title: Az Európai Parlament és a Tanács 98/7/EK irányelve (1998. február 16.) a fogyasztói hitelre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 87/102/EGK irányelv módosításáról

text: 36 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/4. kötet 31998L0007 1998. 4. 1. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 101/17 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 98/7/EK IRÁNYELVE (1998. február 16. ) a fogyasztói hitelre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 87/102/EGK irányelv módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 100a. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 189b. cikkében (3) megállapított eljárásnak megfele- lően, mivel a belső piac létrejöttének és működésének előmozdítása, illetve a fogyasztók magas szintű védelmének biztosítása érdeké- ben kívánatos, hogy a fogyasztói hitel éves, százalékban kifejezett hiteldíja mértékének számítására az egész Közösség területén egy- séges módszert alkalmazzanak; mivel a 87/102/EGK irányelv (4) 5. cikke rendelkezik a fogyasztói hitel éves, százalékban kifejezett hiteldíja mértékének számítására alkalmazandó közösségi számítási módszerről vagy módszerek- ről; mivel ennek az egységes számítási módnak a bevezetése érdeké- ben kívánatos egyetlen közös matematikai képlet meghatározása a fogyasztói hitel éves, százalékban kifejezett hiteldíja mértékének számítására, valamint a számítás során figyelembe veendő, illetve figyelembe nem veendő hitelköltség-elemeket is meg kell jelölni; mivel a 87/102/EGK irányelv II. melléklete már bevezetett egy matematikai képletet a fogyasztói hitel éves, százalékban kifeje- zett hiteldíjának számítására, és ugyanezen irányelv 1a. cikkének (2) bekezdése megadta, hogy melyek azok a díjak, amelyeket nem kell figyelembe venni a „fogyasztónak nyújtott hitel teljes költ- sége” kiszámításához; valamely más matematikai képlet használatát a fogyasztói hitelek éves, százalékban kifejezett hiteldíjának számítására, engedélyt kaptak arra, hogy e jogszabályaikat továbbra is alkalmazhassák egy 1993. január 1-jével kezdődő 3 éves átmeneti időszak alatt; mivel a Bizottság jelentést nyújtott be a Tanácsnak, amely szerint a tapasztalatok fényében megvalósítható az egységes matemati- kai képlet alkalmazása a Közösség területén a fogyasztói hitelek éves, százalékban kifejezett hiteldíjának számítására; mivel egyetlen tagállam sem élt a 87/102/EGK irányelv 1a. cikké- nek (3) bekezdésében adott lehetőséggel, hogy bizonyos tagálla- mokban egyes költségeket kizárjanak a fogyasztói hitelek éves, százalékban kifejezett hiteldíjának számításából, és így ez a bekez- dés feleslegessé vált; mivel legalább egy tizedesjegyes pontosság szükséges; mivel egy évet 365 napból vagy 365,25 napból vagy (szökőév esetén) 366 napból, 52 hétből vagy 12 egyenlő hónapból állónak; mivel egy ilyen hónapot 30,41666 napból állónak feltételezünk; mivel kívánatos az, hogy a fogyasztók felismerhessék az egyes tagállamokban a „fogyasztói hitelek éves, százalékban kifejezett, hiteldíjára” utaló megnevezéseket; mivel haladéktalanul megvizsgálandó, hogy milyen mértékben szükséges tovább harmonizálni a fogyasztói hitelek költségele- meit annak érdekében, hogy az európai fogyasztó könnyebben össze tudja hasonlítani a különböző tagállamokban működő pénzintézetek tényleges százalékban kifejezett hiteldíjait, ezzel is elősegítve a belső piac harmonikus működését, mivel azok a tagállamok, amelyek 1990. március 1-jét megelő- zően olyan jogszabályokat alkalmaztak, amelyek megengedték 1. cikk ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: (1) HL C 235. , 1996. 8. 13. , 8. o. és HL C 137. , 1997. 5. 3. , 9. o. (2) HL C 30. , 1997. 1. 30. , 94. o. (3) Az Európai Parlament 1997. február 20-i véleménye (HL C 85. , 1997. 3. 17. , 108. o. ), a Tanács 1997. július 7-i közös állásfoglalása (HL C 284. , 1997. 9. 19. , 1. o. ), és az Európai Parlament 1997. novem- ber 19-i határozata, illetve a Tanács 1997. december 18-i határozata. (4) HL L 42. , 1987. 2. 12. , 48. o. A 90/88/EGK irányelvvel (HL L 61. , 1990. 3. 10. , 14. o. ) módosított irányelv. A 87/102/EGK irányelv a következőképpen módosul: a) Az 1a. cikk (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő ren- delkezés lép: – az irányelv görög nyelvű változatában: „Το συνολικό ετήσιο πραγματικό ποσοστό επιβάρυνσης που εξισώνει σε ετήσια βάση τις παρούσες αξίες του συνόλου των 15/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 37 τρεχουσών ή μελλοντικών υποχρεώσεων (δανείων, εξοφλήσεων και επιβαρύνσεων) που έχουν αναληφθεί από το δανειστή και το (δανειζόμενο) καταναλωτή, υπολογίζεται σύμφωνα με το μαθηματικό τύπο που παρατίθεται στο παράτημα ΙΙ. ”, e) A II. melléklet helyébe az ehhez az irányelvhez csatolt I. mel- léklet szövege lép; f) A III. melléklet helyébe az ehhez az irányelvhez csatolt II. mel- léklet szövege lép. – az irányelv angol nyelvű változatában: „The annual percentage rate of charge which shall be that rate, on an annual basis which equalizes the present value of all commitments (loans, repayments ans charges), future or existing, agreed by the creditor and the borrower, shall be calculated in accordance with the mathematical formula set out in Annex II. ”; b) Az 1a. cikk (3) bekezdését el kell hagyni; c) Az 1a. cikk (5) bekezdését el kell hagyni; d) A 3. cikk helyébe a következő rendelkezés lép: 2. cikk (1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti, közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek a hatálybalépését követő két éven belül megfeleljenek. Erről tájékoztatják a Bizottságot. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azok- ban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. (2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott terüle- ten fogadtak el. „A megtévesztő reklámra vonatkozó tagállami törvényi, ren- deleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 1984. szeptember 10-i 84/450/EGK tanácsi irányelvének (*), valamint a tisztességtelen reklámra vonatkozó szabályok és alapelvek sérelme nélkül, az üzlethelységekben kihelyezett olyan hirdetésnek vagy ajánlatnak, amelyben egy személy hit- elt vagy a hitelszerződés megkötésében való közreműködést ajánl, és amelyben feltüntetik a hitel kamatát vagy a hitel költ- ségére vonatkozó bármilyen számértéket, tartalmaznia kell az éves hiteldíj mértékét is, szükség szerint egy jelképes példán keresztül bemutatva. (*). HL L 250. , 1984. 9. 12. , 17. o. A 97/55/EK irányelvvel (HL L 280. , 1997. 10. 23. , 18. o. ) módosított irányelv. ” 3. cikk Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 1998. február 16-án. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök J. M. GIL-ROBLES J. CUNNINGHAM 38 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/4. kötet I. MELLÉKLET „II. MELLÉKLET A KÖLCSÖNÖK, ILLETVE A TÖRLESZTÉSEK ÉS DÍJAK ÖSSZEGÉNEK EGYENLŐSÉGÉT KIFEJEZŐ ALAPEGYENLET K=m AK ∑ (1+i)t K=1 K = ∑ K′=m′ A′K′ (1+i)t K′=1 K′ a kölcsön száma a hiteltörlesztés vagy díjfizetés száma A betűk és szimbólumok jelentése: K K′ AK a K számú kölcsön összege A′K′ a K′ számú hiteltörlesztés összege ∑ m a legutolsó kölcsön száma m′ tK összegzést jelent a legutolsó hiteltörlesztés vagy díjfizetés száma az 1. számú kölcsön időpontjától a 2-től m-ig terjedő számú kölcsön időpontja közötti időtartam években vagy egy év töredékében kifejezve tK′ i az 1. számú kölcsön időpontjától az 1-től m’-ig terjedő időpontig terjedő hiteltörlesztések és díjfizetések közötti időtartam években vagy egy év töredékében kifejezve az a százalékos arány, amelyet (számtani úton, közelítéssorozatok segítségével vagy számítógépes program által) egyetlen ismeretlenként ki tényezője (az adott kölcsönszerződésből vagy más forrásból) ismert. lehet számolni a fenti egyenletből, ha annak többi Megjegyzések: a) A két fél által különböző alkalmakkor kifizetett összegek nem feltétlenül egyeznek meg, és nem is feltétlenül egyenlő időközönként kerülnek kifizetésre. b) A kezdő időpont az első kölcsön kezdő időpontja. c) A számítások során figyelembe vett dátumok közötti időtartamokat években vagy tört évben kell kifejezni. Feltételezzük, hogy egy év 365 napból vagy 365,25 napból vagy (szökőév esetén) 366 napból, 52 hétből vagy 12 egyenlő hónapból áll. Egy ilyen hónapot 30,41666 (= 365/12) napból állónak feltételezünk. d) A számítás eredményét legalább egy tizedes pontossággal kell megadni. A következő szabály alapján történik a kerekítés adott tizedesre: Ha a következő tizedes helyén álló számjegy 5 vagy annál nagyobb, akkor az adott tizedes helyén álló számjegyhez egyet kell hozzáadni. e) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a megoldási módszerek olyan eredményt adjanak, amely megegyezik a III. mellékletben megadott példák végeredményével. ” 15/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 39 II. MELLÉKLET „III. MELLÉKLET SZÁMÍTÁSI PÉLDÁK A. AZ ÉVES, SZÁZALÉKBAN KIFEJEZETT HITELDÍJ MÉRTÉKÉNEK SZÁMÍTÁSA NAPTÁRI ALAPON (1 ÉV = 365 NAP VAGY SZÖKŐÉVEKBEN 366 NAP) Első példa Az 1994. január 1-jén folyósított kölcsön összege: S = 1 000 ECU. A kölcsönt egy összegben (1 200 )ECU törlesztik 1995. július 1-jén, azaz 1,5 évvel, vagyis 546 (= 365 + 181) nappal a kölcsön nyújtásának dátuma után. Az egyenlet ilyen formában írható fel: 1000 = 1200 546 365 (1+i) vagyis: (1 + i)546/365 = 1,2 1 + i = 1,1296204 i = 0,1296204 Ezt az értéket 13 %-ra kerekítjük (illetve két tizedesjegy pontosság kívánalma esetén 12,96 %-ra). Második példa A kölcsön összege most: S = 1 000 ECU, de a hitelező adminisztratív kiadások fejében visszatart belőle 50 ECU-t, így tehát a ténylegesen átadott kölcsön összege 950 ECU; az 1 200 ECU-s törlesztés most is egy összegben történik, dátuma ismét 1995. július 1. Az egyenlet ilyen formában írható fel: 950 = 1200 546 365 (1+i) vagyis: (1 + i)546/365 = 1,263157 1 + i = 1,169026 i = 0,169026 Ezt az értéket pedig 16,9 %-ra kerekítjük. Harmadik példa A kölcsön összege 1 000 ECU, a folyósítás dátuma 1994. január 1. A törlesztés két 600 ECU értékű részletben történik, amelyek a folyósítás után 1, illetve 2 évvel esedékesek. 40 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/4. kötet Az egyenlet ilyen formában írható fel: 1000 = 600 (1+i) + 600 730 365 (1+i) = 600 1+i + 2 600 (1+i) Az egyenlet megoldásaként azt kapjuk, hogy i = 0,1306623, amelyet 13,1 %-ra kerekítünk (illetve két tizedesjegy pontosság kívánalma esetén 13,07 %-ra). Negyedik példa A kölcsön összege S = 1 000 ECU, a folyósítás dátuma 1994 január 1. , a felvevő az alábbi részletekben törleszt: 3 hónap (0,25 év, azaz 90 nap) után: 6 hónap (0,5 év, azaz 181 nap) után: 12 hónap (1 év, azaz 365 nap) után: Összesen: Az egyenlet ilyen formában írható fel: 272 ECU 272 ECU 544 ECU 1 088 ECU 1000 = + 272 90 365 (1+i) 272 181 365 (1+i) + 544 365 365 (1+i) Ezen egyenlet alapján i-t közelítéssorozattal is ki lehet számolni, amely eljárás zsebszámológépbe programozható. Az eredmény i = 0,13226 lesz, amelyet 13,2 %-ra kerekítünk (vagy két tizedesjegy pontosság kívánalma esetén 13,23 %-ra. ) B. AZ ÉVES, SZÁZALÉKBAN KIFEJEZETT HITELDÍJ MÉRTÉKÉNEK SZÁMÍTÁSA STANDARD ÉVEK ALAPJÁN (1 ÉV = 365 NAP VAGY 365,25 NAP, 52 HÉT VAGY 12 EGYENLŐ HOSSZÚSÁGÚ HÓNAP) Első példa Folyósított kölcsön: S = 1 000. ECU A kölcsönt egy összegben (1 200 )ECUtörlesztik 1,5 évvel (azaz 1,5 × 365 = 547,5 vagy 1,5 × 365,25 = 547,875 vagy 1,5 × 366 = 549 nappal vagy 1,5 x 12 = 18 hónappal; 1,5 × 52 = 78 héttel) a kölcsön nyújtásának dátuma után. Az egyenlet ilyen formában írható fel: 1000 = 1200 547,5 365 (1+i) = 1200 547,875 365,25 (1+i) = 1200 18 12 (1+i) = 1200 78 52 (1+i) vagyis: (1 + i)1,5 = 1,2 1 + i = 1,129243 i = 0,129243 Ezt az értéket 12,9 %-ra kerekítjük (illetve két tizedesjegy pontosság kívánalma esetén 12,92 %-ra). 15/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 41 Második példa A kölcsön összege most: S = 1 000 ECU, de a hitelező adminisztratív kiadások fejében visszatart belőle 50 ECU-t, így tehát a ténylegesen átadott kölcsön összege 950 ECU; az 1 200 ECU-s törlesztés most is egy összegben történik, ezúttal is 1,5 évvel a folyósítás után. Az egyenlet ilyen formában írható fel: 950 = 1200 547,5 365 (1+i) = 1200 547,875 365,25 (1+i) = 1200 18 12 (1+i) = 1200 78 52 (1+i) vagyis: (1 + i)1,5 = 1200/950 = 1,263157 1 + i = 1,168526 i = 0,168526 Ezt az értéket 16,9 %-ra kerekítjük (illetve két tizedesjegy pontosság kívánalma esetén 16,85 %-ra). Harmadik példa A kölcsön összege 1 000 ECU, a törlesztés két 600 ECU értékű részletben történik, amelyek a folyósítás után 1, illetve 2 évvel esedékesek. Az egyenlet ilyen formában írható fel: 1000 = 600 365 365 (1+i) + 600 730 365 (1+i) = 600 365,25 365,25 (1+i) + 600 730,5 365,25 (1+i) = 600 12 12 (1+i) + 600 24 12 (1+i) = 600 52 52 (1+i) + 600 104 52 (1+i) = 600 (1+i)1 + 600 (1+i)2 Az egyenlet megoldásaként azt kapjuk, hogy i = 0,13066, amelyet 13,1 %-ra kerekítünk (illetve két tizedesjegy pontosság kívánalma esetén 13,07 %-ra). Negyedik példa A kölcsön összege: S = 1 000 ECU és az alábbi részletekben fizetendő vissza: 3 hónap (0,25 év/13 hét/91,25 nap/91,3125 nap) után: 6 hónap (0,5 év/26 hét/182,5 nap/182,625 nap) után: 12 hónap (1 év/52 hét/365 nap/365,25 nap) után: Összesen: 272 ECU 272 ECU 544 ECU 1 088 ECU 42 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/4. kötet Az egyenlet ilyen formában írható fel: 1000 = 272 91,25 365 (1+i) + = = + 272 182,5 365 (1+i) 272 + 544 365 365 (1+i) 544 365,25 365,25 (1+i) 272 91,3125 365,25 (1+i) + + 182,625 365,25 (1+i) 272 3 12 (1+i) 272 26 52 (1+i) + + 272 6 12 (1+i) 544 52 52 (1+i) + 544 12 12 (1+i) = 272 13 52 (1+i) = 272 (1+i)0,25 + 272 (1+i)0,5 + 544 (1+i)1 Ezen egyenlet alapján i-t közelítéssorozattal is ki lehet számolni, amely eljárás zsebszámológépbe programozható. Az eredmény i = 0,13185 lesz, amelyet 13,2 %-ra kerekítünk (vagy két tizedesjegy pontosság kívánalma esetén 13,19 %-ra. )”


title: 98/159/EG: Beschikking van de Commissie van 16 februari 1998 inzake het opzetten van communautaire vergelijkende proeven en tests voor teeltmateriaal van siergewassen volgens de procedure van artikel 20, lid 2, van Richtlijn 91/682/EEG van de Raad

eurovoc_concepts:
comparative study
harmonisation of standards
horticulture
marketing
plant health control
plant propagation

formats: html pdf print

text: 21. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 52/37 BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 16 februari 1998 inzake het opzetten van communautaire vergelijkende proeven en tests voor teeltmateriaal van siergewassen volgens de procedure van artikel 20, lid 2, van Richtlijn 91/682/EEG van de Raad (98/159/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Richtlijn 91/682/EEG van de Raad van 19 december 1991 betreffende het in de handel brengen van teeltmateriaal van siergewassen, alsmede van sierge- wassen (1), laatstelijk gewijzigd bij Beschikking 97/108/ EG van de Commissie (2), en met name op artikel 20, leden 2 en 4, Overwegende dat krachtens bovengenoemde richtlijn in de lidstaten communautaire vergelijkende proeven en tests worden uitgevoerd op monsters, om na te gaan of het teeltmateriaal van de in die richtlijn genoemde soorten voldoet aan de eisen en voorwaarden van die richtlijn; Overwegende dat het, met het oog daarop, vooral in het beginstadium van de toepassing van de richtlijn van essentieel belang is dat de monsters althans voor bepaalde soorten voldoende representatief zijn voor de verschil- lende productie- en afzetgebieden in de Gemeenschap; Overwegende dat het daarom nodig is in de periode 1997-1999 in de Gemeenschap vergelijkende proeven en tests uit te voeren op teeltmateriaal van Pelargonium en Dianthus; Overwegende dat, om valabele conclusies te kunnen trekken, van alle lidstaten wordt ge(cid:137)ist dat zijn aan de communautaire vergelijkende proeven en tests deel- nemen voorzover op hun grondgebied courant teeltmate- riaal van Pelargonium en Dianthus wordt vermeerderd of in de handel gebracht; Overwegende dat deze communautaire vergelijkende in de eerste plaats zullen worden proeven en tests gebruikt om de technieken voor onderzoek van teelmate- riaal van deze soorten te harmoniseren; Overwegende dat de in deze beschikking vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Permanent Comit(cid:130) voor teeltmateriaal en siergewassen, HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Artikel 1 In de periode 1997-1999 worden communautaire 1. vergelijkende proeven en tests uitgevoerd op teeltmate- riaal van Pelargonium en Dianthus. 2. De monsters worden onder genomen. officieel toezicht 3. Alle lidstaten nemen deel aan de communautaire vergelijkende proeven en tests voorzover op hun grondge- bied courant teeltmateriaal van de in lid 1 genoemde soorten wordt vermeerderd of in de handel gebracht. Artikel 2 Nadere bepalingen voor de communautaire vergelijkende in het Permanent proeven en tests worden gemaakt Comit(cid:130) voor teeltmateriaal en siergewassen, dat ook de uitkomsten van deze proeven en tests evalueert. Artikel 3 Deze beschikking is gericht tot de lidstaten. Gedaan te Brussel, 16 februari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 376 van 31. 12. 1991, blz. 21. (2) PB L 39 van 8. 2. 1997, blz. 20


title: WRITTEN QUESTION No. 436/98 by Mark KILLILEA to the Commission. Take-up of EU agri-environmental measures

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU aid
EU financing
EU programme
EU statistics
Ireland
environmental protection
management of resources
means of agricultural production

text: 9. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 310/63 (98/C 310/81) SKRIFTLIG FR¯GA E-0431/98 fr(cid:229)n Leonie van Bladel (UPE) till kommissionen (24 februari 1998) A¤mne: Slovenien fo¤rva¤grar 70 000 inv(cid:229)nare medborgarskap Enligt den slovenska organisationen fo¤r de ma¤nskliga ra¤ttigheterna (cid:148)Slovensk Helsingforsmonito¤r(cid:148) har na¤stan 70 000 icke-slovenska inv(cid:229)nare i republiken Slovenien a¤nnu inte f(cid:229)tt slovenskt medborgerskap, trots att de varit bosatta inom Slovenien vid tidpunkten fo¤r fo¤re detta Jugoslaviens sammanbrott 1991. Enligt ovanna¤mnda organisation som i vissa fall rentav talar om en (cid:148)administrativ etnisk utrensning(cid:148) a¤r mellan 7 000 och 10 000 av dessa personer barn i blanda¤ktenskap, allts(cid:229) barn med ena fo¤ra¤ldern av icke-slovenskt ursprung. Anser inte kommissionen att det a¤r kra¤nkning av de ma¤nskliga ra¤ttigheterna att Slovenien inte beviljar slovenskt medborgarskap till personer som enligt slovensk lag dock har ra¤tt till detta i och med att de varit bosatta i Slovenien (cid:229)r 1991? A¤ r kommissionen beredd att inbega¤ra upplysningar av den slovenska regeringen om detta och med kraft agera fo¤r att denna fr(cid:229)ga snabbt skall kunna lo¤sas? Svar fr(cid:229)n Hans van den Broek p(cid:229) kommissionens va¤gnar (3 april 1998) Enligt aktuella uppskattningar fr(cid:229)n FN:s flyktingkommissarie finns i Slovenien tillna¤rmelsevis 5 000 till 10 000 statlo¤sa personer vilka, av ett flertal olika ska¤l, varken anh(cid:229)llit om slovenskt medborgarskap eller gjort anspr(cid:229)k p(cid:229) flyktingstatus fo¤re den 31 december 1991 (den frist som den slovenska regeringen fastslog efter sja¤lvsta¤ndigheten). De slovenska myndigheterna har fo¤rbundit sig att vidta (cid:229)tga¤rder fo¤r att (cid:229)tga¤rda denna situation. I ett fo¤rsta skede genomfo¤r det slovenska inrikesministeriet, i samarbete med FN:s flyktingkommissarie, ett sa¤rskilt projekt som syftar till att na¤rmare faststa¤lla antalet statslo¤sa personer i Slovenien. Kommissionen och FN:s flyktingkommissarie fo¤ljer denna fr(cid:229)ga mycket uppma¤rksamt och har fo¤r den slovenska regeringen framh(cid:229)llit hur viktigt det a¤r att finna en lo¤sning s(cid:229) snart som mo¤jligt. (98/C 310/82) SKRIFTLIG FR¯GA P-0436/98 fr(cid:229)n Mark Killilea (UPE) till kommissionen (16 februari 1998) A¤mne: Utnyttjande av sto¤d(cid:229)tga¤rder fo¤r miljo¤va¤nligt jordbruk Kan kommissionen sa¤ga hur stort belopp Irland till dags dato har f(cid:229)tt av de stimulans(cid:229)tga¤rder som kommissionen lanserade genom fo¤rordning (EEG) nr 2078/92 (1) fo¤r produktionsmetoder inom jordbruket som a¤r fo¤renliga med miljo¤skydds- och naturv(cid:229)rdskraven, och hur stor procent detta utgo¤r av det totala belopp som EU sta¤llt till fo¤rfogande? A¤ r det mo¤jligt att f(cid:229) uppgifterna uppdelade per rubrik, dvs. miljo¤va¤nligt jordbruk, sko¤tsel av icke-produktiv mark, utbildning och demonstrationsprojekt? (1) EGT L 215, 30. 7. 1992, s. 85. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (27 februari 1998) Irland har lanserat ett samlat program fo¤r att genomfo¤ra r(cid:229)dets fo¤rordning (EEG) nr 2078/92 av den 30 juni 1992 om produktionsmetoder inom jordbruket som a¤r fo¤renliga med miljo¤skydds- och naturv(cid:229)rdskraven och med bevarandet av landsbygden (1). Det kallas programmet fo¤r skyddet av landsbygdsmiljo¤n (REPS, rural environment protection scheme) och va¤nder sig till alla jordbrukare i landet som accepterar att bedriva sin verksamhet p(cid:229) ett miljo¤va¤nligt sa¤tt och att iaktta vissa restriktioner vad ga¤ller produktionsmetoder under minst fem (cid:229)r. De fo¤rsta utbetalningarna fo¤r REPS-programmet gjordes 1995 och bidraget fr(cid:229)n Europeiska utvecklings- och garantifonden fo¤r jordbruket (EUGFJ) under de fo¤rsta tre (cid:229)ren uppgick till 19 miljoner ecu 1995, 43 miljoner ecu 1996 och 98 miljoner ecu 1997