITTEN QUESTION No. 325/98 by Per GAHRTON to the Commission. Rules on organic farming

eurovoc_concepts:
United States
biological standard
cultivation techniques
eco-label
foodstuffs legislation
health control
import (EU)
organic farming

text: C 310/50 EN Official Journal of the European Communities 9. 10. 98 Can the Commission provide me with a list of the Spanish MEPs who attended the meetings held in Spain with EU funds provided under the Prince Programme? Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (6 April 1998) The Commission is sending the list of main events organised as part of the Information Programme for European Citizens (Prince) direct to the Honourable Member and Parliament(cid:146)s Secretariat. However, it should point out that in some cases it has not been possible to state which Member(s) took part in these events as requests for Members to attend had, in some cases, to go through the secretariats of the political groups, in accordance with the cooperation procedure in force between the Commission Representation and Parliament(cid:146)s Office in Spain. (98/C 310/62) WRITTEN QUESTION E-0325/98 by Per Gahrton (V) to the Commission (17 February 1998) Subject: Rules on organic farming The USA is planning to introduce new rules for organic farming which allow irradiation, genetic engineering, factory farming methods etc. which are not normally allowed in Europe in organic production. What does the Commission intend to do to avoid problems in the WTO for those Member States, including Sweden, which wish to maintain stringent standards for the classification of products as organic? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (2 april 1998) The Commission will submit, under the arrangements provided under the World trade organisation (WTO) agreement on technical barriers to trade, comments to the United States on their proposed regulation for organic farming. The Community has well developed rules for the production and labelling of organic products. Council Regulation (EEC) No 2092/91 on organic production of agricultural products and indications referring thereto on agricultural products and foodstuffs (1), provides in Article 11 for a regime of equivalence for products imported from third countries. This regime is managed either by the Commission (Article 11. 1) or, as is currently the case for products from the United States, by the Member States (Article 11. 6). The Community requirements provide that before organic products are imported into the Community from a third country, it should be adequately demonstrated that the products were produced in accordance with production standards and inspection arrangements equivalent to those applied to Community production. Similarly, the draft United States regulations on organic farming include provision for equivalence with regard to imports of organic products from other countries into the United States. (1) OJ L 198, 22. 7. 1991