title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse om informationssamfundets sociale og arbejdsmarkedsmæssige dimension - mennesket i centrum - De næste skridt«

eurovoc_concepts:
EU employment policy
information technology
labour market
social policy

text: C 129/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 4. 98 gelse, og hvor resultatet kan blive en urimelig forvridning af aktiviteten i skibsbygningssektoren og en alvorlig undergravning af de økonomiske mekanismer i søfartsindustrien. Bruxelles, den 25. februar 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse om informa- tionssamfundets sociale og arbejdsmarkedsmæssige dimension — mennesket i centrum — De næste skridt« (98/C 129/06) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 29. juli 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Social-, Familie-, Uddannelses- og Kulturspørgsmål, som udpegede Giampaolo Pellarini til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 12. februar 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 352. plenarforsamling af 25. og 26. februar 1998, mødet den 26. februar 1998, med 97 stemmer for og 9 imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. I forlængelse af sit arbejde med at overvåge, analysere og vejlede om følgevirkningerne af og proble- merne med informationssamfundet (IS) har Kommissio- nen udarbejdet et nyt dokument, der fortrinsvis handler om den sociale dimension og de arbejdsmarkedsmæssige konsekvenser. 1. 2. Udgangspunktet er handlingsplanen fra 1994 om »Europa på vej mod informationssamfundet — en handlingsplan« og grønbogen fra 1996 om »Liv og arbejde i informationssamfundet: Mennesket i cen- trum«. Meddelelsen følger den linje, der er lagt i ovennævnte baggrundsmateriale, og der opstilles følgende hovedmål- sætninger: — at bevidstgøre om informationssamfundets sociale konsekvenser; — at integrere informationssamfundsdimensionen i de sociale politikker og aktioner; — at finde frem til specifikke aktioner, der skal maksi- mere informationssamfundets bidrag til forbedring af beskæftigelsen og integrationen. 1. 3. I et af de første kapitler lægger Kommissionen vægt på behovet for at lette adgangen til informations- samfundet, der »må bygge på principperne om lige muligheder, medbestemmelse og integration af alle«. Infrastruktur og tjenesteydelser »bør være disponible til rimelige priser«; begreber som »universaltjeneste« og »offentlig adgang« skal undersøges nærmere og ses som dynamiske størrelser; hardware og software bør gøres stadig mere brugervenlige; socialgrupper med lav IKT- berøring og -viden skal oplyses om de muligheder, der ligger i de nye teknologier, og de skal deltage i et vedvarende uddannelsesforløb. Indførelsen af informationssamfundet i de offent- 1. 4. lige tjenester kan støtte og udvikle demokratiet ved at fremme deltagelse og åbenhed i forvaltningen. Kommis- sionen oplyser i den forbindelse, at den er ved at udarbejde en grønbog om »Adgang til og udnyttelse af information i den offentlige sektor«. 1. 5. Der kan ligeledes opnås betydelige resultater på de rent sociale områder, som fx politikker vedrørende lige muligheder, fremme af en bedre livskvalitet og beskæftigelsesmuligheder for handicappede. 27. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 129/21 1. 6. Et andet kapitel handler om ændringerne i arbejdets tilrettelæggelse og på arbejdsmarkedet. Allere- de i grønbogen »Mennesket i centrum« foreslog Kommis- sionen, at der blev indledt en indgående debat om arbejdslivets modernisering. Arbejdsmetoderne har i de seneste år ændret sig radikalt, og denne tendens fortsætter og påvirker især forholdet mellem fleksibilitet og tryghed i ansættelsen. På den ene side kan nye arbejdstilrettelæggelses- 1. 7. måder bidrage væsentligt til at styrke erhvervslivets konkurrenceevne, hvilket allerede er blevet påpeget i grønbogen om »Partnerskab — Vejen til fornyelse af arbejdstilrettelæggelsen«: dette er afgørende for Europas forberedelse til at spille en aktiv rolle i den stigende globalisering af produktion og markeder. 1. 8. På den anden side har Kommissionens hørings- proces vist, at »ansatte og fagforeninger frygter, at indførelsen af IKT og nye former for arbejdstilrettelæg- gelse vil føre til mindre jobsikkerhed og ringere arbejds- standarder« (1). 1. 9. Kommissionen er særligt opmærksom på de forskellige former for distancearbejde, der fortsat er mindre udbredt end forventet, til trods for mange arbejdstageres erklærede interesse i denne arbejdsform. 1. 10. Også arbejdsmarkedsdialogen påvirkes af de nye teknologier, »fordi arbejdsmarkedets parter stadig oftere går uden om de traditionelle kollektive overens- komstforhandlinger«, hvilket skyldes indførelsen af stadigt mere fleksible arbejdsmetoder og globaliseringen af markeder og produktion (2). 1. 11. Endelig handler et andet kapitel om, hvilke beskæftigelsesmuligheder informations- og kommuni- kationsteknologierne kan frembyde. 1. 12. Liberaliseringen af telekommunikationsmarke- derne kan føre til nye job, men antallet »vil afhænge af, hvor hurtigt liberaliseringen forløber, og hvor hurtigt teknologierne spredes« (pkt. 42). Det er især de små og mellemstore software- og edb-virksomheder, der står bag jobskabelsen i Europa. Men der er problemer med mangel på faglært arbejds- kraft, og der er behov for fortsat og hurtig ajourføring af de faglige kvalifikationer. (1) Kommissionens meddelelse om »Informationssamfundets sociale og arbejdsmarkedsmæssige dimension«, KOM(97) 390, pkt. 26. (2) Kommissionens meddelelse om »Informationssamfundets sociale og arbejdsmarkedsmæssige dimension«, KOM(97) 390, pkt. 32. 1. 13. Regionale og lokale forvaltninger spiller en hovedrolle i bestræbelserne på at bistå SMV og hjælpe dem til at udnytte deres potentiale fuldt ud. 1. 14. Den sociale økonomi kan ligeledes spille en vigtig rolle ved at udnytte de nye teknologier til at hjælpe specielt dårligt stillede samfundsgrupper med at undgå social udstødelse. 1. 15. Endelig vil de offentlige arbejdsformidlinger opdage, at informations- og kommunikationsteknologi- erne (IKT) er det mest effektive og hurtigste middel til at matche udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet. 1. 16. Meddelelsen konkluderer, at den sociale dimen- sion i høj grad bør integreres i medlemsstaternes strategi for udvikling af informationssamfundet. 2. Generelle bemærkninger 2. 1. I sin udtalelse om Kommissionens meddelelse om »Europa i spidsen for det globale informationssamfund: Rullende handlingsplan« sagde ØSU, at »det ser positivt på den vedvarende indsats, der ydes af Kommissionen og alle de EU-organer (. )« (3). 2. 2. Med de meget komplekse spørgsmål, der berøres, bekræfter denne meddelelse uden tvivl, at den nye teknologiske revolution, der gennemsyrer alle økonomi- ske, sociale og kulturelle forhold, objektivt set har stor betydning. 2. 3. Ganske vist ligger der store muligheder, men store dele af befolkningen risikerer også at blive hægtet af. 2. 4. Det er ikke første gang, Kommissionen behandler spørgsmålet om de sociale konsekvenser, herunder især de beskæftigelsesmæssige konsekvenser af informations- samfundet, men den foreliggende meddelelse har helt klart en bedre indfaldsvinkel til de komplekse spørgsmål om social samhørighed og forholdet mellem beskæftigel- se og ny teknologi. 2. 5. For det første er det positivt, at forslagene ikke vedrører enkeltstående foranstaltninger, der i forskelligt omfang kunne forbedre de enkelte aspekter, men i stedet opstiller en egentlig strategi, der forpligter EU i de kommende år, ikke alene på det rent finansielle plan, men også i mere overordnede økonomiske, sociale og kulturelle politiske beslutninger. 2. 6. Det var også det synspunkt, ØSU gav udtryk for i sin ovennævnte udtalelse om den rullende handlingsplan, da det sagde, at udviklingen af informationssamfundet (3) EFT C 296 af 29. 9. 1997, s. 13. C 129/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 4. 98 »vil indebære valg, som ikke kan træffes enkeltvis, men som skal ses i en større sammenhæng og træffes under hensyntagen til de juridiske, organisationsmæssige, øko- nomiske, sociale og kulturelle konsekvenser« (1). fleksibilitet og social tryghed samt arbejdsvilkår bør prioriteres højt i den fremtidige arbejdsmarkedsdialog, som kan udvikles bl. a. takket være de muligheder, der skabes af IKT. 2. 7. Kommissionen sætter »mennesket i centrum« i denne meddelelse, og det kan helt konkret ses ved, at den ikke nøjes med at gøre rede for, hvilken strategi den agter at følge for yderligere at styrke den sociale dimension af informationssamfundet, men i slutningen af hvert kapitel fremsætter konkrete løsningsforslag, som godt nok skal efterprøves i praksis, men som umiddelbart udgør en værdifuld ramme for Kommissio- nens forpligtelser i de kommende år. 2. 8. I hvert af de kapitler i meddelelsen, der behandler de enkelte, vigtigste aspekter af informationssamfundet ud fra en social synsvinkel, bebudes specifikke foranstalt- ninger, analyser og studier og konkrete tiltag, der kan fremme debatten og udbrede information. 2. 9. Men der tages også fat på mere grundlæggende spørgsmål. Det er fx vigtigt, at Kommissionen erklærer, at den ved hjælp af passende undersøgelser og tilpasning- er agter at »genoverveje« visse grundlæggende spørgs- mål, som fx »universalservicens rækkevidde, kvalitet, niveau og pris inden den 1. januar 1998« med det formål at sikre adgang for alle. 2. 10. Med det formål for øje at øge demokratiet accepterer Kommissionen således Europa-Parlamentets forslag om at udarbejde en kommunikations- og infor- mationsstrategi, der kan lette befolkningens og organisa- tionernes adgang til institutionerne. I forbindelse med jobskabelsesmulighederne er 2. 15. der behov for at undersøge aspekterne af økonomiens »afmaterialisering« nærmere. Kommissionen ønsker at gennemføre denne undersøgelse som led i det femte FTU-rammeprogram, og vil samtidig følge de reelle udviklingstendenser, som de fremgår af de statistiske oplysninger fra Eurostat og ESIS. 2. 16. Der lægges særlig vægt på den jobskabelsesef- fekt, der opnås med udbredelsen af de nye teknologier i lokaludviklingen. Som ØSU flere gange tidligere har sagt, er det en af de erhvervssektorer, der bør udnyttes mest muligt i de kommende år, da den indeholder et stort jobskabelsespotentiale. Indførelsen af de nye teknologier kan styrke og fremskynde disse muligheder. 2. 17. Dertil kommer, at der ligeledes er behov for at løse det strukturelle problem med den såkaldte kvalifikationskløft mellem virksomhedernes efterspørg- sel efter høje og tidssvarende kvalifikationer og en i vid udstrækning utilstrækkelig erhvervsuddannelse. Medde- lelsen citerer en undersøgelse, der viser, at 52 % af jobsøgerne ikke har nogen erhvervsuddannelse, og kun et meget lille mindretal af disse får tilbud om omskoling eller efteruddannelse. 2. 11. Hvad angår beskæftigelsesspørgsmålet, der er kernen i denne meddelelse, fremgår det tydeligt, at Kommissionen er bevidst om, at de gennemgribende ændringer, der følger i kølvandet på IKT, bør følges på nært hold og analyseres for at sikre, dels at virksomhed- erne klarer sig bedre, dels at arbejdstagernes rettigheder respekteres. 2. 18. Kommissionen erklærer derfor, at den »i forbin- delse med Agenda 2000-forslagene fuldt ud vil forpligte sig til at forbedre systemerne til udvikling af menneskeli- ge ressourcer med henblik på at foregribe økonomiske og sociale ændringer, sikre beskæftigelsesegnetheden og udnytte beskæftigelsesmulighederne i informationssam- fundet« (pkt. 48). 2. 12. Beslutningen om at etablere et europæisk net med henblik på at styrke den europæiske forskning og udbrede god praksis vedrørende de nye arbejdstilrette- læggelses- og produktionsformer hilses derfor velkom- indgå i bl. a. men. Forskning og undersøgelser skal FTU-rammeprogrammerne og innovationshandlings- planen. Specielt hvad angår distancearbejde, er der vilje 2. 13. til at tage fat på spørgsmålet om en retlig definition heraf og til at indlede høringer med arbejdsmarkedets parter om, hvorvidt en fællesskabsaktion til beskyttelse af distancearbejdere kan anbefales. 2. 14. Et andet ligeså vigtigt punkt er Kommissionens understregelse af, at beskæftigelse, balance mellem (1) EFT C 296 af 29. 9. 1997, s. 13. 3. Universalservice 3. 1. ØSU mener, at Kommissionens overordnede strategi for informationssamfundet er klart formuleret, men kunne være mere dybtgående og detaljeret, især hvad angår spørgsmålet om universalservice. I denne meddelelse indtager Kommissionen en ny 3. 2. og mere kritisk holdning til universalservicespørgsmålet. ØSU har flere gange givet udtryk for sin betænkning ved en for ukritisk indfaldsvinkel til dette vanskelige, grundlæggende problem. Kommissionens forbehold synes at underbygge ØSU’s holdning og gentagne opfor- dringer. 27. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 129/23 3. 3. Der er flere forskellige aspekter at overveje: — sandsynligheden for, at der sikres almen adgang til informationssamfundet; — garanti for, at dem, der bor i landdistrikter og randområder eller tilhører de svageste samfunds- grupper, ikke udelukkes eller møder hindringer; — masseudbredelse af informationsteknologierne og viden om informationssamfundet. 3. 4. Først og fremmest skal der tages stilling til spørgsmålet om offentlig adgang. ØSU er enig med Kommissionen, når den tilskynder medlemsstaterne til »at sikre, at adgang bliver et centralt mål for deres informationssamfundsstrategier«. ØSU henleder endvi- dere opmærksomheden på anbefalingerne fra ekspert- gruppen på højt niveau (EHN), der siger, at man for at undgå udstødelse og bevare den regionale samhørighed bør ændre den nuværende definition af begrebet »univer- saltjeneste«, således at man fokuserer på forpligtelsen til universel betjening af lokalsamfundenes institutioner på uddannelsesområdet, det kulturelle område, inden for sundhedsvæsen og på det sociale og økonomiske område (1). 3. 5. I denne sammenhæng vil ØSU gerne gentage nogle bemærkninger fra sin nylige udtalelse om »Samhø- righed og Informationssamfundet« (2), og specielt opfor- drer ØSU Kommissionen til: — mere præcist at udpege, hvilke serviceydelser der skal indgå i universalservicen, da det er underforstået, at begrebet ikke længere kan være begrænset til telefontjenester i faste net, men også må omfatte mere avancerede tjenesteydelser som fx Internetadgang; — at udpege steder og offentlige institutioner, hvor sådanne ydelser kan være offentligt tilgængelige; — at opstille finansierings- og prissætningssystemer, der gør offentlig adgang mulig, fx en universalservi- cefond med bidrag fra de virksomheder, der forvalter telekommunikationstjenesterne. 3. 6. Disse spørgsmål har især betydning for land- distrikterne og randområderne, og mere generelt for de tilbagestående regioner, der har et udviklingsefterslæb. ØSU er bekymret over, at alle data vedrørende netværks- installationer og tjenester (3) klart viser, at selv om der utvivlsomt sker fremskridt, risikerer den teknologiske kløft at blive stadigt bredere i de kommende år. (1) Afsluttende rapport fra gruppen af eksperter på højt niveau (EHN) »Opbygning af det Europæiske informationssam- fund for alle«, april 1997, anbefaling 10a. (2) ØSU’s udtalelse: EFT C 355 af 21. 11. 1997 af 1. og 2. oktober 1997 om »Samhørighed og Informationssamfundet«. (3) Se bilag i den ovennævnte meddelelse om »Samhørighed og Informationssamfundet«. Medlemsstaterne og Kommissionen bør virkelig passe på, at liberaliseringsprocessen ikke får en negativ virk- ning, da øgede omkostninger og lavere indtjening kan afskrække private operatører fra at investere i disse områder. Den nye definition af universalserviceforpligtelsen bør gøre det muligt for alle at få adgang til avancerede telekommunikationsydelser til en overkommelig pris. 3. 7. ØSU støtter Kommissionens bestræbelser på at få de små og mellemstore virksomheder i de dårligt stillede områder til at anvende de nye serviceydelser, da det bidrager til den økonomiske og sociale samhørighed, skaber nye beskæftigelsesmuligheder og overordnet set forbedrer disse regioners konkurrenceevne. WOLF-pilotprojekterne og IMPLACE og MARSOUR- CE-initiativerne bør styrkes og udvides. 3. 8. For at få et bedre kendskab og et bredere vurderingsgrundlag opfordres Kommissionen desuden til at foretage en årlig undersøgelse af informationssam- fundsudviklingen i Europa set i forhold til den økonomi- ske og sociale samhørighed (4). 4. Skoleuddannelse og livslang uddannelse Et informationssamfund, der virkelig er for alle, 4. 1. forudsætter bred anvendelse af de nye serviceydelser og udbredte edb-kundskaber som et skridt på vejen fra informationssamfundet til videnssamfundet. 4. 2. Her bør skolerne gå i spidsen. ØSU gentager en bemærkning fra en tidligere udtalel- se (5): »informations- og kommunikationsteknologierne bør indføres på alle niveauer i uddannelsessystemet«. 4. 3. I nogle europæiske lande har regeringerne allere- de udarbejdet og er ved at gennemføre storstilede planer om anvendelse af informationsteknologi på alle klassetrin. (4) På nuværende tidspunkt findes der kun en undersøgelse fortaget af Nexus m. fl. i slutningen af 1995, og oplys- ningerne deri er derfor stort set alle forældede, da udvik- lingen i informationssamfundet løber hurtigere end på andre teknologiske områder, og man risikerer derfor at basere diskussionen på et grundlag, der ikke svarer til virkeligheden, der hele tiden ændrer sig. (5) ØSU’s udtalelse om grønbog om liv og arbejde i informa- tionssamfundet, EFT C 206 af 7. 7. 1997. C 129/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 4. 98 Målet om »en computer i hvert klasseværelse« bør forfølges af alle medlemsstaterne, og Kommissionen bør arbejde i samme retning og iværksætte programmer og aktioner til støtte og fremme af regeringernes indsats, pædagogiske forsøg og udveksling af erfaringer. Der bør særligt fokuseres på uddannelse og efteruddan- nelse af lærere, således at de får mulighed for at anvende de nye informations- og kommunikationsteknologier i undervisningen. 4. 4. Oprettelsen af netværk mellem skoler i alle medlemsstater kunne have stor værdi for fremme af denne type kulturelle tiltag, og dermed ville der blive skabt et »uddannelsesnetværk«. 4. 5. ØSU gentager forslaget fra ekspertgruppen på højt niveau om at oprette et europæisk uddannelseskon- tor og -net (European Learning Agency and Network — ELAN), der skal fremme og formidle viden om avancerede anvendelsesmuligheder for IKT på områder af særlig interesse for almen og erhvervsfaglig uddannelse i hele Europa. En kraftig satsning på at indføre informations- 4. 6. samfundet i skolerne ville have en positiv afsmitning på indførelse af IKT i de private hjem. 4. 7. Medens de yngre generationer på sin vis er sikret adgang til informationssamfundet, risikerer de voksne og især de ældre i stort omfang at blive hægtet af. Ekspertgruppen på højt niveau siger, »at det er vigtigt at anskue informationssamfundet som et uddannelses- samfund« og understreger, at »der i Europa ikke er tilstrækkelige incitamenter til at investere i sådanne livslange uddannelsesaktiviteter« (1). 4. 8. ØSU støtter Kommissionens plan om at iværk- sætte bevidstgørelseskampagner over for de grupper af voksne, der i dag har mindst berøring med informations- samfundet, eller som har størst risiko for at blive hægtet af, som fx de arbejdsløse, kvinderne og de ældre. 4. 9. Risikoen for at blive «forældet» har bredt sig fra maskiner til kundskaber og personer. Mange ryger ud af arbejdsmarkedet og kan ikke komme ind igen, fordi de ikke er i stand til at holde trit med den teknologiske udvikling og de påkrævede kundskaber, der kræver en langt større fleksibilitet og omstillingsevne end tidligere. Såvel de offentlige som de private uddannelsessystemer bør derfor tilbyde efteruddannelsesog omskolingskurser, (1) Ovennævnte rapport fra EHN om »Opbygning af det europæiske informationssamfund for alle«. I rapporten citeres desuden Delors-rapporten »Learning: The Treasure Within, rapport til UNESCO fra Den Internationale Kom- mission for Uddannelse i det 21. århundrede, UNESCO, 1996«. der sigter mod en større indsigt i IKT, der efterhånden berører alle produktions- og handelssektorer. 4. 10. ØSU støtter Kommissionens erklærede hensigt om at ville undersøge, hvorvidt der kan oprettes viden- centre, hvor personer, der ellers risikerer at blive hægtet af, kan få adgang til en grundlæggende indføring i informationssamfundsteknologierne og dermed erhver- ve sig de nødvendige kvalifikationer. At sikre adgang for alle til informationssamfun- 4. 11. det bør være en af målsætningerne for udviklingen af den europæiske informationssamfundsmodel, der bl. a. bør være karakteriseret ved dens evne til at mindske social udstødelse og til at skabe nye muligheder for de svageste samfundsgrupper. Dette er særligt vigtigt i en tid, hvor de sociale sikringssystemer i alle medlemsstater- ne gennemgår radikale ændringer. 5. Demokrati og offentlige tjenester 5. 1. Et informationssamfund for alle har også en positiv afsmitning på demokratiet, da det giver borgerne nye muligheder for at blive holdt informeret og for at deltage og giver mulighed for bedre tilsyn med og større åbenhed i forvaltningen. 5. 2. ØSU ser positivt på, at Kommissionen vil udar- bejde en meddelelse om en kommunikations- og informa- tionsstrategi, der kan lette befolkningens og organisatio- nernes adgang til institutionerne. ØSU mener, at anvendelsen af IKT bør fremmes i medlemsstaterne, der bl. a. bør anvende disse teknologier som et middel til at høre borgerne om overordnede spørgsmål, især i lokalsamfundene (livskvalitet i byerne, prioritering af regeringens arbejdsprogram, økonomiske og skattemæssige spørgsmål, transport, åbningstider i offentlige kontorer og hos private forretningsdrivende, sociale eller kulturelle spørgsmål osv. ). IKT kan fungere som et direkte og permanent bindeled mellem det offentlige og borgerne og bane vejen for en intens udveksling af oplysninger. 5. 3. ØSU opfordrer desuden Kommissionen til at iværksætte en omfattende oplysningskampagne rettet mod borgerne og de centrale og lokale myndigheder i medlemsstaterne om, hvilke elektronisk lagrede oplys- ninger om EU-institutionerne der er adgang til (via Internet). Nationale eller regionale databaser eller websi- tes om EU-spørgsmål kan være af særlig interesse, da de bl. a. ville fremme en generel inddragelse af alle borgere i spørgsmål om EU-støtte og -finansiering samt i alle andre EU-initiativer. De offentlige forvaltninger kan sammen med 5. 4. skolerne blive drivkraften bag et informationssamfund 27. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 129/25 for alle ved at tilbyde borgerne mulighed for at erhverve sig de nødvendige kundskaber og at anvende dem i praksis. 5. 5. ØSU agter at behandle dette emne mere indgåen- de, bl. a. på baggrund af den meddelelse, Kommissionen har bebudet at ville offentliggøre i de kommende måneder som en opfølgning af debatten om grønbogen om »Adgang til og udnyttelse af informationerne i den offentlige sektor«. Indtil da understreger ØSU, at hvis den offentlige 5. 6. sektor i større omfang gør brug af IKT, vil det bl. a. have en positiv indflydelse på kvaliteten af serviceydelserne, især hvis der etableres fjernadgang, hvilket nedsætter ventetider og giver bevægelseshæmmede personer selv- stændig adgang. Der er utallige områder, lige fra folkeregistre og andre registre til sundheds- og kulturtilbud, hvor det offentlige kunne tilbyde borgerne en bedre service ved hjælp af IKT. 5. 7. ØSU sætter især pris på Kommissionens retnings- linjer mht. at bevidstgøre om IKT’s mulighed for at forbedre sundhedssystemerne og planen om at udvikle et netværk på fællesskabsplan med henblik på at udveksle epidemiologiske data og udbrede kendskabet til de europæiske folkesundhedsprogrammer. 6. Handicap Et informationssamfund, der virkelig er for alle, 6. 1. bør også give handicappede mulighed for en bedre livskvalitet og nye beskæftigelsesmuligheder. IKT byder på nye teknologier og anvendelsesmåder af de forskellige serviceydelser, der kan imødekomme disse krav. Ligesom Kommissionen opfordrer ØSU til, at 6. 2. man ved omdefineringen af begrebet universalservice giver høj prioritet til spørgsmålet om handicappedes adgang til informationssamfundet, og at man fastlægger, hvilke serviceydelser der er omfattet af universalservice- begrebet. 6. 3. ØSU mener desuden, at Kommissionen bør opfordre medlemsstaterne til at stille grundlæggende og avancerede IKT-ydelser til rådighed for handicappede på lempelige vilkår. Kommissionen kunne iværksætte og eventuelt også finansiere IKT-forsøgsuddannelser, der specielt tager sigte på handicappede. 6. 4. Hvad angår beskæftigelsesmulighederne, bør ud- bredelsen af distancearbejde gøre det lettere — især for svært bevægelseshæmmede — at finde arbejde, men man skal passe på, at det ikke fører til isolering. 6. 5. Endelig bør man forsøge at etablere et tættere samarbejde mellem industrien og handicaporganisatio- nerne med henblik på at forbedre adgangen til hardware og på forsøgsbasis at udvikle software, der primært sigter mod personer med kommunikationsvanske- ligheder. 7. Distancearbejde 7. 1. Distancearbejde fortjener særlig opmærksom- hed, da det igennem de seneste år — omend ud fra vidt forskellige vurderinger — er blevet anset for at være et af informationssamfundets største potentialer. 7. 2. Den måde, hvorpå arbejdet nu tilrettelægges i alle de højtudviklede lande, åbner mulighed for fleksible arbejdsmetoder, herunder også distancearbejde. Distancearbejde kan enten ses som et fremskridt for arbejdstagerne eller som et tilbageskridt, der sætter dem i en væsentlig svagere og usikker position. 7. 3. Rent bortset fra de teknisk-organisatoriske vur- deringer er forhold som social sikkerhed og juridiske, sundheds- og sikkerhedsmæssige aspekter særligt vigtige og bør undersøges nærmere med henblik på at finde nye løsninger. Distancearbejdernes status er et emne, man i dag 7. 4. diskuterer i næsten alle medlemsstaterne, men der er også behov for at behandle spørgsmålet på EU-plan. På nuværende tidspunkt har ingen af medlemsstaterne en specifik, sammenhængende lovgivning på dette felt. Kommissionen har meget passende afsat punkt III. 3 til behandling af dette emne med det formål at opstille passende rammer for distancearbejde. 7. 5. ØSU hilser det velkomment, at Kommissionen vil indlede høringer med arbejdsmarkedets parter om muligheden for en fællesskabsaktion til social og retlig beskyttelse af distancearbejdere. ØSU vil naturligvis deltage i denne debat, hvis form og forløb efterfølgende skal fastlægges af den kompetente institution. Som foreslået af ekspertgruppen på højt niveau kunne konventionen og rekommendationen vedrørende be- skyttelse af arbejdstagere med hjemmearbejde fra den Internationale Arbejdskonference i 1995 og Kommissio- nens forslag til direktiv om atypisk arbejde (1) eventuelt anvendes som EU-retningslinjer. 7. 6. ØSU forslår, at Kommissionen tilskynder ar- bejdsmarkedets parter i medlemsstaterne til at indføje særlige regler vedrørende distancearbejde i de nye nationale overenskomster. (1) KOM(90) 228 endelig udg. — SYN 280 og SYN 281. C 129/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 4. 98 Kommissionen kunne endvidere registrere og udsende rundskrivelser om god praksis inden for kollektive overenskomstforhandlinger og praktiske erfaringer, som kunne foreslås arbejdsmarkedets parter som led i ar- bejdsmarkedsdialogen. Der bør især lægges vægt på uddannelse og efteruddan- nelse af lærere, således at de får mulighed for at anvende de nye informations- og kommunikationsteknologier i undervisningen. Endelig foreslår ØSU, at der satses bredt på 7. 7. »telecottage«-initiativer eller oprettelse af lokale multi- medieservicecentre, der også kunne tjene som samlings- punkt for uddannelses- og informationsaktiviteter. Ud over at hjælpe dem, der er i overhængende fare for at blive udstødt, som fx de langtidsledige, der ikke har midler at investere i hardware, til at blive beskæftiget som distancearbejdere, ville »telecottages« også være en social gevinst, da distancearbejdets iboende risiko for isolering dermed ikke længere vil være aktuel. 8. Konklusioner og forslag 8. 1. ØSU støtter Kommissionens strategi om at lette adgangen til informationssamfundet. Denne strategi skal baseres på principperne om lige muligheder samt alles deltagelse og inddragelse. Rent konkret skal strategien gennemføres ved, 8. 2. at der i politikken og de sociale foranstaltninger tages højde for informationssamfundsaspekterne for at frem- me beskæftigelse og social integration. ØSU opfordrer navnlig til, at der i de planlagte og fremtidige foranstaltninger, som Kommissionen erklæ- rer, »gives lejlighed til at fremme lige muligheder« (1) ved, at kvinder deltager aktivt informations- og kommunikationsaktiviteter. i 8. 3. Hvad angår universalservice opfordrer ØSU Kommissionen til at undersøge, hvorledes universalser- vicebegrebet ud over de grundlæggende tjenesteydelser kan omfatte mere avancerede tjenester (som fx Internet- adgang), samtidig med at man fremmer disponibilitet og rimelige priser. 8. 4. ØSU henleder opmærksomheden på, at EHN foreslår, at universaltjenesten — for at undgå udelukkel- se og for at bevare den regionale samhørighed — skal indebære, at lokale institutioner på det uddannelsesmæs- sige, kulturelle, medicinske, sociale og økonomiske område får særligt gunstige adgangsbetingelser til infor- mationssamfundet. 8. 5. ØSU understreger, at IKT bør indgå på alle niveauer i uddannelsessystemet. 8. 6. ØSU støtter Kommissionens plan om som led i strategien for livslang uddannelse at iværksætte bevidst- gørelseskampagner over for de grupper af voksne, der i dag er i mindst berøring med informationssamfundet, eller som har størst risiko for at blive holdt udenfor, som fx arbejdsløse, kvinder og ældre. 8. 7. ØSU mener, at de offentlige forvaltninger sam- men med skolerne kan blive drivkraften bag informa- tionssamfundet. Hvis den offentlige sektor i større omfang gør brug af IKT, vil det have en positiv indflydelse på kvaliteten af serviceydelserne, idet borger- ne dermed får nye muligheder og tjenesteydelser også på beskæftigelsesområdet. 8. 8. Et informationssamfund, som virkelig er for alle, skal også give handicappede en bedre livskvalitet og nye beskæftigelsesmuligheder. ØSU støtter Kommissionens plan om at prioritere handicappedes problemer med adgang til informations- samfundet ved en ny definering af begrebet universal- service. 8. 9. ØSU glæder sig over, at Kommissionen har taget initiativ til at høre arbejdsmarkedets parter om muligheden for en fællesskabsaktion til retlig og social beskyttelse af distancearbejdere med særlig vægt på indkredsning af sundheds- og sikkerhedsproblemerne. 8. 10. Ovennævnte tiltag har til formål at løse IKT- problemerne og skabe størst muligt kendskab til infor- mationssamfundets muligheder. Tilbage står et grundlæggende problem, som dette og alle foregående kommissionsdokumenter kun berører indirekte, men som efter ØSU’s mening skal tackles med konkrete foranstaltninger, nemlig en ændring af informationssamfundets image. 8. 11. Informationssamfundet er af mange blevet op- fattet som årsag til jobnedskæringer, siden det første gang gjorde sin entré i service- og produktionsvirk- somhederne. Det er korrekt, at millioner af arbejdspladser i de seneste år er forsvundet pga. automatisering og indførelse af IKT, men der er skabt andre netop takket være hardware- og softwareproduktionen og de nye muligheder, der ligger i IKT på de forskellige produktions- og service- områder. (1) KOM(97) 390 endelig udg. , pkt. 18. 8. 12. har dog svært ved at slå igennem. En positiv opfattelse af informationssamfundet 27. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 129/27 Kommissionens seneste dokumenter (1) har imidlertid bidraget til, at debatten også har drejet sig om de positive aspekter af informationssamfundet, herunder beskæftigelsen. Dette gælder især denne meddelelse om den sociale og arbejdsmarkedsmæssige dimension, som bør realiseres i videst muligt omfang. 8. 13. ØSU støtter derfor Kommissionen bestræbelser på at inddrage den sociale dimension i udformningen af (1) Fra hvidbogen om »Vækst, konkurrenceevne og beskæfti- gelse« til dokumenterne om samhørighed i informations- samfundet, den menneskelige dimension osv. de politikker, der skal gennemføre informationssamfun- det, og ønsker at bidrage positivt til dette arbejde. Målgruppen for denne oplysningskampagne skal især være de unge, de langtidsledige og kvinderne, som i mange regioner er dem, der er hårdest ramt af arbejdsløsheden. 8. 14. Efter ØSU’s mening kan denne fokusering på den sociale dimension og iværksættelsen af konkrete foranstaltninger for at udnytte mulighederne for beskæf- tigelse og social integration bidrage til en mere positiv holdning til informationssamfundet. Bruxelles, den 26. februar 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg BILAG til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne, men opnåede mere end en fjerdedel af de afgivne stemmer. Punkt 7. 5 Sidste punktum — der nævner konventionen og rekommandationen vedrørende beskyttelse af arbejdstagere med hjemmearbejde fra Den Internationale Arbejdskonference i 1995 som en eventuel model for europæiske retningslinjer udelades. Begrundelse »Hjemmearbejde« sigter kun til stedet, hvor arbejdet udføres. Distancearbejde er et langt bredere begreb. Arbejdsgiverne vendte sig en bloc mod en konvention om hjemmearbejde og deltog ikke i drøftelserne. Der er kun få regeringer, der har ratificeret konventionen. Derfor bør henvisningen til den udelades. Afstemningsresultat For: 34, imod: 71, hverken for eller imod: 3


eurovoc_concepts:
export licence
milk
milk product

formats: pdf print

text: L 58/30 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 27. 2. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 452/98 of 26 February 1998 temporarily suspending the issuing of export licences for certain milk products THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 804/68 of 27 June 1968 on the common organisation of the market in milk and milk products (1), as last amended by Regula- tion (EC) No 1587/96 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1466/95 of 27 June 1995 laying down special detailed rules of application for export refunds on milk and milk products (3), as last amended by Regulation (EC) No 2497/97 (4), and in particular Article 8(3) thereof, Whereas the market in certain milk products is currently subject to uncertainty; whereas licence applications of a speculative nature should be avoided which may lead to distortions of competition between operators and poten- tially disrupt the continuity of exports of these products for the remainder of the period in question; whereas the issue of export licences for the products involved should be temporarily suspended, Whereas the Management Committee for milk and milk products has not delivered on opinion within the time limit set by its chairman, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The issue of export licences for milk products referred to in the Annex is hereby suspended on 27 February 1998. Article 2 This Regulation shall enter into force on 27 February 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 26 February 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 148, 28. 6. 1968, p. 13. (2) OJ L 206, 16. 8. 1996, p. 21. (3) OJ L 144, 28. 6. 1995, p. 22. (4) OJ L 345, 16. 12. 1997, p. 12. 27. 2. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 58/31 ANNEX Product code Product code Product code Product code 0401 10 10 9000 0401 10 90 9000 0401 20 11 9100 0401 20 11 9500 0401 20 19 9100 0401 20 19 9500 0401 20 91 9100 0401 20 91 9500 0401 20 99 9100 0401 20 99 9500 0401 30 11 9100 0401 30 11 9400 0401 30 11 9700 0401 30 19 9100 0401 30 19 9400 0401 30 19 9700 0401 30 31 9100 0401 30 31 9400 0401 30 31 9700 0401 30 39 9100 0401 30 39 9400 0401 30 39 9700 0401 30 91 9100 0401 30 91 9400 0401 30 91 9700 0401 30 99 9100 0401 30 99 9400 0401 30 99 9700 0402 21 11 9200 0402 21 11 9300 0402 21 11 9500 0402 21 11 9900 0402 21 17 9000 0402 21 19 9300 0402 21 19 9500 0402 21 19 9900 0402 21 91 9100 0402 21 91 9200 0402 21 91 9300 0402 21 91 9400 0402 21 91 9500 0402 21 91 9600 0402 21 91 9700 0402 21 91 9900 0402 21 99 9100 0402 21 99 9200 0402 21 99 9300 0402 21 99 9400 0402 21 99 9500 0402 21 99 9600 0402 21 99 9700 0402 21 99 9900 0402 29 15 9200 0402 29 15 9300 0402 29 15 9500 0402 29 15 9900 0402 29 19 9200 0402 29 19 9300 0402 29 19 9500 0402 29 19 9900 0402 29 91 9100 0402 29 91 9500 0402 29 99 9100 0402 29 99 9500 0402 91 11 9110 0402 91 11 9120 0402 91 11 9310 0402 91 11 9350 0402 91 11 9370 0402 91 19 9110 0402 91 19 9120 0402 91 19 9310 0402 91 19 9350 0402 91 19 9370 0402 91 31 9100 0402 91 31 9300 0402 91 39 9100 0402 91 39 9300 0402 91 51 9000 0402 91 59 9000 0402 91 91 9000 0402 91 99 9000 0402 99 11 9110 0402 99 11 9130 0402 99 11 9150 0402 99 11 9310 0402 99 11 9330 0402 99 11 9350 0402 99 19 9110 0402 99 19 9130 0402 99 19 9150 0402 99 19 9310 0402 99 19 9330 0402 99 19 9350 0402 99 31 9110 0402 99 31 9150 0402 99 31 9300 0402 99 31 9500 0402 99 39 9110 0402 99 39 9150 0402 99 39 9300 0402 99 39 9500 0402 99 91 9000 0402 99 99 9000 0403 10 11 9400 0403 10 11 9800 0403 10 13 9800 0403 10 19 9800 0403 10 31 9400 0403 10 31 9800 0403 10 33 9800 0403 10 39 9800 0403 90 11 9000 0403 90 13 9200 0403 90 13 9300 0403 90 13 9500 0403 90 13 9900 0403 90 19 9000 0403 90 31 9000 0403 90 33 9200 0403 90 33 9300 0403 90 33 9500 0403 90 33 9900 0403 90 39 9000 0403 90 51 9100 0403 90 51 9300 0403 90 53 9000 0403 90 59 9110 0403 90 59 9140 0403 90 59 9170 0403 90 59 9310 0403 90 59 9340 0403 90 59 9370 0403 90 59 9510 0403 90 59 9540 0403 90 59 9570 0403 90 61 9100 0403 90 61 9300 0403 90 63 9000 0403 90 69 9000 0404 90 21 9100 0404 90 21 9910 0404 90 21 9950 0404 90 23 9120 0404 90 23 9130 0404 90 23 9140 0404 90 23 9150 0404 90 23 9911 0404 90 23 9913 0404 90 23 9915 0404 90 23 9917 0404 90 23 9919 0404 90 23 9931 0404 90 23 9933 0404 90 23 9935 0404 90 23 9937 0404 90 23 9939 0404 90 29 9110 0404 90 29 9115 0404 90 29 9120 0404 90 29 9130 0404 90 29 9135 0404 90 29 9150 0404 90 29 9160 0404 90 29 9180 0404 90 81 9100 0404 90 81 9910 0404 90 81 9950 0404 90 83 9110 0404 90 83 9130 0404 90 83 9150 0404 90 83 9170 0404 90 83 9911 0404 90 83 9913 0404 90 83 9915 0404 90 83 9917 0404 90 83 9919 0404 90 83 9931 0404 90 83 9933 0404 90 83 9935 0404 90 83 9937 0404 90 89 9130 0404 90 89 9150 0404 90 89 9930 0404 90 89 9950 0404 90 89 9990 2309 10 70 9100 2309 10 70 9200 2309 10 70 9300 2309 10 70 9500 2309 10 70 9600 2309 10 70 9700 2309 10 70 9800 2309 90 70 9100 2309 90 70 9200 2309 90 70 9300 2309 90 70 9500 2309 90 70 9600 2309 90 70 9700 2309 90 70 9800


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 465/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 26ης Φεβρουαρίου 1998 για καθορισμό των επιστροφών στην παραγωγή στους τομείς των σιτηρών και του ρυζιού

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice

text: 27. 2. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 58/55 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 465/98 TGS EPITQOPGS tgr 26gr Vebqouaq(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m stgm paqacyc(cid:147) stour tole(cid:148)r tym sitgq(cid:150)m jai tou qufio(cid:151) G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 7 paq(cid:145)cqavor 3, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3072/95 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 22ar Dejelbq(cid:148)ou 1995, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tou qufio(cid:151) (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 192/98 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 7 paq(cid:145)cqavor 2, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1722/93 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr Ioum(cid:148)ou 1993, cia tom jahoqisl(cid:149) tym cemij(cid:150)m 30(cid:147)r jam(cid:149)mym stgm paqacyc(cid:147) stour tole(cid:148)r tym sitgq(cid:150)m jai tou qufio(cid:151) (5), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1516/95 (6), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 3, evaql(cid:149)fomtai epistqov(cid:146)r stir pou Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EOJ) aqih. 1722/93 jah(cid:149)qise tour (cid:149)qour woqgc(cid:147)seyr tgr epistqov(cid:147)r stgm paqacyc(cid:147)· (cid:149)ti g b(cid:145)sg upokocislo(cid:151) jahoq(cid:148)stgje sto (cid:145)qhqo 3 tou jamomislo(cid:151) auto(cid:151)· (cid:149)ti g jat’ aut(cid:149)m tom tq(cid:149)po upokocif(cid:149)lemg epi- stqov(cid:147) pq(cid:146)pei ma jahoq(cid:148)fetai l(cid:148)a voq(cid:145) to l(cid:147)ma jai lpo- qe(cid:148) ma tqopopoie(cid:148)tai e(cid:145)m oi til(cid:146)r tou aqabos(cid:148)tou (cid:147)/jai tou s(cid:148)tou (cid:147)/jai tou s(cid:149)qcou letab(cid:145)kkomtai jat(cid:145) tq(cid:149)po sglamtij(cid:149)· (cid:149)ti oi epistqov(cid:146)r stgm paqacyc(cid:147) pou jahoq(cid:148)fomtai ap(cid:149) tom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) pq(cid:146)pei ma pqosaqlosho(cid:151)m le tour sumtekest(cid:146)r pou amav(cid:146)qomtai sto paq(cid:145)qtgla II tou jamo- mislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1722/93, pqojeil(cid:146)mou ma jahoqiste(cid:148) to ajqib(cid:146)r pos(cid:149) pou pq(cid:146)pei ma pkgqyhe(cid:148)· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 1. G epistqov(cid:147), ejvqaf(cid:149)lemg am(cid:145) t(cid:149)mo al(cid:151)kou aqabos(cid:148)- tou, s(cid:148)tou, ceyl(cid:147)kym, qufio(cid:151) (cid:147) hqausl(cid:145)tym qufio(cid:151), g opo(cid:148)a amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 2 tou jamomi- slo(cid:151) (EOJ) aqih. 1722/93, jahoq(cid:148)fetai se 15,38 Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo. 2. G epistqov(cid:147), ejvqaf(cid:149)lemg am(cid:145) t(cid:149)mo al(cid:151)kou jqih(cid:147)r (cid:147) bq(cid:150)lgr g opo(cid:148)a amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 3 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1722/93, jahoq(cid:148)fetai se 15,38 Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 27 Vebqoua- q(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 26 Vebqouaq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 329 tgr 30. 12. 1995, s. 18. (4) EE L 20 tgr 27. 1. 1998, s. 16. (5) EE L 159 tgr 1. 7. 1993, s. 112. (6) EE L 147 tgr 30. 6. 1995, s. 49


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for a Council Regulation (EC) amending Regulation (EC) No 1868/94 establishing a quota system in relation to the production of potato starch'

eurovoc_concepts:
EU aid
EU production
agricultural quota
potato
starch

formats: html pdf print

text: 27. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 129/73 Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a Council Regulation (EC) amending Regulation (EC) No 1868/94 establishing a quota system in relation to the production of potato starch’ (98/C 129/17) On 26 January 1998 the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Articles 43 and 198 of the Treaty establishing the European Community, on the above-mentioned proposal. The Economic and Social Committee decided to appoint Mr Lerios as rapporteur-general for its opinion. At its 352nd plenary session held on 25 and 26 February 1998 (meeting of 26 February) the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 47 votes for, with no votes against and one abstention. 1. Gist of the Commission proposal 2. General comments 1. 1. The aim of this proposal for a regulation is to allocate the three-yearly quota for the 1998/1999, 1999/2000 and 2000/2001 marketing years between potato starch producing Member States on the basis of the report from the Commission to the Council on the quota system for the production of potato starch, thus amending Regulation (EC) No 1868/94. 1. 2. It is proposed that the present quotas be maintai- ned for the next three years, on the understanding that the reserve quota of 104 554 tonnes for Germany be definitively included in its new quota. 1. 3. If appropriate, account will be taken for each potato starch producer in each Member State of the amount by which the quota was exceeded in the marketing year 1997/1998, as provided for in Article 6 (2) of Regulation (EC) No 1868/94. Brussels, 26 February 1998. 2. 1. As indicated in point 1 above, only Article 2 of Regulation (EC) No 1868/94 has been changed; the quotas of the other Member States and the margin provided for in Article 6 (2) are not affected. The Commission report shows that the pro- 2. 2. visions of Regulation (EC) No 1868/94 are being fully complied with, in terms both of Germany’s use of its reserve and the maintaining of current quotas over three years. 3. Conclusion The ESC endorses the present Commission proposal for a Council regulation. The President of the Economic and Social Committee Tom JENKINS


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής για την «Πρόταση κανονισμού (ΕΚ) του Συμβουλίου περί τροποποιήσεως του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1868/94 για την καθιέρωση καθεστώτος ποσοστώσεων για την παραγωγή αμύλου γεωμήλων»

text: 27. 4. 98 EL ¶(cid:240)Ø(cid:139)(cid:243)Ł(cid:237)Ł ¶(cid:230)Ł(cid:237)(cid:229)(cid:242)Ø(cid:139)(cid:228)Æ (cid:244)(cid:246)(cid:238) ¶ø(cid:242)(cid:246)(cid:240)ÆØ(cid:140)º(cid:246)(cid:139) (cid:238) ”(cid:239)Ø(cid:238)(cid:239)(cid:244)Ł(cid:139) (cid:244)(cid:246)(cid:238) C 129/73 ¡(cid:238)(cid:246)(cid:237)(cid:239)(cid:228)(cid:239)(cid:139)(cid:244)Ł(cid:243)Ł (cid:244)Ł(cid:247) ˆØº(cid:239)(cid:238)(cid:239)(cid:237)ØºŁ(cid:139) (cid:247) ºÆØ ”(cid:239)Ø(cid:238)(cid:246)(cid:238)ØºŁ(cid:139) (cid:247) ¶(cid:240)Ø(cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)Ł(cid:139) (cid:247) (cid:231)ØÆ (cid:244)Ł(cid:238) ˙ƒ(cid:242)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Æ(cid:243)Ł ºÆ(cid:238)(cid:239)(cid:238)Ø(cid:243)(cid:237)(cid:239)ø(cid:139) (¶”) (cid:244)(cid:239)ø “ø(cid:237)(cid:226)(cid:239)ø(cid:236)Ø(cid:139)(cid:239)ø (cid:240)(cid:229)(cid:242)Ø(cid:139) (cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)ØŁ(cid:139) (cid:243)(cid:229)(cid:246)(cid:247) (cid:244)(cid:239)ø ºÆ(cid:238)(cid:239)(cid:238)Ø(cid:243)(cid:237)(cid:239)ø(cid:139) (¶”) Æ(cid:242)Øı. 1868/94 (cid:231)ØÆ (cid:244)Ł(cid:238) ºÆıØ(cid:229)(cid:139)(cid:242)(cid:246)(cid:243)Ł ºÆı(cid:229)(cid:243)(cid:244)(cid:246)(cid:139) (cid:244)(cid:239)(cid:247) (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:239)(cid:243)(cid:244)(cid:246)(cid:139) (cid:243)(cid:229)(cid:246)(cid:238) (cid:231)ØÆ (cid:244)Ł(cid:238) (cid:240)Æ(cid:242)Æ(cid:231)(cid:246)(cid:231)Ł(cid:139) Æ(cid:237)ø(cid:139) (cid:236)(cid:239)ø (cid:231)(cid:229)(cid:246)(cid:237)Ł(cid:139) (cid:236)(cid:246)(cid:238)¨ (98/C 129/17) “(cid:244)Ø(cid:247) 26 „Æ(cid:238)(cid:239)øÆ(cid:242)Ø(cid:139)(cid:239)ø 1998, ºÆØ (cid:243)ø(cid:139) (cid:237)(cid:230)(cid:246)(cid:238)Æ (cid:237)(cid:229) (cid:244)Æ Æ(cid:139) (cid:242)ı(cid:242)Æ 43 ºÆØ 198 (cid:244)Ł(cid:247) “ø(cid:238)ıŁ(cid:139) ºŁ(cid:247) (cid:240)(cid:229)(cid:242)Ø(cid:139) Ø(cid:228)(cid:242)ø(cid:139) (cid:243)(cid:229)(cid:246)(cid:247) (cid:244)Ł(cid:247) ¶ø(cid:242)(cid:246)(cid:240)ÆØ(cid:140)ºŁ(cid:139) (cid:247) ”(cid:239)Ø(cid:238)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Ł(cid:244)Æ(cid:247), (cid:244)(cid:239) “ø(cid:237)(cid:226)(cid:239)ø(cid:139) (cid:236)Ø(cid:239) Æ(cid:240)(cid:239)(cid:230)Æ(cid:139) (cid:243)Ø(cid:243)(cid:229) (cid:238)Æ œŁ(cid:244)Ł(cid:139) (cid:243)(cid:229)Ø (cid:244)Ł (cid:231)(cid:238)(cid:246)(cid:237)(cid:239)(cid:228)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Ł(cid:243)Ł (cid:244)Ł(cid:247) ˆØº(cid:239)(cid:238)(cid:239)(cid:237)ØºŁ(cid:139) (cid:247) ºÆØ ”(cid:239)Ø(cid:238)(cid:246)(cid:238)ØºŁ(cid:139) (cid:247) ¶(cid:240)Ø(cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)Ł(cid:139) (cid:247) (cid:231)ØÆ (cid:244)Ł(cid:238) Æ(cid:238)(cid:246)(cid:244)(cid:229)(cid:139)(cid:242)(cid:246) (cid:240)(cid:242)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Æ(cid:243)Ł. ‚ ˆØº(cid:239)(cid:238)(cid:239)(cid:237)ØºŁ(cid:139) ºÆØ ”(cid:239)Ø(cid:238)(cid:246)(cid:238)ØºŁ(cid:139) ¶(cid:240)Ø(cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)Ł(cid:139) (cid:239)(cid:139) (cid:242)Ø(cid:243)(cid:229) (cid:244)(cid:239)(cid:238) º. ⁄(cid:229)(cid:139)(cid:242)Ø(cid:239) (cid:246)(cid:247) (cid:231)(cid:229)(cid:238)Øº(cid:239)(cid:139) (cid:229)Ø(cid:243)Ł(cid:231)Ł(cid:244)Ł(cid:139) ºÆØ (cid:244)(cid:239)ø Æ(cid:238)(cid:229)(cid:139)ı(cid:229)(cid:243)(cid:229) (cid:244)Ł(cid:238) (cid:240)(cid:242)(cid:239)(cid:229)(cid:244)(cid:239)Ø(cid:237)Æ(cid:243)Ø(cid:139)Æ (cid:244)(cid:246)(cid:238) (cid:229)(cid:242)(cid:231)Æ(cid:243)Ø(cid:246)(cid:139) (cid:238) (cid:231)ØÆ (cid:244)(cid:239) ı(cid:229)(cid:139)(cid:237)Æ Æø(cid:244)(cid:239)(cid:139). ”Æ(cid:244)Æ(cid:139) (cid:244)Ł(cid:238) 352Ł (cid:243)ø(cid:139) (cid:238)(cid:239)(cid:228)(cid:239) (cid:239)(cid:236)(cid:239)(cid:237)(cid:229)(cid:139)(cid:236)(cid:229)ØÆ(cid:247) ((cid:243)ø(cid:238)(cid:229)(cid:228)(cid:242)Ø(cid:139)Æ(cid:243)Ł (cid:244)Ł(cid:247) 26Ł(cid:247) …(cid:229)(cid:226)(cid:242)(cid:239)øÆ(cid:242)Ø(cid:139)(cid:239)ø 1998), Ł ˆØº(cid:239)(cid:238)(cid:239)(cid:237)ØºŁ(cid:139) ºÆØ ”(cid:239)Ø(cid:238)(cid:246)(cid:238)ØºŁ(cid:139) ¶(cid:240)Ø(cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)Ł(cid:139) øØ(cid:239)ı(cid:229)(cid:139)(cid:244)Ł(cid:243)(cid:229) (cid:237)(cid:229) 47 ªŁ(cid:139) (cid:230)(cid:239)ø(cid:247) ø(cid:240)(cid:229)(cid:139)(cid:242) ºÆØ 1 Æ(cid:240)(cid:239)łŁ(cid:139) (cid:244)Ł(cid:238) Æº(cid:239)(cid:139) (cid:236)(cid:239)øıŁ (cid:231)(cid:238)(cid:246)(cid:237)(cid:239)(cid:228)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Ł(cid:243)Ł. 1. ”ø(cid:139) (cid:242)ØÆ (cid:243)Ł(cid:237)(cid:229)Ø(cid:139)Æ (cid:244)(cid:239)ø (cid:229)(cid:231)(cid:231)(cid:242)Æ(cid:139) (cid:230)(cid:239)ø (cid:244)Ł(cid:247) ¶(cid:240)Ø(cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)Ł(cid:139) (cid:247) 2. ¡(cid:229)(cid:238)Øº(cid:229)(cid:139)(cid:247) (cid:240)Æ(cid:242)Æ(cid:244)Ł(cid:242)Ł(cid:139) (cid:243)(cid:229)Ø(cid:247) 1. 1. “º(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:139) (cid:247) (cid:244)(cid:239)ø ø(cid:240)(cid:239)(cid:139) (cid:229)Œ(cid:229)(cid:139)(cid:244)Æ(cid:243)Ł ºÆ(cid:238)(cid:239)(cid:238)Ø(cid:243)(cid:237)(cid:239)ø(cid:139) (cid:229)Ø(cid:139)(cid:238)ÆØ Ł ºÆ(cid:244)Æ(cid:238)(cid:239)(cid:237)Ł(cid:139) (cid:244)Ł(cid:247) (cid:244)(cid:242)Ø(cid:229)(cid:244)(cid:239)ø(cid:139) (cid:247) (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:239)(cid:139) (cid:243)(cid:244)(cid:246)(cid:243)Ł(cid:247) (cid:237)(cid:229)(cid:244)ÆŒø(cid:139) (cid:244)(cid:246)(cid:238) º(cid:242)Æ(cid:244)(cid:246)(cid:139) (cid:238) (cid:237)(cid:229)(cid:236)(cid:246)(cid:139) (cid:238) (cid:240)(cid:239)ø (cid:240)Æ(cid:242)Æ(cid:139) (cid:231)(cid:239)ø(cid:238) Æ(cid:139) (cid:237)ø(cid:236)(cid:239), (cid:231)ØÆ (cid:244)Ø(cid:247) (cid:240)(cid:229)(cid:242)Ø(cid:239)(cid:139) (cid:228)(cid:239)ø(cid:247) ¶(cid:237)(cid:240)(cid:239)(cid:242)Ø(cid:139)(cid:239)ø 1998/1999, 1999/2000 ºÆØ 2000/2001, (cid:226)Æ(cid:139) (cid:243)(cid:229)Ø (cid:244)Ł(cid:247) (cid:229)(cid:139)ºı(cid:229)(cid:243)Ł(cid:247) (cid:244)Ł(cid:247) ¶(cid:240)Ø(cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)Ł(cid:139) (cid:247) (cid:240)(cid:242)(cid:239)(cid:247) (cid:244)(cid:239) “ø(cid:237)(cid:226)(cid:239)ø(cid:139) (cid:236)Ø(cid:239) (cid:231)ØÆ (cid:244)(cid:239) ºÆı(cid:229)(cid:243)(cid:244)(cid:246)(cid:139) (cid:247) (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:239)(cid:243)(cid:244)(cid:246)(cid:139) (cid:243)(cid:229)(cid:246)(cid:238) (cid:231)ØÆ (cid:244)Ł(cid:238) (cid:240)Æ(cid:242)Æ(cid:231)(cid:246)(cid:231)Ł(cid:139) Æ(cid:237)ø(cid:139) (cid:236)(cid:239)ø (cid:231)(cid:229)(cid:246)(cid:237)Ł(cid:139) (cid:236)(cid:246)(cid:238) (cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:246)(cid:139) (cid:238)(cid:244)Æ(cid:247) (cid:240)(cid:242)(cid:239)(cid:247) (cid:244)(cid:239)ø(cid:139) (cid:244)(cid:239) (cid:244)(cid:239)(cid:238) ºÆ(cid:238)(cid:239)(cid:238)Ø(cid:243)(cid:237)(cid:239)(cid:139) (¶”) Æ(cid:242)Øı. 1868/94. 1. 2. ‚ (cid:238)(cid:229)(cid:139)Æ (cid:240)(cid:242)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Æ(cid:243)Ł ºÆ(cid:238)(cid:239)(cid:238)Ø(cid:243)(cid:237)(cid:239)ø(cid:139) (cid:240)Æ(cid:242)Æ(cid:244)(cid:229)Ø(cid:139)(cid:238)(cid:229)Ø (cid:231)ØÆ (cid:244)(cid:242)Ø(cid:139)Æ (cid:229)(cid:139)(cid:244)Ł (cid:244)Ø(cid:247) ø(cid:230)Ø(cid:243)(cid:244)Æ(cid:139) (cid:237)(cid:229)(cid:238)(cid:229)(cid:247) (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:239)(cid:243)(cid:244)(cid:246)(cid:139) (cid:243)(cid:229)Ø(cid:247), (cid:229)(cid:238)(cid:243)(cid:246)(cid:237)Æ(cid:244)(cid:246)(cid:139) (cid:238)(cid:239)(cid:238)(cid:244)Æ(cid:247) (cid:239)(cid:242)Ø(cid:243)(cid:244)ØºÆ(cid:139) (cid:243)(cid:244)Ł(cid:238) (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:239)(cid:139) (cid:243)(cid:244)(cid:246)(cid:243)Ł (cid:244)(cid:239) (cid:231)(cid:229)(cid:242)(cid:237)Æ(cid:238)Øº(cid:239)(cid:139) Æ(cid:240)(cid:239)(cid:139) ı(cid:229)(cid:237)Æ ø(cid:139) ª(cid:239)ø(cid:247) 104 554 (cid:244)(cid:239)(cid:139) (cid:238)(cid:246)(cid:238). ¢ø(cid:238)Æ(cid:139) (cid:237)(cid:229)Ø (cid:244)Ł(cid:247) (cid:242)Ł(cid:139) (cid:244)(cid:242)Æ(cid:247) (cid:229)(cid:236)Æ(cid:243)(cid:244)Øº(cid:239)(cid:139) (cid:244)Ł(cid:244)Æ(cid:247) [(cid:239)(cid:139) (cid:240)(cid:246)(cid:247) (cid:240)(cid:242)(cid:239)(cid:226)(cid:236)(cid:229)(cid:139)(cid:240)(cid:229)(cid:244)ÆØ 1. 3. (cid:243)(cid:244)(cid:239) Æ(cid:139) (cid:242)ı(cid:242)(cid:239) 6, (cid:240)Æ(cid:242)Æ(cid:139) (cid:231)(cid:242)Æ(cid:230)(cid:239)(cid:247) (¶”) 2 Æ(cid:242)Øı. 1868/94], ıÆ (cid:228)Ø(cid:239)(cid:242)ı(cid:246)ı(cid:239)ø(cid:139) (cid:238) (cid:239)Ø (cid:229)(cid:240)Ø(cid:139) (cid:237)(cid:229)(cid:139)(cid:242)(cid:239)ø(cid:247) (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:239)(cid:243)(cid:244)(cid:246)(cid:139) (cid:243)(cid:229)Ø(cid:247) (cid:244)Ł(cid:247) ºÆ(cid:139) ı(cid:229) (cid:226)Ø(cid:239)(cid:237)ŁłÆ(cid:238)Ø(cid:139)Æ(cid:247) Æ(cid:237)ø(cid:139) (cid:236)(cid:239)ø, (cid:236)(cid:239)(cid:139) (cid:231)(cid:246) (cid:229)(cid:238)(cid:228)(cid:229)ł(cid:239)(cid:237)(cid:229)(cid:139)(cid:238)(cid:246)(cid:238) ø(cid:240)(cid:229)(cid:242)(cid:226)Æ(cid:139) (cid:243)(cid:229)(cid:246)(cid:238), (cid:240)(cid:239)ø (cid:237)(cid:240)(cid:239)(cid:242)(cid:229)Ø(cid:139) (cid:238)Æ (cid:240)(cid:242)Æ(cid:231)(cid:237)Æ(cid:244)(cid:239)(cid:240)(cid:239)ØŁ(cid:139) ıŁºÆ(cid:238) ºÆ(cid:244)Æ(cid:139) (cid:244)Ł (cid:228)ØÆ(cid:139) (cid:242)º(cid:229)ØÆ (cid:244)Ł(cid:247) (cid:240)(cid:229)(cid:242)Ø(cid:239)(cid:139) (cid:228)(cid:239)ø (cid:229)(cid:237)(cid:240)(cid:239)(cid:242)Ø(cid:139)Æ(cid:247) 1997/98. (cid:244)(cid:239)ø ºÆ(cid:238)(cid:239)(cid:238)Ø(cid:243)(cid:237)(cid:239)ø(cid:139) 2. 1. ‚ (cid:240)Æ(cid:242)(cid:239)ø(cid:139) (cid:243)Æ (cid:240)(cid:242)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Æ(cid:243)Ł ºÆ(cid:238)(cid:239)(cid:238)Ø(cid:243)(cid:237)(cid:239)ø(cid:139) (cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:229)Ø(cid:139) (cid:237)(cid:239)(cid:139) (cid:238)(cid:239)(cid:238) (cid:244)(cid:239) Æ(cid:139) (cid:242)ı(cid:242)(cid:239) 2 (cid:244)(cid:239)ø ºÆ(cid:238)(cid:239)(cid:238)Ø(cid:243)(cid:237)(cid:239)ø(cid:139) (¶”) Æ(cid:242)Øı. 1868/94 (cid:239)(cid:139) (cid:240)(cid:246)(cid:247) (cid:240)(cid:242)(cid:239)Æ(cid:238)Æ(cid:230)(cid:229)(cid:139)(cid:242)(cid:229)- (cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)Ł(cid:238) (cid:240)Æ(cid:242)Æ(cid:139) (cid:231)(cid:242)Æ(cid:230)(cid:239) 1 (cid:244)(cid:239)ø (cid:240)Æ(cid:242)(cid:239)(cid:139) (cid:238)(cid:244)(cid:239)(cid:247) º(cid:229)Ø(cid:237)(cid:229)(cid:139)(cid:238)(cid:239)ø, ł(cid:246)(cid:242)Ø(cid:139)(cid:247) (cid:238)Æ (cid:237)(cid:229)(cid:244)Æ(cid:226)Æ(cid:139) (cid:236)(cid:236)(cid:229)Ø, (cid:244)(cid:239)(cid:139) (cid:243)(cid:239) (cid:244)Ø(cid:247) (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:239)(cid:243)(cid:244)(cid:246)(cid:139) (cid:243)(cid:229)Ø(cid:247) (cid:244)(cid:246)(cid:238) (cid:236)(cid:239)Ø(cid:240)(cid:246)(cid:139) (cid:238) º(cid:242)Æ(cid:244)(cid:246)(cid:139) (cid:238) (cid:237)(cid:229)(cid:236)(cid:246)(cid:139) (cid:238), (cid:239)(cid:139) (cid:243)(cid:239) ºÆØ (cid:244)(cid:239) (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:239)(cid:243)(cid:244)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Ł(cid:247) (cid:242)Ł(cid:139) (cid:244)(cid:242)Æ(cid:247) (cid:229)(cid:236)Æ(cid:243)(cid:244)Øº(cid:239)(cid:139) (cid:244)Ł(cid:244)Æ(cid:247). (cid:139)ˆ(cid:240)(cid:246)(cid:247) (cid:240)(cid:242)(cid:239)ºø(cid:139) (cid:240)(cid:244)(cid:229)Ø Æ(cid:240)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Ł(cid:238) (cid:243)ł(cid:229)(cid:244)ØºŁ(cid:139) (cid:229)(cid:139)ºı(cid:229)(cid:243)Ł (cid:244)Ł(cid:247) ¶(cid:240)Ø(cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)Ł(cid:139) (cid:247) 2. 2. (cid:229)(cid:230)Æ(cid:242)(cid:237)(cid:239)(cid:139) œ(cid:239)(cid:238)(cid:244)ÆØ (cid:240)(cid:236)Ł(cid:139) (cid:242)(cid:246)(cid:247) (cid:239)Ø (cid:228)ØÆ(cid:244)Æ(cid:139) Œ(cid:229)Ø(cid:247) (cid:244)(cid:239)ø ºÆ(cid:238)(cid:239)(cid:238)Ø(cid:243)(cid:237)(cid:239)ø(cid:139) (¶”) Æ(cid:242)Øı. 1868/94 (cid:243)(cid:229) (cid:239)(cid:139) ,(cid:244)Ø Æ(cid:230)(cid:239)(cid:242)Æ(cid:139) , Æ(cid:230)(cid:229)(cid:238)(cid:239)(cid:139) (cid:247) (cid:237)(cid:229)(cid:238), (cid:243)(cid:244)Ł(cid:238) ł(cid:242)Ł(cid:243)Ø(cid:237)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:139)Ł(cid:243)Ł(cid:139) (cid:244)(cid:239)ø (cid:231)(cid:229)(cid:242)(cid:237)Æ(cid:238)Øº(cid:239)ø(cid:139) Æ(cid:240)(cid:239)ı(cid:229)(cid:139)(cid:237)Æ(cid:244)(cid:239)(cid:247), Æ(cid:230)(cid:229)(cid:244)(cid:229)(cid:139)(cid:242)(cid:239)ø (cid:228)(cid:229), (cid:243)(cid:244)Ł (cid:243)ø(cid:238)(cid:229)(cid:139)łØ(cid:243)Ł (cid:244)(cid:246)(cid:238) (cid:243)Ł(cid:237)(cid:229)(cid:242)Ø(cid:238)(cid:246)(cid:139) (cid:238) (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:239)(cid:243)(cid:244)(cid:246)(cid:139) (cid:243)(cid:229)(cid:246)(cid:238) (cid:231)ØÆ (cid:244)(cid:242)Ø(cid:139)Æ (cid:229)(cid:139)(cid:244)Ł. 3. “ø(cid:237)(cid:240)(cid:229)(cid:139)(cid:242)Æ(cid:243)(cid:237)Æ ‚ ˆ”¶ (cid:243)ø(cid:237)(cid:230)(cid:246)(cid:238)(cid:229)Ø(cid:139) (cid:237)(cid:229) (cid:244)Ł(cid:238) (cid:229)(cid:238) (cid:236)(cid:239)(cid:139) (cid:231)(cid:246) (cid:240)(cid:242)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Æ(cid:243)Ł ºÆ(cid:238)(cid:239)(cid:238)Ø(cid:243)(cid:237)(cid:239)ø(cid:139) (cid:244)(cid:239)ø “ø(cid:237)(cid:226)(cid:239)ø(cid:236)Ø(cid:139)(cid:239)ø, (cid:239)(cid:139) (cid:240)(cid:246)(cid:247) Æø(cid:244)Ł(cid:139) (cid:240)(cid:242)(cid:239)(cid:244)(cid:229)Ø(cid:139)(cid:238)(cid:229)(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Ł(cid:238) ¶(cid:240)Ø(cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)Ł(cid:139). (cid:181)(cid:242)øŒ(cid:229)(cid:139)(cid:236)(cid:236)(cid:229)(cid:247), 26 …(cid:229)(cid:226)(cid:242)(cid:239)øÆ(cid:242)Ø(cid:139)(cid:239)ø 1998. ˆ ƒ(cid:242)(cid:239)(cid:139) (cid:229)(cid:228)(cid:242)(cid:239)(cid:247) (cid:244)Ł(cid:247) ˆØº(cid:239)(cid:238)(cid:239)(cid:237)ØºŁ(cid:139) (cid:247) ºÆØ ”(cid:239)Ø(cid:238)(cid:246)(cid:238)ØºŁ(cid:139) (cid:247) ¶(cid:240)Ø(cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)Ł(cid:139) (cid:247) Tom JENKINS


title: REGULAMENTO (CE) Nº 452/98 DA COMISSÃO de 26 de Fevereiro de 1998 que suspende temporariamente a emissão dos certificados de exportação de certos produtos lácteos

text: L 58/30 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 2. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 452/98 DA COMISS (cid:5)AO de 26 de Fevereiro de 1998 que suspende temporariamente a emiss˜ao dos certificados de exporta(cid:135)˜ao de certos produtos l ´acteos A COMISS (cid:5)AO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 804/68 do Conselho, de 27 de Junho de 1968, que estabelece a orga- niza(cid:135)˜ao comum de mercado no sector do leite e dos produtos l ´acteos (1), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1587/96 (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1466/95 da Comiss˜ao, de 27 de Junho de 1995, que estabelece as regras especiais de execu(cid:135)˜ao das restitui(cid:135)˜oes (cid:133) exporta(cid:135)˜ao no sector do leite e dos produtos l ´acteos (3), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2497/97 (4), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 8º, Considerando que o mercado de determinados produtos l ´acteos (cid:130) caracterizado pela incerteza; que (cid:130) necess ´ario evitar pedidos especulativos, que podem conduzir a uma distor(cid:135)˜ao da concorr(cid:136)ncia entre operadores ou amea(cid:135)ar a continuidade das exporta(cid:135)˜oes durante o resto do per(cid:146)odo em causa; que h ´a que suspender temporariamente a emis- s˜ao dos certificados para certos produtos em quest˜ao; Considerando que o comit(cid:130) de Gest˜ao do Leite e dos Produtos L ´acteos n˜ao emitiu qualquer parecer no prazo limite estabelecido pelo seu presidente, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º A emiss˜ao de certificados de exporta(cid:135)˜ao para os produtos l ´acteos descritos em anexo (cid:130) suspensa a 27 de Fevereiro de 1998. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 27 de Feve- reiro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic ´avel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 26 de Fevereiro de 1998. Pela Comiss ˜ao Franz FISCHLER Membro da Comiss ˜ao (1) JO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (2) JO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. (3) JO L 144 de 28. 6. 1995, p. 22. (4) JO L 345 de 16. 12. 1997, p. 12. 27. 2. 98 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 58/31 ANEXO C(cid:155)digo do produto C(cid:155)digo do produto C(cid:155)digo do produto C(cid:155)digo do produto 0401 10 10 9000 0401 10 90 9000 0401 20 11 9100 0401 20 11 9500 0401 20 19 9100 0401 20 19 9500 0401 20 91 9100 0401 20 91 9500 0401 20 99 9100 0401 20 99 9500 0401 30 11 9100 0401 30 11 9400 0401 30 11 9700 0401 30 19 9100 0401 30 19 9400 0401 30 19 9700 0401 30 31 9100 0401 30 31 9400 0401 30 31 9700 0401 30 39 9100 0401 30 39 9400 0401 30 39 9700 0401 30 91 9100 0401 30 91 9400 0401 30 91 9700 0401 30 99 9100 0401 30 99 9400 0401 30 99 9700 0402 21 11 9200 0402 21 11 9300 0402 21 11 9500 0402 21 11 9900 0402 21 17 9000 0402 21 19 9300 0402 21 19 9500 0402 21 19 9900 0402 21 91 9100 0402 21 91 9200 0402 21 91 9300 0402 21 91 9400 0402 21 91 9500 0402 21 91 9600 0402 21 91 9700 0402 21 91 9900 0402 21 99 9100 0402 21 99 9200 0402 21 99 9300 0402 21 99 9400 0402 21 99 9500 0402 21 99 9600 0402 21 99 9700 0402 21 99 9900 0402 29 15 9200 0402 29 15 9300 0402 29 15 9500 0402 29 15 9900 0402 29 19 9200 0402 29 19 9300 0402 29 19 9500 0402 29 19 9900 0402 29 91 9100 0402 29 91 9500 0402 29 99 9100 0402 29 99 9500 0402 91 11 9110 0402 91 11 9120 0402 91 11 9310 0402 91 11 9350 0402 91 11 9370 0402 91 19 9110 0402 91 19 9120 0402 91 19 9310 0402 91 19 9350 0402 91 19 9370 0402 91 31 9100 0402 91 31 9300 0402 91 39 9100 0402 91 39 9300 0402 91 51 9000 0402 91 59 9000 0402 91 91 9000 0402 91 99 9000 0402 99 11 9110 0402 99 11 9130 0402 99 11 9150 0402 99 11 9310 0402 99 11 9330 0402 99 11 9350 0402 99 19 9110 0402 99 19 9130 0402 99 19 9150 0402 99 19 9310 0402 99 19 9330 0402 99 19 9350 0402 99 31 9110 0402 99 31 9150 0402 99 31 9300 0402 99 31 9500 0402 99 39 9110 0402 99 39 9150 0402 99 39 9300 0402 99 39 9500 0402 99 91 9000 0402 99 99 9000 0403 10 11 9400 0403 10 11 9800 0403 10 13 9800 0403 10 19 9800 0403 10 31 9400 0403 10 31 9800 0403 10 33 9800 0403 10 39 9800 0403 90 11 9000 0403 90 13 9200 0403 90 13 9300 0403 90 13 9500 0403 90 13 9900 0403 90 19 9000 0403 90 31 9000 0403 90 33 9200 0403 90 33 9300 0403 90 33 9500 0403 90 33 9900 0403 90 39 9000 0403 90 51 9100 0403 90 51 9300 0403 90 53 9000 0403 90 59 9110 0403 90 59 9140 0403 90 59 9170 0403 90 59 9310 0403 90 59 9340 0403 90 59 9370 0403 90 59 9510 0403 90 59 9540 0403 90 59 9570 0403 90 61 9100 0403 90 61 9300 0403 90 63 9000 0403 90 69 9000 0404 90 21 9100 0404 90 21 9910 0404 90 21 9950 0404 90 23 9120 0404 90 23 9130 0404 90 23 9140 0404 90 23 9150 0404 90 23 9911 0404 90 23 9913 0404 90 23 9915 0404 90 23 9917 0404 90 23 9919 0404 90 23 9931 0404 90 23 9933 0404 90 23 9935 0404 90 23 9937 0404 90 23 9939 0404 90 29 9110 0404 90 29 9115 0404 90 29 9120 0404 90 29 9130 0404 90 29 9135 0404 90 29 9150 0404 90 29 9160 0404 90 29 9180 0404 90 81 9100 0404 90 81 9910 0404 90 81 9950 0404 90 83 9110 0404 90 83 9130 0404 90 83 9150 0404 90 83 9170 0404 90 83 9911 0404 90 83 9913 0404 90 83 9915 0404 90 83 9917 0404 90 83 9919 0404 90 83 9931 0404 90 83 9933 0404 90 83 9935 0404 90 83 9937 0404 90 89 9130 0404 90 89 9150 0404 90 89 9930 0404 90 89 9950 0404 90 89 9990 2309 10 70 9100 2309 10 70 9200 2309 10 70 9300 2309 10 70 9500 2309 10 70 9600 2309 10 70 9700 2309 10 70 9800 2309 90 70 9100 2309 90 70 9200 2309 90 70 9300 2309 90 70 9500 2309 90 70 9600 2309 90 70 9700 2309 90 70 9800