title: A Tanács 411/98/EK rendelete (1998. február 16.) az élő állatok nyolc órát meghaladó időtartamú szállítására használt közúti járművekre vonatkozó kiegészítő állatvédelmi előírásokról

eurovoc_concepts:
air conditioning
commercial vehicle
protection of animals
road transport
technical standard
transport of animals

formats: html pdf print

text: 294 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/22. kötet 31998R0411 L 52/8 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1998. 2. 21. A TANÁCS 411/98/EK RENDELETE (1998. február 16. ) az élő állatok nyolc órát meghaladó időtartamú szállítására használt közúti járművekre vonatkozó kiegészítő állatvédelmi előírásokról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az állatok szállítás közbeni védelméről szóló, 1991. november 19-i 91/628/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 13. cikke (1) bekezdésére, mozgatható válaszfallal való elkülönítésével, a takarmányozásra, az itatásra és a megfelelő szellőzésre vonatkozó részletes intéz- kedésekkel – amely utóbbi alapulhat mesterséges szellőztetőbe- rendezésen, vagy olyan rendszeren, amely biztosítja a hőmér- sékleti tartományra vonatkozó előírásnak való megfelelést – kapcsolatban; tekintettel a Bizottság javaslatára, mivel a fenti rendszerek közötti választás nem sértheti az állatok szabad mozgásának elvét, mivel a 91/628/EGK irányelv 5. cikke A pontja (1) bekezdé- sének c) pontja szerint szükséges meghatározni azokat a szállí- tóeszközökre vonatkozó követelményeket, amelyek biztosítják az állatok kíméletével kapcsolatos közösségi követelmények betartását, és különösen azokat, melyeket a 13. cikk (1) bekez- désével összhangban kell meghatározni; mivel szükséges a háziasított egypatás állatok, továbbá a házia- sított szarvasmarha-, juh-, kecske- és sertésfélék nyolc órát meghaladó időtartamú szállítása esetére, az e rendelet hatálya alá tartozó szállítási módokra vonatkozó, a 91/628/EGK irányelv melléklete VII. fejezete 3. pontjának az alkalmazott szállítóeszközre vonatkozó előírásait kiegészítő előírásokat meghatározni; mivel az érintett fajokhoz tartozó állatokat zömmel közúton szállítják; mivel ezért célszerű a kezdeti fázisban azokat a kiegé- szítő előírásokat megállapítani, amelyeknek a közúti járművek meg kell feleljenek ahhoz, hogy az érintett fajokhoz tartozó állatok nyolc órát meghaladó időtartamú szállítására használ- hatók legyenek; mivel azonban ezeket, a közúti járművekre vonatkozó kiegé- szítő előírásokat úgy kell meghatározni, hogy ne sértsék az egyéb, különösen vasúti és tengeri szállításra vonatkozó, a továbbiakban várhatóan elfogadásra kerülő kiegészítő előrá- intézkedések elfogadásáig sokat; mivel az ilyen jövőbeni továbbra is a 91/628/EGK irányelv melléklete VII. fejezetének 3. pontjában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni az élő állatok szállítására szolgáló más szállítóeszközökre vonatko- zóan; ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Ha a szállítási idő meghaladja a 91/628/EGK irányelv melléklete VII. fejezetének 2. pontjában megállapított nyolc órát, háziasí- tott egypatás állatok, továbbá a háziasított szarvasmarha-, juh-, kecske- és sertésfélék Közösségen belüli szállítására használt közúti járműveknek meg kell felelniük az e rendelet mellékle- tében előírt kiegészítő követelményeknek. 2. cikk A Bizottság legkésőbb 2003. december 31-ig az Állat-egészség- ügyi Tudományos Bizottság véleménye alapján jelentést nyújt be a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról, és különösen a különféle szellőztetőberendezések alkalmazásáról, minden, a jelentés következtetéseit figyelembe vevő megfelelő javaslattal együtt. A Tanács e javaslatokról a benyújtásuktól hónapon belül, minősített többséggel határoz. számított hat mivel az érintett állatok kíméletének biztosítására a kiegészítő előírásoknak bizonyos speciális kötelezettségeket kell meghatá- rozniuk, nevezetesen a jármű megközelíthetőségével, az állatok Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detésének napján lép hatályba. (1) HL L 340. , 1991. 12. 11. , 1. o. Legutóbb a 95/29/EK irányelvvel (HL L 148. , 1995. 6. 30. , 52. o. ) módosított irányelv. Ezt a rendeletet 1999. július 1-jétől kell alkalmazni. 3. cikk 03/22. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 295 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1998. február 16-án. a Tanács részéről az elnök J. CUNNINGHAM 296 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/22. kötet MELLÉKLET AZ ÉLŐ ÁLLATOK NYOLC ÓRÁT MEGHALADÓ IDŐTARTAMÚ SZÁLLÍTÁSÁRA HASZNÁLT KÖZÚTI JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KIEGÉSZÍTŐ ELŐÍRÁSOK 1. ALOM A 91/628/EGK irányelv melléklete I. fejezete A. 5. pontja második mondata rendelkezéseinek sérelme nélkül, az állatok számára megfelelő almot kell biztosítani, amely: a) biztosítja kényelmüket; az alom mennyisége az alábbiaktól függően változhat: – a szállított állatok faja és száma, – a szállítás időtartama, – az időjárás; b) biztosítja az állati vizelet és trágya megfelelő felszívását és eloszlását. 2. TAKARMÁNY Ha a szállított állatok faja és kategóriája, valamint a 91/628/EGK irányelv melléklete VII. fejezete 4. pontjában meghatározott szállítási időtartam miatt, az állatokat a szállítás során etetni kell, az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni: a) a szállításra használt járműnek a kérdéses állatok takarmányozására alkalmas takarmányból olyan mennyi- séget kell magával vinnie, amely az érintett szállítás időtartamára elegendő; b) a szállítás alatt a takarmányt meg kell óvni az időjárástól és a szennyezőanyagoktól, így különösen a portól, üzemanyagtól, kipufogógázoktól, állati vizelettől és trágyától; c) ha az állatok etetéséhez meghatározott berendezést (vályút, tartályt vagy más, a takarmány kiosztására alkalmas eszközt) kell használni, ezt a berendezést a járművel kell szállítani, biztosítani kell, hogy az a célnak megfelelő legyen, használat előtt és után meg kell tisztítani, és minden szállítás után fertőtleníteni kell; d) a fenti leírásnak megfelelő etetőberendezés használata esetén, annak olyan kialakításúnak kell lennie, hogy ne okozhassa az állatok sérülését, és szükség esetén, felborulásának megakadályozása érdekében, rögzíteni lehessen a jármű egy meghatározott részéhez. Amikor a jármű mozgásban van, és amikor a berendezést nem használják, azt a jármű állatoktól elkülönített részében kell tárolni. 3. MEGKÖZELÍTHETŐSÉG A szállításra használt járműveket, az állatok felügyelete és megfelelő ellátása érdekében – beleértve különösen az etetésüket és itatásukat – úgy kell felszerelni, hogy minden szállított állat mindig közvetlenül megközelíthető legyen. 4. SZELLŐZÉS A járművet megfelelő szellőztetőberendezéssel kell felszerelni, hogy a szállított állatok kímélete folyamatosan biztosított legyen, különösen a következő szempontokat figyelembe véve: – a tervezett szállítás és időtartama, – a használt jármű kialakítása (nyitott vagy zárt), – a tervezett szállítás alatt várható időjárási tényezőkből következő belső és külső hőmérséklet, – a különféle szállított állatfajok sajátos élettani szükségletei, – a 91/628/EGK irányelv melléklete VI. fejezetében meghatározott rakodási sűrűség és az állatok feletti légtér. A szellőztetőberendezésnek továbbá olyan kialakításúnak kell lennie, hogy – azt mindenkor használni lehessen, amikor az állatok a járművön vannak, akár mozgásban van a jármű, akár áll, – biztosítsa a szennyezetlen levegő hatékony körforgását. 03/22. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 297 Evégett a szállítóknak gondoskodniuk kell: – vagy egy mesterséges szellőztetőberendezésről, amelyre vonatkozó részletes követelmények az Állat-egész- ségügyi Tudományos Bizottsággal való konzultációt követően, a 91/628/EGK irányelv 17. cikkében meghatá- rozott eljárásnak megfelelően kerülnek meghatározásra, – vagy egy olyan szellőztetőberendezésről, amely biztosítja, hogy a járműben valamennyi állat számára fenn lehessen tartani az 5 °C és 30 °C közötti hőmérsékleti tartományba eső hőmérsékletet, a külső hőmérséklettől függően + 5 °C-os tűréshatárral. Az ilyen berendezést továbbá megfelelő ellenőrző készülékkel kell felsze- relni. A két rendszer közötti választás lehetősége nem sértheti az állatok szabad mozgásának elvét. VÁLASZFALAK A járművet elkülönített bokszok kialakítása érdekében válaszfalakkal kell ellátni. A válaszfalaknak olyan szerkezetűnek kell lenniük, hogy azokat különféle helyzetben lehessen felállítani, és így a bokszok méretét a sajátos követelményekhez, valamint az állatok fajtájához, méretéhez és számához lehessen alakítani. VÍZELLÁTÁS A járművet olyan felszereléssel kell ellátni, hogy megálláskor rá lehessen kötni a vízellátó rendszerre. A járművet a különféle fajok számára megfelelő, rögzített vagy elmozdítható itatókészülékekkel kell felszerelni, mint vályúk, tálak vagy szopókák, hogy az állatokat a jármű fedélzetén itatni lehessen. E készülékek kialakítása olyan kell legyen, hogy az állatok ne sérthessék meg magukat. 5. 5. 1. 5. 1. 1. 6. 6. 1. 6. 1. 1. 6. 2. A 6. 1. és a 6. 1. 1. pont rendelkezéseinek sérelme nélkül, a sertéseket szállító járműveket befogadóképességüktől, a szállított állatok számától és a szállítás során tervezett megállások számától függően, egy vagy több, elegendő űrtartalmú víztartállyal kell ellátni, hogy az állatok a szállítás ideje alatt szabadon ihassanak. Az ilyen víztartályok kialakításának olyannak kell lennie, hogy azokat minden szállítás után ki lehessen üríteni és ki lehessen tisztítani, továbbá azokat olyan rendszerrel kell ellátni, amely annak érdekében, hogy a tartá- lyokat a szállítás folyamán alkalmas időpontban fel lehessen tölteni, lehetővé teszi a vízszint ellenőrzését. A tartályokat össze kell kapcsolni a bokszokon belül elhelyezett, jól karbantartott itatókészülékekkel, hogy a sertések a vízhez bármikor hozzáférhessenek. A fenti rendszeren túl, azzal párhuzamosan, a sertések nedvesen tartására szolgáló – pl. permetező- – rendszer is alkalmazható


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 391/98 von Leoluca ORLANDO an die Kommission. Ausstehende Umsetzung der Richtlinie 93/42/EWG durch die italienischen Behörden

eurovoc_concepts:
Italy
dental medicine
national implementing measure
paramedical profession
technical profession

text: C 304/90 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 2. 10. 98 3. 1996 wurde ferner eine Richtlinie des Rates angenommen, in der die neuesten wissenschaftlichen und technologischen Erkenntnisse beru¤cksichtigt sind, und zwar handelt es sich um Richtlinie 96/29/Euratom vom 13. Mai 1996 zur Festlegung der grundlegenden Sicherheitsnormen fu¤r den Schutz der Gesundheit der Arbeitskra¤fte und der Bevo¤lkerung gegen die Gefahren durch ionisierende Strahlungen (1). 4. Die auf dem Gebiet der Mitgliedstaaten befindlichen Kernkraftwerke, einschlie(cid:223)lich des in der Anfrage angesprochenen Kernkraftwerks, unterliegen somit den gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften, deren Ziel es ist sicherzustellen, da(cid:223) die Betreibung solcher Anlagen bei geringstmo¤glichem Risiko erfolgt. Die Umsetzung dieser Bestimmungen fa¤llt in den Zusta¤ndigkeitsbereich des betreffenden Mitgliedstaates. (1) ABl. L 159 vom 29. 6. 1996, S. 1. (98/C 304/135) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0391/98 von Leoluca Orlando (V) an die Kommission (16. Februar 1998) Betrifft: Ausstehende Umsetzung der Richtlinie 93/42/EWG durch die italienischen Beho¤rden Die Umsetzung der Richtlinie 93/42/EWG (1), in der das Berufsbild und die Berufsausu¤bungsmodalita¤ten von Zahntechnikern festgelegt werden, steht fast fu¤nf Jahre nach ihrer Annahme in Italien noch immer aus. Das dadurch entstandene Rechtsvakuum schafft eine sehr unangenehme Situation fu¤r die italienischen Zahntechniker und fu¤hrt dazu, da(cid:223) veraltete Strukturen beibehalten werden, die in Bereichen wie Gesundheitsschutz, technologische Neuerungen und Betriebsorganisation den Normen nicht entsprechen. Kann die Kommission deshalb Auskunft daru¤ber erteilen, ob sie die italienischen Beho¤rden auf die Verzo¤gerung hinzuweisen und sie zur Ausarbeitung der Rechtsvorschriften zur Umsetzung der Richtlinie 93/42/EWG aufzufordern gedenkt? (1) ABl. L 169 vom 12. 7. 1993, S. 1. Antwort von Herrn Bangemann im Namen der Kommission (9. Ma¤rz 1998) Italien hat die Richtllinie 93/42/EWG u¤ber Medizinprodukte durch ein (cid:132)decreto legislativo(cid:147) vom 24. Februar 1997 zweieinhalb Jahre spa¤ter als in der Richtlinie vorgesehen, umgesetzt. Die Kommission pru¤ft zur Zeit die Konformita¤t der Umsetzung in Italien. Zur Kla¤rung von Fragen im Zusammenhang mit eventuellen Nachteilen infolge der verspa¤teten Umsetzung sollten sich die Betreffenden an die nationalen Gerichte wenden. (98/C 304/136) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0393/98 von Daniela Raschhofer (NI) an die Kommission (24. Februar 1998) Betrifft: Beru¤cksichtigung der Berggebiete bei der Reform der Strukturfonds Die Berggebiete und besonders der alpine Raum geho¤ren zu den empfindlichen Regionen der EU. Im Zuge der Reform der Strukturfonds wurde schon einige Male auf die wirtschaftlichen, strukturellen, sozialen, aber auch kulturellen Probleme dieser Region hingewiesen und auf die Notwendigkeit einer koordinierten und nachhaltig wirksamen Regionalentwicklungspolitik aufmerksam gemacht. Ist nach Abschlu(cid:223) der Reform der Strukturfonds ein eigenes Zielgebiet fu¤r die Bergregionen geplant?


title: 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/5/EB skirta padėti teisininkams verstis nuolatine advokato praktika kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje buvo įgyta kvalifikacija

eurovoc_concepts:
EU Member State
approximation of laws
equivalence of diplomas
freedom to provide services
lawyer
right of establishment

text: 06/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 83 31998L0005 L 77/36 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1998 3 14 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 98/5/EB 1998 m. vasario 16 d. skirta padėti teisininkams verstis nuolatine advokato praktika kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje buvo įgyta kvalifikacija EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, (3) atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 49 straipsnį, 57 straipsnio 1 dalį ir 57 straipsnio 2 dalies pirmą ir trečią sakinius, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą (1), kadangi, nors kai kurie advokatai gali greitai integruotis į profesiją priimančiojoje valstybėje narėje, inter alia išlaiky- dami Direktyvoje 89/48/EEB numatytą kvalifikacinį egza- miną, kitiems visą kvalifikaciją turintiems advokatams turėtų būti sudaromos galimybės pasiekti tokios integraci- jos po tam tikro profesinės praktikos laikotarpio priiman- čiojoje valstybėje narėje pagal jų buveinės šalies profesinį vardą ar kitur tęsti praktiką pagal jų buveinės šalies profe- sinį vardą; atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (2), (4) kadangi, pasibaigus tokiam laikotarpiui, advokatams turėtų būti sudarytos galimybės integruotis į profesiją priimančio- joje valstybėje narėje įvertinus jų turimą profesinę patirtį toje valstybėje narėje; laikydamiesi Sutarties 189b straipsnyje nustatytos tvarkos (3), (1) (2) kadangi pagal Sutarties 7a straipsnį vidaus rinka turi suda- ryti vidaus sienų neturinčią erdvę; kadangi pagal Sutarties 3 straipsnio c punktą vienas iš Bendrijos tikslų yra laisvam asmenų ir paslaugų judėjimui tarp valstybių narių trukdan- čių kliūčių panaikinimas; kadangi valstybių narių pilie- čiams tai, be kita ko, reiškia galimybę dirbti pagal profesiją kaip savarankiškai dirbantys asmenys ar pastovų atlygi- nimą gaunantys darbuotojai ne toje valstybėje narėje, kurioje jie įgijo savo profesines kvalifikacijas; kadangi pagal 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/48/EEB dėl bendrosios aukštojo mokslo diplomų, išduotų po bent trejų metų profesinio mokymo ir lavini- mo, pripažinimo sistemos (4), teisininkas, turintis visą kva- lifikaciją vienoje valstybėje narėje, gali prašyti pripažinti jo diplomą, kad galėtų įsisteigti kitoje valstybėje narėje ir vers- tis advokato praktika pagal toje valstybėje vartojamą pro- fesinį vardą; kadangi Direktyvos 89/48/EEB tikslas yra užtikrinti, kad advokatas integruotųsi į profesiją priiman- čiojoje valstybėje narėje, ir kadangi direktyva nesiekiama nei iš dalies keisti tos valstybės teritorijoje tam tikra profe- sija besiverčiančiam asmeniui taikomų taisyklių, nei daryti išimčių advokatams taikant šias taisykles; (1) OL C 128, 1995 5 24, p. 6 ir OL C 355, 1996 11 25, p. 19. (2) OL C 256, 1995 10 2, p. 14. (3) 1996 m. birželio 19 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 198, 1996 7 8, p. 85), 1997 m. liepos 24 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 297, 1997 9 29, p. 6), 1997 m. lapkričio 19 d. Europos Par- lamento sprendimas (1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimas). (4) OL L 19, 1989 1 24, p. 16. (5) (6) kadangi toks veiksmas yra pateisinamas Bendrijos lygiu ne tik dėl to, kad, palyginti su bendrąja diplomų pripažinimo sistema, jis numato advokatams lengvesnį integracijos į profesiją priimančiojoje valstybėje narėje būdą, bet ir todėl, kad, suteikiant galimybę teisininkams verstis nuolatine advokato praktika priimančiojoje valstybėje narėje pagal jų buveinės valstybėje vartojamą profesinį vardą, patenkinami teisinių paslaugų klientų poreikiai, kuriems, dėl didėjančių prekybos srautų, kuriuos visų pirma lemia vidaus rinka, yra reikalinga teisinė pagalba atliekant tarpvalstybinius sando- rius, kuomet dažnai sutampa tarptautinė teisė, Bendrijos teisė ir vidaus teisė; kadangi veiksmas yra pateisinamas Bendrijos lygiu dar ir dėl to, kad tik keletas valstybių narių jau leidžia savo teri- torijoje imtis advokato praktikos kitu būdu, nei teikiant paslaugas, kitų valstybių narių teisininkams, kurie verčiasi advokato praktika pagal savo buveinės šalyje vartojamą profesinį vardą; kadangi vis tik valstybėse narėse, kuriose ši galimybė yra, žymiai skiriasi praktiniai dalykai, pavyzdžiui, veiklos sritis ir reikalavimas registruotis kompetentingose institucijose; kadangi tokia situacijų įvairovė lemia nelygią ir iškraipytą konkurenciją tarp valstybių narių advokatų bei kliudo judėjimo laisvei; kadangi šiuos sunkumus išspręsti ir suteikti advokatams bei teisinių paslaugų vartotojams vis- ose valstybėse narėse vienodas galimybes galima tik pri- imant direktyvą, nustatančią sąlygas, reglamentuojančias advokato praktiką kitu nei paslaugų teikimo būdu pagal jų buveinės šalyje vartojamą profesinį vardą; 84 (7) (8) (9) (10) LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 06/3 t. kadangi, siekiant šio tikslo, ši direktyva nenustato jokių tai- syklių dėl išimtinai vidaus situacijų, o kai ji turi poveikį tei- sininko profesiją reglamentuojančioms nacionalinėms taisyklėms, šis poveikis yra tik toks, koks būtinas tikslui efektyviai pasiekti; kadangi nepažeidžiami nacionalinės teisės aktai, reglamentuojantys galimybę imtis advokato praktikos ir verstis ja pagal priimančiojoje valstybėje narėje vartojamą profesinį vardą; valstybės narės galimybę reikalauti, kad teisininkas, besi- verčiantis advokato praktika pagal savo buveinės šalyje vartojamą profesinį vardą, dirbtų kartu su vietos advokatu, kai klientas yra atstovaujamas ar ginamas teismo procese; kadangi šis reikalavimas turi būti aiškinamas atsižvelgiant į Europos bendrijų Teisingumo Teismo precedentinę teisę, ypač į 1988 m. vasario 25 d. Teismo sprendimą, priimtą Komisija v. Vokietija byloje 427/85 (2); kadangi advokatai, kuriems yra taikoma ši direktyva, turėtų registruotis priimančiosios valstybės narės kompetentin- goje institucijoje, kad ta institucija galėtų užtikrinti, kad jie laikosi toje valstybėje narėje galiojančių profesinės veiklos taisyklių; kadangi tokios registracijos poveikį jurisdikci- joms ir teismų instancijoms bei rūšims, kuriose teisininkai gali verstis advokato praktika, nustato priimančiojoje valstybėje narėje advokatams taikytina teisė; kadangi teisininkai, kurie nėra integravęsi į profesiją pri- imančiojoje valstybėje narėje, turėtų verstis advokato prak- tika toje valstybėje pagal savo buveinės šalyje vartojamą profesinį vardą, kad būtų užtikrinta, jog vartotojai bus tin- kamai informuoti, o tokie advokatai būtų atskirti nuo pri- imančiosios valstybės narės teisininkų, besiverčiančių advokato praktika pagal joje vartojamą profesinį vardą; narės valstybės teisės, Bendrijos kadangi advokatams, kuriems yra taikoma ši direktyva, turėtų būti leidžiama teikti teisines konsultacijas, ypač jų buveinės teisės, tarptautinės teisės ir priimančiosios valstybės narės teisės klausimais; kadangi ši galimybė teikti paslaugas jau yra numatyta 1977 m. kovo 22 d. Tarybos direktyvoje 77/249/EEB, skirtoje padėti teisininkams veiksmingai nau- dotis laisve teikti paslaugas (1); kadangi vis tik reikėtų numatyti, kaip yra numatyta Direktyvoje 77/249/EEB, gali- mybę besiverčiantiems Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje pagal jų buveinės šalyse vartojamus profesinius vardus rengti tam tikrus oficialius dokumentus nuosavybės teisių perdavimo ir testamentų tvirtinimo srityse; kadangi ši direktyva nedaro jokio povei- kio nuostatoms, pagal kurias kiekvienoje valstybėje narėje tam tikra veikla verčiasi ne advokatai, o kitų profesijų atstovai; kadangi į šią direktyvą turėtų būti įtraukta Direk- tyvos 77/249/EEB nuostata, numatanti priimančiosios advokato praktika neleisti (11) kadangi, siekiant užtikrinti sklandų teisingumo sistemos veikimą, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama konkre- čiomis taisyklėmis palikti galimybę tam tikrą specializaciją turintiems advokatams kreiptis į jų aukščiausius teismus, nekliudant valstybių narių advokatams, atitinkantiems būtinus reikalavimus, integruotis; (12) kadangi advokatas, registruotas pagal savo buveinės šalyje vartojamą profesinį vardą, priimančiojoje valstybėje narėje ir toliau privalo būti įregistruotas jo buveinės valstybės narės kompetentingoje institucijoje, jeigu pageidauja, kad būtų išlaikytas advokato statusas ir būtų taikoma ši direk- tyva; kadangi dėl to būtinas glaudus kompetentingų insti- tucijų tarpusavio bendradarbiavimas, ypač nagrinėjant drausmės bylas; (13) kadangi advokatai, kuriems taikoma ši direktyva, nepaisant to, ar jie savo buveinės valstybėje narėje gauna pastovų atlyginimą ar dirba savarankiškai, priimančiojoje valstybėje narėje gali verstis apmokamų advokatų praktika, jeigu ši valstybė narė numato šią galimybę savo advokatams; (14) kadangi šioje direktyvoje siekiamas tikslas, kad teisininkai galėtų verstis advokato praktika kitoje valstybėje narėje pagal savo buveinės šalyje vartojamą profesinį vardą, taip jiems lengviau įgyti toje priimančiojoje pat turi padėti valstybėje narėje vartojamą profesinį vardą; kadangi, vado- vaujantis Teisingumo Teismo pateiktu Sutarties 48 ir 52 straipsnių išaiškinimu, priimančioji valstybė narė turi atsižvelgti į bet kokią profesinę patirtį, įgytą jos teritorijo- je; kadangi gali būti pagrįstai manoma, kad advokatas, tre- jus metus efektyviai ir reguliariai vertęsis veikla priiman- čiosios valstybės narės teisės, įskaitant Bendrijos teisę, srityje priimančiojoje valstybėje narėje, įgijo gebėjimus, būtinus visapusiškai integruotis į tos valstybės advokato profesiją; kadangi, pasibaigus tam laikotarpiui, advokatas, galintis pateikti profesinės kompetencijos, kuri gali būti (1) OL L 78, 1977 3 26, p. 17. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu. (2) [1988] ECR 1123. 06/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 85 įrodymus priimančiojoje valstybėje narėje, patikrinta, turėtų turėti galimybę įgyti toje valstybėje narėje vartojamą profesinį vardą; kadangi, jeigu į bent trejų metų efektyvios ir reguliarios profesinės veiklos laikotarpį įskaitomas trum- pesnis vertimosi priimančiosios valstybės narės teise laiko- tarpis, institucija taip pat turi atsižvelgti į kitas turimas žinias apie tos valstybės teisę, kurias ji gali patikrinti pokal- bio metu; kadangi, nepateikus šių sąlygų įgyvendinimo įro- dymų, priimančiosios valstybės kompetentingos instituci- jos priimtas sprendimas atsisakyti suteikti valstybėje vartojamą profesinį vardą pagal su tomis sąlygomis susiju- sią palengvintą tvarką turi būti motyvuotas ir gali būti apskundžiamas pagal nacionalinę teisę; (15) kadangi dėl ekonominių ir profesinių sumetimų, vis ryškėjantis Bendrijos advokatų polinkis verstis profesine veikla kartu, įskaitant dalyvavimą asociacijose, tapo tikro- ve; kadangi tai, kad advokatai yra tam tikros grupės jų buveinės valstybėje narėje nariai neturėtų būti pretekstas drausti ar užkirsti kelią jiems įsisteigti priimančiojoje valstybėje narėje; kadangi valstybėms narėms vis tik turėtų būti leista imtis atitinkamų priemonių siekiant pagrįstai užtikrinti profesijos nepriklausomumą; kadangi valstybėse narėse, leidžiančiose užsiimti bendra praktika, turėtų būti numatytos tam tikros garantijos, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Tikslas, taikymo sritis ir sąvokų apibrėžimai 1. Šios direktyvos tikslas — padėti teisininkams verstis nuolatine advokato praktika kaip savarankiškai dirbantiems arba pastovų atlyginimą gaunantiems kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje buvo įgyta profesinė kvalifikacija. 2. Šioje direktyvoje: a) „advokatas“ — tai asmuo, valstybės narės pilietis, turintis teisę verstis savo profesine veikla pagal vieną iš šių profesinių vardų: Belgija Danija Vokietija Graikija Ispanija Avocat, Advocaat, Rechtsanwalt Advokat Rechtsanwalt Δικηγόρος Abogado, Advocat, Avogado, Abokatu Prancūzija Avocat Airija Italija Barrister, Solicitor Avvocato Liuksemburgas Avocat Olandija Austrija Advocaat Rechtsanwalt Portugalija Advogado Suomija Švedija Asianajaja, Advokat Advokat Jungtinė Karalystė Advocate, Barrister, Solicitor b) „buveinės valstybė narė“ — tai valstybė narė, kurioje advokatas įgijo teisę naudoti vieną iš a punkte išvardytų profesinių vardų prieš pradėdamas verstis advokato praktika kitoje valstybėje narėje; c) „priimančioji valstybė narė“ — tai valstybė narė, kurioje teisinin- kas verčiasi advokato praktika pagal šią direktyvą; d) „buveinės šalies profesinis vardas“ — tai profesinis vardas, varto- jamas valstybėje narėje, kurioje advokatas įgijo teisę vadintis tuo vardu prieš pradėdamas verstis advokato praktika priiman- čiojoje valstybėje narėje; e) „grupė“ — tai bet koks subjektas, turintis ar neturintis juridinio asmens statusą, įsteigtas pagal valstybės narės, kurioje advoka- tai bendrai verčiasi profesine veikla tuo pačiu vardu, teisę; f) „atitinkamas profesinis vardas“ arba „atitinkama profesija“ — tai profesinis vardas arba profesija, kurią reglamentuoja kompe- tentinga institucija, kurioje advokatas registruotas pagal 3 straipsnį, o „kompetentinga institucija“ yra ta institucija. 3. Ši direktyva taikoma teisininkams, besiverčiantiems advokato praktika kaip savarankiškai dirbantys arba pastovų atlyginimą gaunantys darbuotojai buveinės valstybėje narėje bei, atsižvelgiant į 8 straipsnio nuostatas, priimančiojoje valstybėje narėje. 4. Vertimasis advokato praktika tokia prasme, kaip apibrėžta šioje direktyvoje, neapima paslaugų teikimo, numatyto Direkty- voje 77/249/EEB. 2 straipsnis Teisė verstis praktika pagal buveinės šalyje vartojamą profesinį vardą Kiekvienas advokatas turi teisę verstis nuolatine 5 straipsnyje nurodyta veikla bet kurioje kitoje valstybėje narėje pagal savo buveinės šalyje vartojamą profesinį vardą. Į priimančiosios valstybės advokatų profesiją integruojamasi pagal 10 straipsnį. 3 straipsnis Registracija kompetentingoje institucijoje 1. Teisininkas, pageidaujantis verstis advokato praktika kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje jis įgijo savo profesinę kvalifika- ciją, registruojasi tos valstybės kompetentingoje institucijoje. 86 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 06/3 t. 2. Priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija įre- gistruoja advokatą jam pateikus pažymėjimą, patvirtinantį jo registraciją buveinės valstybės narės kompetentingoje institucijo- je. Ji gali reikalauti, kad buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos pažymėjimas būtų išduotas ne vėliau kaip prieš tris mėnesius. Apie registraciją ji praneša buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai. 3. Taikant 1 dalį: — Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje teisininkai, besiverčiantys advokato praktika pagal profesinį vardą, kitą nei vartojamą Jungtinėje Karalystėje ar Airijoje, registruojasi institucijoje, atsakingoje už baristerių ar advokatų profesijas, arba institu- cijoje, atsakingoje už solisitorių profesiją, — Jungtinėje Karalystėje už Airijos baristerį atsako institucija, atsakinga už baristerius ar advokatus, o už Airijos solisitorių atsako už solisitoriusatsakinga institucija, — Airijoje už Jungtinės Karalystės baristerį ar advokatą atsako institucija, atsakinga už baristerius, o už Jungtinės Karalystės solisitorių atsako už solisitorius atsakinga institucija. 4. Priimančiosios valstybės narės atitinkama kompetentinga ins- titucija, skelbdama joje registruotų advokatų vardus ir pavardes, taip pat paskelbia pagal šios direktyvos nuostatas registruotų advokatų vardus ir pavardes. 4 straipsnis Vertimasis praktika pagal buveinės šalies profesinį vardą 1. Teisininkas, priimančiojoje valstybėje narėje besiverčiantis advokato praktika pagal savo buveinės šalies profesinį vardą, kuris turi būti nurodytas jo buveinės valstybės narės valstybine kalba arba viena iš valstybinių kalbų, vartoja profesinį vardą aiškiai ir taip, kad būtų išvengta painiojimo su priimančiojoje valstybėje narėje vartojamu profesiniu vardu. 2. Taikant 1 dalį, priimančioji valstybė narė gali reikalauti, kad teisininkas, besiverčiantis advokato praktika pagal savo buveinės šalies profesinį vardą, nurodytų jo buveinės valstybės narės pro- fesinę instituciją, kurios narys jis yra, arba teisminės valdžios ins- tituciją, kurioje jis turi teisę verstis advokato praktika pagal jo buveinės valstybės narės įstatymus. Priimančioji valstybė narė taip pat gali reikalauti, kad teisininkas, besiverčiantis advokato prak- tika pagal savo buveinės šalies profesinį vardą, nurodytų savo registraciją tos valstybės kompetentingoje institucijoje. 5 straipsnis Veiklos sritis 1. Atsižvelgiant į 2 ir 3 dalis, teisininkas, besiverčiantis advokato praktika pagal savo buveinės šalies profesinį vardą, vykdo tas pačias profesinės veiklos rūšis kaip teisininkas, besiverčiantis advokato praktika pagal atitinkamą priimančiosios valstybės narės profesinį vardą, ir gali, inter alia, teikti konsultacijas savo buveinės valstybės narės teisės, Bendrijos teisės, tarptautinės teisės ir priimančiosios valstybės narės teisės klausimais. Bet kuriuo atveju jis turi laikytis nacionaliniuose teismuose taikomų proce- sinių taisyklių. 2. Valstybės narės, kurios savo teritorijoje tam tikros kategorijos advokatams leidžia rengti dokumentus dėl teisės valdyti mirusių asmenų turtą suteikimo bei teisės į žemę suteikimo ar perdavimo, kurią kitos valstybės narės suteikia ne advokatams, o kitų profe- sijų atstovams, gali nesuteikti teisės verstis šiomis profesinės veik- los rūšimis teisininkams, besiverčiantiems advokato praktika pagal buveinės šalyje vartojamą profesinį vardą, suteiktą vienoje iš pastarųjų valstybių narių. 3. Priimančioji valstybė narė gali reikalauti, kad teisininkai, kurie verčiasi advokato praktika pagal savo buveinės šalies profesinį vardą, versdamiesi advokato praktika, susijusia su kliento atsto- vavimu arba gynyba teismo procese, ir tiek, kiek priimančiosios valstybės narės teisė palieka teisę tokia veikla verstis teisininkams, besiverčiantiems advokato praktika pagal tos valstybės profesinį vardą, dirbtų kartu su teisininku, kuris verčiasi advokato praktika atitinkamoje teisminėje institucijoje, ir, jei būtina, būtų atsakin- gas tai institucijai arba su „avoue“, besiverčiančiu praktika joje. Nepaisant to, kad būtų užtikrintas sklandus teisingumo sistemos veikimas, valstybės narės gali nustatyti konkrečias kreipimosi į aukščiausiuosius teismus taisykles, pavyzdžiui, dėl tam tikrą spe- cializaciją turinčių advokatų dalyvavimo. 6 straipsnis Taikytinos profesinės veiklos taisyklės 1. Nepaisant profesinės veiklos taisyklių, kurios jam taikomos jo buveinės valstybėje narėje, teisininkui, besiverčiančiam advokato veikla pagal savo buveinės šalies profesinį vardą priimančiosios valstybės narės teritorijoje, dėl visos šioje teritorijoje jo vykdomos veiklos taikomos tos pačios profesinės veiklos taisyklės kaip ir tei- sininkui, besiverčiančiam advokato praktika pagal atitinkamą pri- imančiosios valstybės narės profesinį vardą. 2. Teisininkams, besiverčiantiems advokato praktika pagal savo buveinės šalies profesinį vardą, užtikrinamas tinkamas atstovavi- mas priimančiosios valstybės narės profesinėse asociacijose. 06/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 87 Toksatstovavimas apima bent teisę balsuoti tų asociacijų valdymo organų rinkimuose. 3. Priimančioji valstybė narė gali reikalauti, kad teisininkas, besi- verčiantis advokato praktika pagal savo buveinės šalies profesinį vardą, apsidraustų profesiniu civilinės atsakomybės draudimu arba taptų profesinio garantinio fondo nariu pagal taisykles, kurias ta valstybė nustato jos teritorijoje vykdomai profesinei veiklai. Nepaisant to, teisininkui, besiverčiančiam advokato prak- tika pagal savo buveinės šalies profesinį vardą, minėtas reikalavi- mas netaikomas, jeigu jis gali įrodyti, kad yra apsidraudęs arba jam suteikta garantija pagal jo buveinės valstybės narės taisykles, jeigu tokio draudimo ar garantijos sąlygos ir apimtis yra lygiavertės. Jeigu jos yra tik iš dalies lygiavertės, priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija gali reikalauti, kad būtų sudaryta sutartis dėl papildomo draudimo ar papildomos garan- tijos, siekiant apsidrausti nuo veiksnių, kurių neapima pagal buveinės valstybės narės taisykles sudarytas draudimas ar garan- tija. 7 straipsnis Drausmės bylos 1. Jeigu teisininkas, besiverčiantis advokato praktika pagal savo buveinės šalies profesinį vardą, nevykdo priimančiojoje valstybėje narėje galiojančių įsipareigojimų, jam taikomos priimančiojoje valstybėje narėje numatytos procesinės taisyklės, baudos ir teisės gynimo priemonės. 2. Priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija, prieš iškeldama drausmės bylą teisininkui, besiverčiančiam advokato praktika pagal jo buveinės šalies profesinį vardą, kuo greičiau pra- neša apie tai buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai, pateikdama jai visą atitinkamą informaciją. Pirma pastraipa taikoma mutatis mutandis, jeigu drausmės bylą kelia buveinės valstybės narės kompetentinga institucija, kuri ati- tinkamai praneša apie tai priimančiosios valstybės (-ių) narės (-ių) kompetentingai institucijai. 3. Nepažeidžiant priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos sprendimų priėmimo galios, drausmės bylos nagrinėjimo metu minėta institucija bendradarbiauja su buveinės valstybės narės kompetentinga institucija. Pirmiausia priimančioji valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad buveinės valstybės narės kompetentinga institucija galėtų paduoti apeliaci- nius skundus juos nagrinėjančiai institucijai. 4. Buveinės valstybės narės kompetentinga institucija sprendžia, kokių priemonių imtis pagal savo procesines ir materialines taisykles, atsižvelgdama į priimančiosios valstybės narės kompe- tentingos institucijos sprendimą, priimtą dėl teisininko, besiver- čiančio advokato praktika pagal jo buveinės šalies profesinį var- dą. 5. Nors tai nėra išankstinė sąlyga priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos sprendimui, buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos sprendimas laikinai ar visam laikui uždrausti verstis praktika automatiškai uždraudžia atitinkamam teisininkui verstis advokato praktika pagal jo buveinės valstybėje narėje vartojamą profesinį vardą priimančiojoje valstybėje narėje. 8 straipsnis Praktika, už kurią gaunamas pastovus atlyginimas Teisininkas, registruotas priimančiojoje valstybėje narėje pagal savo buveinės šalies profesinį vardą, gali verstis advokato praktika kaip pastovų atlyginimą gaunantis advokatas, dirbantis kitam advokatui, advokatų asociacijai ar firmai, arba valstybinėje ar privačioje įmonėje, jeigu priimančioji valstybė narė suteikia tokią teisę advokatams, registruotiems pagal toje valstybėje vartojamą profesinį vardą. 9 straipsnis Motyvų išdėstymas ir teisės gynimo priemonės Sprendimai neatlikti 3 straipsnyje numatytos registracijos arba panaikinti tokią registraciją bei sprendimai dėl drausminių priemonių taikymo turi būti motyvuoti. Dėl tokių sprendimų turi būti numatyta teisės gynimo priemonė teisme pagal vidaus teisės nuostatas. 10 straipsnis Vienodų sąlygų taikymas kaip ir priimančiosios valstybės narės advokatui 1. Teisininkui, besiverčiančiam advokato praktika pagal jo buveinės šalies profesinį vardą, kuris efektyviai ir reguliariai ne trumpiau kaip trejus metus priimančiojoje valstybėje narėje prak- tikavo tos valstybės teisę, įskaitant Bendrijos teisę, jam siekiant įgyti priimančiosios valstybės narės advokato profesiją netaiko- mos Direktyvos 89/48/EEB 4 straipsnio 1 dalies b punkto sąly- gos. „Efektyvus ir reguliarus praktikavimas“ — tai faktinis veiklos vyk- išskyrus tuos, kurie susiję su kasdienio dymas be pertrūkių, gyvenimo įvykiais. 88 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 06/3 t. Atitinkamas advokatas turi priimančiosios valstybės narės kom- petentingai institucijai pateikti tokio efektyvaus ir reguliaraus, ne trumpesnio kaip trejų metų priimančiosios valstybės narės teisės praktikavimo įrodymų. Kad tai būtų įrodyta: priimančiojoje valstybėje narėje ir jo gebėjimas tęsti veiklą, kuria jis užsiiminėjo, įvertinami pokalbio su priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija metu, siekiant patik- rinti jo vykdytos veiklos efektyvumą ir reguliarumą. a) advokatas pateikia priimančiosios valstybės narės kompeten- tingai institucijai visą būtiną informaciją ir dokumentus, ypač apie jo nagrinėtų bylų skaičių ir jų pobūdį; Jeigu nebuvo pateiktas įrodymas, kad pirmoje pastraipoje nustatyti reikalavimai buvo įvykdyti, turi būti nurodytos priiman- čiosios valstybės narės kompetentingos institucijos sprendimo nesuteikti leidimo priežastys ir šis sprendimas gali būti apskun- džiamas pagal vidaus teisę. b) priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija gali patikrinti praktikavimo efektyvumą ir reguliarumą bei, jei būtina, gali paprašyti, kad advokatas žodžiu ar raštu paaiš- kintų arba detalizuotų a punkte nurodytą informaciją bei dokumentus. 4. Priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija motyvuotu sprendimu, kuris gali būti apskundžiamas pagal vidaus teisę, gali atsisakyti leisti advokatui pasinaudoti šio straips- nio nuostatomis, jeigu mano, kad tai prieštarautų viešajai tvarkai, ypač dėl drausmės bylų, skundų ar kitokių veiksmų. Nepateikus įrodymų, kad buvo laikytasi pirmoje pastraipoje numatytų reikalavimų, priimančiosios valstybės narės kompeten- tingos institucijos sprendimas neatleisti nuo sąlygų netaikymo turi būti motyvuotas ir gali būti apskundžiamas pagal vidaus teisę. 5. Kompetentingos institucijos nagrinėti paraišką, saugo gautos informacijos slaptumą. atstovai, kuriems pavesta 2. Teisininkas, besiverčiantis advokato praktika priimančiojoje valstybėje narėje pagal savo buveinės šalies profesinį vardą, gali bet kada prašyti, kad jo diplomas būtų pripažintas pagal Direkty- įgyti priimančiosios vos 89/48/EEB nuostatas, valstybės narės advokato profesiją ir verstis advokato praktika pagal profesinį vardą, atitinkantį profesiją toje valstybėje narėje. siekdamas 6. Teisininkas, kuris įgyja priimančiosios valstybės narės advo- kato profesiją pagal 1, 2 ir 3 dalis, turi teisę naudotis savo buveinės šalies profesiniu vardu, nurodytu savo buveinės valstybės narės valstybine kalba ar viena iš valstybinių kalbų kartu su profesiniu vardu, atitinkančiu priimančiosios valstybės narės advokato pro- fesiją. 3. Teisininkas, besiverčiantis advokato praktika pagal savo buveinės šalies profesinį vardą, kuris efektyviai ir reguliariai vertėsi advokato praktika priimančiojoje valstybėje narėje ne trumpiau kaip trejus metus, tačiau trumpesnį laikotarpį praktikavo tos valstybės narės teisę, gali gauti tos valstybės kompetentingos ins- titucijos leidimą įgyti advokato profesiją priimančiojoje valstybėje narėje ir teisę verstis advokato praktika pagal profesinį vardą, ati- tinkantį profesiją toje valstybėje narėje, nereikalaujant laikytis Direktyvos 89/48/EEB 4 straipsnio 1 dalies b punkte numatytų sąlygų, pagal toliau nurodytas sąlygas ir tvarką: a) priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija atsi- žvelgia į efektyvų ir reguliarų vertimąsi profesine veikla minėtą laikotarpį ir visas priimančiosios valstybės narės teisės srities žinias bei profesinę patirtį, taip pat dalyvavimą paskaitose ar seminaruose priimančiosios valstybės narės teisės klausimais, įskaitant profesinę praktiką ir veiklą reglamentuojančias taisykles; b) advokatas pateikia priimančiosios valstybės narės kompeten- tingai institucijai visą būtiną informaciją ir dokumentus, ypač apie jo nagrinėtas bylas. Efektyvi ir reguliari advokato veikla 11 straipsnis Bendra praktika Jeigu teisininkams, besiverčiantiems advokato praktika pagal ati- tinkamą profesinį vardą priimančiojoje valstybėje narėje, lei- džiama užsiimti bendra praktika, advokatams, pageidaujantiems verstis profesine veikla pagal tą vardą ar besiregistruojantiems kompetentingoje institucijoje, taikomos šios nuostatos: 1) vienas ar daugiau teisininkų, priklausančių tai pačiai grupei jų buveinės valstybėje narėje ir besiverčiančių advokato praktika priimančiojoje valstybėje narėje pagal buveinės šalies profesinį vardą, gali verstis profesine veikla jų grupės filiale ar atstovybėje priimančiojoje valstybėje narėje. Tačiau, jeigu tos grupės veiklą buveinės valstybėje narėje reglamentuojančios pagrindinės normos yra nesuderinamos su priimančiosios valstybės narės pagrindinėmis normomis, įtvirtintomis įstaty- mais ir kitais teisės aktais, taikomos pastarosios nuostatos tiek, kiek jų laikymąsi pateisina viešasis interesas ginant klientus ir trečiąsias šalis. 06/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 89 2) Kiekviena valstybė narė dviems ar daugiau tos pačios grupės ar tos pačios buveinės valstybės narės teisininkų, besiverčian- čių advokato praktika priimančiojoje valstybėje narėje pagal jų buveinės šalies profesinį vardą, suteikia galimybę užsiimti bendra praktika. Jeigu priimančioji valstybė narė leidžia savo iš keleto bendros praktikos formų, advokatams pasirinkti aukščiau minėtiems advokatams taip pat turi būti suteikiama teisė rinktis iš tų pačių formų. Tokių advokatų bendros prak- tikos vykdymą priimančiojoje valstybėje narėje reglamentuoja tos valstybės įstatymai ir kiti teisės aktai. 3) Priimančioji valstybė narė imasi priemonių, būtinų leisti užsi- imti bendra praktika ir: a) keliems skirtingų valstybių narių teisininkams, besiverčian- tiems advokato praktika pagal savo buveinės šalies profe- sinį vardą; b) vienam ar daugiau a punkte numatytų advokatų bei vie- nam ar daugiau priimančiosios valstybės narės advokatų. Tokių advokatų bendros praktikos vykdymą priimančiojoje valstybėje narėje reglamentuoja tos valstybės įstatymai ir kiti teisės aktai. 4) Teisininkas, pageidaujantis verstis advokato praktika pagal savo buveinės šalies profesinį vardą, praneša priimančiosios valstybės narės kompetentingai institucijai, kad jis yra grupės narys buveinės valstybėje narėje ir pateikia visą būtiną infor- maciją apie tą grupę. 5) Nepaisant 1-4 punktų, priimančioji valstybė narė, tiek, kiek ji draudžia teisininkams, besiverčiantiems advokato praktika pagal atitinkamą profesinį vardą, verstis advokato praktika grupėje, kurioje yra narių, nesančių profesijos atstovais, gali atsisakyti leisti advokatui, registruotam pagal jo buveinės šalies profesinį vardą, verstis advokato praktika jos teritorijoje kaip šios grupės nariui. Laikoma, kad grupėje yra asmenų, nesan- čių profesijos atstovais, jeigu asmenys, neturintys advokato statuso pagal 1 straipsnio 2 dalies nuostatas: — visiškai ar iš dalies valdo grupės kapitalą, arba — naudoja vardą, kuriuo jie užsiima praktika, arba — de facto ar de jure įgyvendina tos grupės sprendimų priėmimo galią. Jeigu pagrindinės normos, reglamentuojančios advokatų grupės veiklą buveinės valstybėje narėje yra nesuderinamos su priimančioje valstybėje narėje galiojančiomis taisyklėmis arba pirmos pastraipos nuostatomis, priimančioji valstybė narė gali uždrausti įsteigti filialą ar atsto- vybę jos teritorijoje be 1 punkte numatytų apribojimų. vardą, jie gali naudotis bet kurios grupės, kuriai jie priklauso buveinės valstybėje narėje, pavadinimu. Priimančioji valstybė narė gali reikalauti, kad, be pirmoje pastraipoje minėto pavadinimo, būtų nurodytas grupės teisinis statusas buveinės valstybėje narėje ir (arba) grupės narių, besiverčiančių profesine veikla priimančiojoje valstybėje narėje, vardai ir pavardės. 13 straipsnis Buveinės valstybės narės ir priimančiosios valstybės narės kompetentingų institucijų bendradarbiavimas bei slaptumas šios direktyvos Siekdamos palengvinti išvengti neteisingo jos nuostatų taikymo vien siekiant apeiti priimančiojoje valstybėje narėje taikytinas normas, priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija glaudžiai bendradarbiauja su buveinės valstybės narės kompetentinga institucija ir teikia viena kitai pagalbą. taikymą ir Jos saugo informacijos, kuria keičiasi, slaptumą. 14 straipsnis Kompetentingų institucijų paskyrimas Valstybės narės iki 2000 m. kovo 14 d. paskiria kompetentingas institucijas, įgaliotas priimti paraiškas ir priimti šioje direktyvoje numatytus sprendimus. Šią informaciją jos pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai. 15 straipsnis Komisijos ataskaita Ne vėliau kaip po dešimties metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šios direktyvos įgyvendinimo eigą. Po visų būtinų konsultacijų Komisija tuo pat metu pateikia savo išvadas ir pasiūlymus dėl galimų esamos sistemos pakeitimų. 16 straipsnis Įgyvendinimas 12 straipsnis Grupės pavadinimas 1. Valstybes narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsi- galioję iki 2000 m. kovo 14 d. , įgyvendina šia direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai. Nepriklausomai nuo to, kaip teisininkai verčiasi advokato praktika priimančiojoje valstybėje narėje pagal buveinės šalies profesinį Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 90 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 06/3 t. 2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo sri- tyje priimtų vidaus teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus. 17 straipsnis Ši direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną. 18 straipsnis Adresatai Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento vardu Pirmininkas. M. GIL-ROBLES Tarybos vardu Pirmininkas J. CUNNINGHAM


title: Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som gemenskapen skall inta i det associeringsråd som inrättäts genom Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Lettland å andra sidan, undertecknat den 12 juni 1995, vad beträffar antagande av de ändringar av protokoll 3 till Europaavtalet som är inbegripna i Gemensamma kommitténs beslut nr 1/97 av den 20 mars 1997 inom ramen för avtalet om frihandel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Lettland å andra sidan, undertecknat den 18 juli 1994

eurovoc_concepts:
Latvia
customs duties
liberalisation of trade
originating product
trade agreement (EU)

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 16. 02. 1998 KOM(1998) 77 slutlig 98/0061 (ACC) Förslag till RÅDETS BESLUT om den ståndpunkt som gemenskapen skall inta i det associeringsråd som inrättats genom Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Lettland å andra sidan, undertecknat den 12 juni 1995, vad beträffar antagande av de ändringar av protokoll 3 till Europaavtalet som är inbegripna i Gemensamma kommitténs beslut nr 1/97 av den 20 mars 1997 inom ramen för avtalet om frihandel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Lettland å andra sidan, undertecknat den 18 juli 1994 (framlagt av kommissionen) MOTIVERING 1. Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Lettland å andra sidan undertecknades den 12 juni 1995. Efter det att alla ratificeringsibrfaranden har avslutats kommer Europaavtalet med Lettland att träda i kraft den 1 februari 1998. Associeringsrådet, som inrättats genom artikel 110 i Europaavtalet, skall i enlighet med artikel 131 i Europaavtalet vid sitt första möte anta alla ändringar av detta avtal, särskilt av protokollen och bilagorna, som behövs för att anpassa det till de ändringar av avtalet om frihandel och handelsrelaterade frågor som beslutats av Gemensamma kommittén under tiden mellan undertecknandet och ikraftträdandet av Europaavtalet. Gemensamma kommitténs beslut nr 1/97 av den 20 mars 1997 (som trädde i kraft den 1 april 1997) beträffande ändring av protokoll 3 om ursprungsregler (huvudsakligen definitionen av begreppet "ursprungsprodukter" och metoder för administrativt samarbete) till avtalet om frihandel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskaperna och Lettland föreslås antas vid associeringsrådets första möte, så att Europaavtalet anpassas till de ändringar av frihandelsavtalet som gjorts under tiden mellan undertecknandet och ikraftträdandet av Europaavtalet. 2. Rådet föreslås därför godkänna det bifogade förslaget till rådets beslut. Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som gemenskapen skall inta i det associeringsråd som inrättats genom Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Lettland å andra sidan, undertecknat den 12 juni 1995, vad beträffar antagande av de ändringar av protokoll 3 till Europaavtalet som är inbegripna i Gemensamma kommitténs beslut nr 1/97 av den 20 mars 1997 inom ramen for avtalet om frihandel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Lettland å andra sidan, undertecknat den 18 juli 1994 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 113 tillsammans med artikel 228. 2 första meningen i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av rådets och kommissionens beslut av den 22 december 1997 om slutandet av Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Lettland å andra sidan, särskilt artikel 2. 1 i detta, och med beaktande av följande: Genom artikel 110 i Europaavtalet upprättas ett associeringsråd. Enligt artikel 131 i Europaavtalet skall associeringsrådet vid sitt första möte anta alla ändringar av detta avtal, särskilt av protokollen och bilagorna, som behövs för att anpassa det till de ändringar av avtalet om frihandel och handelsrelaterade frågor som beslutats av Gemensamma kommittén under tiden mellan undertecknandet och ikraftträdandet av Europaavtalet. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Den ståndpunkt som gemenskapen skall inta i det associeringsråd som inrättats genom artikel 110 i Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Lettland å andra sidan, undertecknat den 12 juni 1995, vad beträffar antagande av de ändringar av protokoll 3 till Europaavtalet som är inbegripna i Gemensamma kommitténs beslut nr 1/97 av den 20 mars 1997 inom ramen för avtalet om frihandel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskaperna och Lettland, skall grunda sig på det utkast till associeringsrådets beslut som bifogas detta beslut. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande UTKAST TILL BESLUT nr 2/98 FATTAT AV ASSOCIERINGSRÅDET mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Lettland å andra sidan av den 1998 om antagande av de ändringar av protokoll 3 till Europaavtalet, undertecknat den 12 juni 1995, som är inbegripna i Gemensamma kommitténs beslut nr 1/97 av den 20 mars 19971 inom ramen för avtalet om frihandel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Lettland å andra sidan ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Lettland å andra sidan, undertecknat den 12 juni 1995, särskilt artiklarna 110 och 131 i detta, och med beaktande av följande: Associeringsrådet skall i enlighet med artikel 131 i Europaavtalet vid sitt första möte anta alla ändringar av detta avtal, särskilt av protokollen och bilagorna, som behövs för att anpassa det till de ändringar av avtalet om frihandel och handelsrelaterade frågor som beslutats av Gemensamma kommittén under tiden mellan undertecknandet och ikraftträdandet av avtalet. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Associeringsrådet beslutar att ändra protokoll 3 om ursprungsregler, som utgör bilaga till Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Lettland, å andra sidan, undertecknat den 12 juni 1995, i enlighet med Gemensamma kommitténs beslut nr 1/97 av den 20 mars 1997 (tillsammans med de relevanta gemensamma förklaringarna) inom ramen för avtalet om frihandel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Lettland, å andra sidan. Artikel 2 Beslutet skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning och i Latvijas Vestnesis (Lettlands officiella tidning). Artikel 3 Beslutet träder i kraft samma dag som det antas. Utfärdat i Bryssel den EGT nr L 111 av den 28 april 1997. På associeringsrådets vägnar Ordförande BILAGA BESLUT nr 1/97 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPERNA, Å ENA SIDAN, OCH REPUBLIKEN LETTLAND, Å ANDRA SIDAN, av den 20 mars 1997 om ändring av protokoll nr 3 till avtalet om frihandel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskapen, Europeiska atomenergigemenskapen och Europeiska kol- och stålgemenskapen, å ena sidan, och Republiken Lettland, å andra sidan (97/268/ESKG, EG, Euratom) GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av avtalet om frihandel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskapen, Europeiska atomenergigemenskapen och Europeiska kol- och stålgemenskapen, å ena sidan, och Republiken Lettland, å andra sidan, som undertecknades i Bryssel den 18 juli 1994, särskilt artikel 36 i protokoll nr 3 i detta, med beaktande av följande: Det är önskvärt att ett utvidgat kumulationssystem inrättas, som gör det möjligt att använda material med ursprung i Europeiska gemenskapen, Polen, Ungern, Tjeckien, Slovakien, Bulgarien, Rumänien, Lettland, Litauen, Estland, Slovenien, Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, Island, Norge eller Schweiz, för att underlätta handeln och förbättra avtalets effektivitet. Det är därför nödvändigt att ändra definitionen av begreppet "ursprungsprodukter". För att detta avtal skall kunna tillämpas på varor med ursprung i Andorra eller San Marino är det nödvändigt att åstadkomma en sådan möjlighet genom en gemensam förklaring om protokoll nr 3. För att genomföra det utvidgade kumulationssystemet och för att hindra kringgående av tullar är det nödvändigt att i protokoll nr 3 införa nya bestämmelser rörande förbud mot tullrestitution eller tullbefrielse. För att ytterligare underlätta för handeln och förenkla det administrativa arbetet är det nödvändigt att ändra de förädlingskrav som i protokollet uppställs om icke ursprungsmaterial för att erhålla ursprungsstatus och bestämmelserna om bevisning rörande ursprung. S Vissa krav på bearbetning av icke-ursprungsmaterial för att erhålla ursprungsstatus behöver ändras med hänsyn till utvecklingen av förädlingsmetoderna. Mot bakgrund av tidigare erfarenheter skulle utformningen av förteckningen över reglerna för förädling kunna förbättras genom att den utvidgades till att omfatta alla nummer i Harmoniserade systemet (HS). Tekniska förändringar av dessa regler för förädling krävs med hänsyn till de ändringar av HS som började gälla den 1 januari 1996. För att avtalet skall kunna fungera på ett riktigt sätt är det därför lämpligt att i en enda text införliva alla de ifrågavarande bestämmelserna, i syfte att underlätta användarnas och tullmyndigheternas arbete. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Protokoll m 3 skall ersättas med den text som bifogas detta beslut, tillsammans med de relevanta gemensamma förklaringarna. Artikel 2 Detta beslut skall träda i kraft den 1 april 1997. Utfärdat i Bryssel den 20 mars 1997. På Gemensamma kommitténs vägnar Ordförandena För Gemenskapen S. BROUWER För Lettland A. KIRSTEINS ISSN 1024-4506 KOM(98) 77 slutlig DOKUMENT SV 11 02 01 06 Katalognummer : CB-CO-98-079-SV-C ISBN 92-78-31026-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg ^


title: Directiva 98/5/CE do Parlamento Europeu e do Conselho de 16 de Fevereiro de 1998 tendente a facilitar o exercício permanente da profissão de advogado num Estado-membro diferente daquele em que foi adquirida a qualificação profissional

text: L 77/36 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 14. 3. 98 DIRECTIVA 98/5/CE DO PARLAMENTO EUROPEU E DO CONSELHO de 16 de Fevereiro de 1998 tendente a facilitar o exerc(cid:146)cio permanente da profiss(cid:209)o de advogado num Estado-membro diferente daquele em que foi adquirida a qualifica(cid:135)(cid:209)o profissional O PARLAMENTO EUROPEU E O CONSELHO DA UNI(cid:212)O EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 49º e os n(cid:16) 1 e 2, primeiro e terceiro per(cid:146)odos, do seu artigo 57º, Tendo em conta a proposta da Comiss(cid:209)o (1), Tendo em conta o parecer do Comit(cid:130) Econ(cid:155)mico e Social (2), Deliberando nos termos do artigo 189ºB do Tratado (3), (1) (2) (3) Considerando que, por for(cid:135)a do artigo 7ºA do Tratado, o mercado interno compreende um espa(cid:135)o sem fronteiras internas e que, em conformidade com a al(cid:146)nea c) do artigo 3º do Tratado, a aboli(cid:135)(cid:209)o, entre os Estados-membros, dos obst(cid:145)culos (cid:133) livre circula(cid:135)(cid:209)o das pessoas e dos servi(cid:135)os constitui um dos objectivos da Comunidade; que para os nacio- compreende, nais dos Estados-membros nomeadamente, exercer uma profiss(cid:209)o, a t(cid:146)tulo independente ou assalariado, num Estado-membro diferente daquele em que adqui- riram as suas qualifica(cid:135)(cid:210)es profissionais; esta faculdade de a Considerando que um advogado plenamente quali- ficado num Estado-membro pode j(cid:145) requerer o reconhecimento do seu diploma para se estabelecer noutro Estado-membro a fim de a(cid:146) exercer a profiss(cid:209)o de advogado com o t(cid:146)tulo profissional desse Estado-membro, em conformidade com a Directiva 89/48/CEE do Conselho, de 21 de Dezembro de 1988, relativa a um sistema geral de reconhecimento dos diplomas de ensino superior que sancionam forma(cid:135)(cid:210)es profissionais de uma dura(cid:135)(cid:209)o m(cid:146)nima de tr(cid:136)s anos (4); que a referida directiva tem por objecto a integra(cid:135)(cid:209)o do advogado na profiss(cid:209)o do Estado-membro de acolhimento, n(cid:209)o visando alterar as regras profissionais aplic(cid:145)veis neste Estado nem isentar este advogado da apli- ca(cid:135)(cid:209)o dessas regras; certos Considerando que, advogados embora possam integrar-se rapidamente na profiss(cid:209)o do Estado-membro de acolhimento, nomeadamente atrav(cid:130)s da realiza(cid:135)(cid:209)o com (cid:136)xito de uma prova de aptid(cid:209)o tal como previsto na Directiva 89/48/CEE, outros advogados plenamente qualificados devem (1) JO C 128 de 24. 5. 1995, p. 6, e JO C 355 de 25. 4. 1996, p. 19. (2) JO C 256 de 2. 10. 1995, p. 14. (3) Parecer do Parlamento Europeu de 19 de Junho de 1996 (JO C 198 de 8. 7. 1996, p. 85), posi(cid:135)(cid:209)o comum do Conselho de 24 de Julho de 1997 (JO C 297 de 29. 9. 1997, p. 6) e decis(cid:209)o do Parlamento Europeu de 19 de Novembro de 1997. Decis(cid:209)o do Conselho de 15 de Dezembro de 1997. (4) JO L 19 de 24. 1. 1989, p. 16. (4) (5) (6) poder obter essa integra(cid:135)(cid:209)o ap(cid:155)s um per(cid:146)odo deter- minado de exerc(cid:146)cio da profiss(cid:209)o no Estado- -membro de acolhimento com o t(cid:146)tulo profissional de origem ou continuar a exercer com o t(cid:146)tulo profissional de origem; Considerando que este per(cid:146)odo deve permitir ao advogado integrar-se na profiss(cid:209)o do Estado- -membro de acolhimento ap(cid:155)s verifica(cid:135)(cid:209)o de que possui experi(cid:136)ncia profissional nesse Estado- -membro; Considerando que se justifica uma ac(cid:135)(cid:209)o nesta mat(cid:130)ria a n(cid:146)vel comunit(cid:145)rio, n(cid:209)o s(cid:155) porque em rela(cid:135)(cid:209)o ao sistema geral de reconhecimento abrir(cid:145) aos advogados uma via mais f(cid:145)cil que lhes permitir(cid:145) integrar a profiss(cid:209)o do Estado-membro de acolhi- mento, como tamb(cid:130)m porque, ao dar a possibili- dade aos advogados de exercerem a t(cid:146)tulo perma- nente, num Estado-membro de acolhimento, com o t(cid:146)tulo profissional de origem, corresponde (cid:133)s necessidades dos utentes do Direito, que, em conse- qu(cid:136)ncia de fluxo crescente de neg(cid:155)cios, resultante nomeadamente do mercado interno, procuram conselhos aquando da realiza(cid:135)(cid:209)o de transac(cid:135)(cid:210)es transfronteiras que, em muitos casos, envolvem aspectos regulados pelo direito internacional, pelo direito comunit(cid:145)rio e pelos direitos nacionais; Considerando que se justifica tamb(cid:130)m uma ac(cid:135)(cid:209)o a n(cid:146)vel comunit(cid:145)rio porque apenas alguns Estados- -membros permitem j(cid:145) no seu territ(cid:155)rio o exerc(cid:146)cio de advocacia, sob outras formas que n(cid:209)o a presta(cid:135)(cid:209)o de servi(cid:135)os, por advogados provenientes de outros Estados-membros que exercem com o t(cid:146)tulo profis- sional de origem; que, todavia, nos Estados- -membros em que existe esta possibilidade, esta se reveste de modalidades muito diferentes no que se refere, por exemplo, ao campo de actividade e (cid:133) obriga(cid:135)(cid:209)o de autoridades competentes; que uma tal diversidade de situa(cid:135)(cid:210)es se traduz em desigualdades e distor(cid:135)(cid:210)es da concor- r(cid:136)ncia entre os advogados dos Estados-membros e constitui um obst(cid:145)culo (cid:133) livre circula(cid:135)(cid:209)o; que s(cid:155) uma directiva que fixe as condi(cid:135)(cid:210)es de exerc(cid:146)cio da profiss(cid:209)o, sob outras formas que n(cid:209)o a presta(cid:135)(cid:209)o de servi(cid:135)os, por advogados que exer(cid:135)am com o t(cid:146)tulo profissional de origem (cid:130) suscept(cid:146)vel de resolver estes problemas e de assegurar em todos os Estados-membros as mesmas possibilidades aos advogados e aos utentes do Direito; inscri(cid:135)(cid:209)o junto das 14. 3. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 77/37 (7) (8) (9) Considerando que a presente directiva, em confor- midade com o seu objectivo, se abst(cid:130)m de regular situa(cid:135)(cid:210)es puramente internas e apenas aflora as regras profissionais nacionais na medida do neces- s(cid:145)rio para atingir efectivamente a sua finalidade; que n(cid:209)o prejudica, nomeadamente, as regulamenta- (cid:135)(cid:210)es nacionais que regulam o acesso (cid:133) profiss(cid:209)o de advogado e o seu exerc(cid:146)cio com o t(cid:146)tulo profissional do Estado-membro de acolhimento; Considerando que (cid:130) conveniente sujeitar os advo- gados abrangidos pela presente directiva (cid:133) obri- ga(cid:135)(cid:209)o de se inscreverem junto da autoridade competente do Estado-membro de acolhimento, para que esta possa assegurar-se de que estes respeitam as regras profissionais e deontol(cid:155)gicas do Estado-membro de acolhimento; que o efeito desta inscri(cid:135)(cid:209)o em termos de circunscri(cid:135)(cid:210)es judiciais, de graus e de tipos de (cid:155)rg(cid:209)os jurisdicionais perante as quais os advogados podem actuar (cid:130) determinado pela legisla(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel aos advogados do Estado- -membro de acolhimento; Considerando que os advogados que n(cid:209)o est(cid:209)o inte- grados na profiss(cid:209)o do Estado-membro de acolhi- mento s(cid:209)o obrigados a exercer nesse Estado com o t(cid:146)tulo profissional de origem, a fim de garantir a boa informa(cid:135)(cid:209)o dos consumidores e permitir a sua distin(cid:135)(cid:209)o relativamente aos advogados do Estado- -membro de acolhimento que exer(cid:135)am com o t(cid:146)tulo profissional deste (cid:156)ltimo; servi(cid:135)os por (10) Considerando que (cid:130) conveniente permitir aos advo- gados benefici(cid:145)rios da presente directiva darem consultas jur(cid:146)dicas, nomeadamente em direito do Estado-membro de origem, direito comunit(cid:145)rio, direito internacional e direito do Estado-membro de acolhimento; que tal j(cid:145) era permitido, no que diz respeito (cid:133) apresta(cid:135)(cid:209)o de servi(cid:135)os, pela Directiva 77/249/CEE do Conselho, de 22 de Mar(cid:135)o de 1977, tendente a facilitar o exerc(cid:146)cio efectivo da livre advogados (1); que, presta(cid:135)(cid:209)o de contudo, (cid:130) conveniente prever, como na Directiva 77/249/CEE, a faculdade de excluir das actividades dos advogados que exer(cid:135)am com o t(cid:146)tulo profis- sional de origem no Reino Unido e na Irlanda, certos actos em mat(cid:130)ria imobili(cid:145)ria e sucess(cid:155)ria; que a presente directiva em nada afecta as disposi- (cid:135)(cid:210)es que em qualquer Estado-membro reservem certas actividades a profiss(cid:210)es diferentes da de advogado; que (cid:130) conveniente tamb(cid:130)m retomar da Directiva 77/249/CEE a faculdade de o Estado- -membro de acolhimento exigir que o advogado que exer(cid:135)a com o seu t(cid:146)tulo profissional de origem actue de concerto com um advogado local para a representa(cid:135)(cid:209)o e a defesa de um cliente em ju(cid:146)zo; que a obriga(cid:135)(cid:209)o de actuar concertadamente (cid:130) apli- c(cid:145)vel em conformidade com a interpreta(cid:135)(cid:209)o dada pelo Tribunal de Justi(cid:135)a das Comunidades Euro- peias, nomeadamente no seu ac(cid:155)rd(cid:209)o de 25 de Fevereiro de 1988 no processo 427/85 (Comiss(cid:209)o contra Alemanha) (2); (11) Considerando que, para assegurar o bom funciona- mento do sistema judicial, deve ser deixada aos reservarem, Estados-membros atrav(cid:130)s de regras espec(cid:146)ficas, o acesso aos seus mais altos (cid:155)rg(cid:209)os jurisdicionais a advogados especiali- zados, sem que tal facto constitua um obst(cid:145)culo (cid:133) integra(cid:135)(cid:209)o dos advogados dos Estados-membros que preencham as condi(cid:135)(cid:210)es requeridas; faculdade de a (12) Considerando que o advogado inscrito com o t(cid:146)tulo profissional de origem no Estado-membro de acolhimento deve continuar inscrito junto da auto- ridade competente do Estado-membro de origem para poder conservar a sua qualidade de advogado e beneficiar da presente directiva; que, por esta raz(cid:209)o, (cid:130) indispens(cid:145)vel uma colabora(cid:135)(cid:209)o estreita entre as autoridades no nomeadamente (cid:131)mbito de eventuais processos disciplinares; competentes, (13) Considerando que os advogados benefici(cid:145)rios da presente directiva podem, independentemente da sua qualidade de advogado assalariado ou indepen- dente no Estado-membro de origem, exercer na qualidade de assalariado no Estado-membro de acolhimento desde que esse Estado-membro ofere(cid:135)a essa possibilidade aos seus pr(cid:155)prios advo- gados; incluindo o direito comunit(cid:145)rio, (14) Considerando que, se a presente directiva permite aos advogados exercer noutro Estado-membro com o t(cid:146)tulo profissional de origem, (cid:130) tamb(cid:130)m com o objectivo de lhes facilitar a obten(cid:135)(cid:209)o do t(cid:146)tulo profissional desse Estado-membro de acolhimento; que, por for(cid:135)a dos artigos 48º e 52º do Tratado, tal como interpretados pelo Tribunal de Justi(cid:135)a, o Estado-membro de acolhimento (cid:130) sempre obrigado a tomar em considera(cid:135)(cid:209)o a experi(cid:136)ncia profissional adquirida no seu territ(cid:155)rio; que, ap(cid:155)s tr(cid:136)s anos de actividade efectiva e regular no Estado-membro de acolhimento e em rela(cid:135)(cid:209)o ao direito desse Estado- -membro, (cid:130) razo(cid:145)vel presumir que esses advogados adquiriram a aptid(cid:209)o necess(cid:145)ria para se integrarem completa- mente na profiss(cid:209)o de advogado do Estado-membro de acolhimento; que, no final desse per(cid:146)odo, o advogado que, sob reserva de verifica(cid:135)(cid:209)o, possa demonstrar a sua compet(cid:136)ncia profissional no Estado-membro de acolhimento deve poder obter o t(cid:146)tulo profissional desse Estado-membro; que, se a actividade efectiva e regular de, pelo menos, tr(cid:136)s anos incluir uma dura(cid:135)(cid:209)o inferior em rela(cid:135)(cid:209)o ao direito do Estado-membro de acolhimento, a auto- ridade deve tomar igualmente em considera(cid:135)(cid:209)o qualquer outra forma de conhecimento desse direito, que poder(cid:145) verificar por ocasi(cid:209)o de uma entrevista; que, se n(cid:209)o for feita prova do preenchi- mento dessas exig(cid:136)ncias, a decis(cid:209)o da autoridade (1) JO L 78 de 26. 3. 1977, p. 17. Directiva com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Acto de Ades(cid:209)o de 1994. (2) Colect(cid:131)nea 1988, p. 1123. L 77/38 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 14. 3. 98 competente desse Estado de recusar a concess(cid:209)o do t(cid:146)tulo profissional desse Estado de acordo com as formas de facilita(cid:135)(cid:209)o associadas a essas exig(cid:136)ncias deve ser fundamentada e suscept(cid:146)vel de recurso jurisdicional de direito interno; (15) Considerando que a evolu(cid:135)(cid:209)o econ(cid:155)mica e profissional na Comunidade revela que a faculdade de exercer em comum, inclusivamente sob a forma de associa(cid:135)(cid:209)o, a profiss(cid:209)o de advogado se est(cid:145) a tornar uma realidade; que conv(cid:130)m evitar que o facto de exercer em grupo no Estado-membro de origem constitua um pretexto para criar entraves ou dificuldades ao estabelecimento dos advogados membros desse grupo no Estado-membro de acolhimento; que (cid:130) necess(cid:145)rio, no entanto, permitir aos Estados-membros tomarem medidas adequadas para atingir o objectivo leg(cid:146)timo de assegurar a independ(cid:136)ncia da profiss(cid:209)o; que (cid:130) necess(cid:145)rio prever determinadas garantias em todos os Estados- -membros onde o exerc(cid:146)cio em grupo (cid:130) permitido, ADOPTARAM A PRESENTE DIRECTIVA: Artigo 1º Objecto, (cid:131)mbito de aplica(cid:135)(cid:209)o e defini(cid:135)(cid:210)es na Finl(cid:131)ndia: Asianajaja/Advokat na Su(cid:130)cia: Advokat no Reino Unido: Advocate/Barrister/Solicitor; b) «Estado-membro de origem», o Estado-membro em que o advogado adquiriu o direito de usar um dos t(cid:146)tulos profissionais referidos na al(cid:146)nea a), antes de exercer a profiss(cid:209)o de advogado noutro Estado- -membro; c) «Estado-membro de acolhimento», o Estado-membro em que o advogado exerce em conformidade com as disposi(cid:135)(cid:210)es da presente directiva; d) «T(cid:146)tulo profissional de origem», o t(cid:146)tulo profissional do Estado-membro em que o advogado adquiriu o direito de usar esse t(cid:146)tulo antes de exercer a profiss(cid:209)o de advogado no Estado-membro de acolhimento; e) «Grupo», qualquer entidade, com ou sem personalidade jur(cid:146)dica, constitu(cid:146)da em conformidade com a legisla(cid:135)(cid:209)o de um Estado-membro, no (cid:131)mbito da qual os advo- gados exer(cid:135)am as suas actividades profissionais em comum e sob uma denomina(cid:135)(cid:209)o comum; f) «T(cid:146)tulo profissional adequado» ou «profiss(cid:209)o adequada», o t(cid:146)tulo profissional ou a profiss(cid:209)o tutelada pela autori- dade competente junto da qual o advogado se tenha inscrito nos termos do artigo 3º, e «autoridade compe- tente», a autoridade mencionada. 1. A presente directiva tem por objecto facilitar o exer- c(cid:146)cio permanente da profiss(cid:209)o de advogado a t(cid:146)tulo inde- pendente ou assalariado num Estado-membro diferente daquele em que foi adquirida a qualifica(cid:135)(cid:209)o profissional. 3. A presente directiva (cid:130) aplic(cid:145)vel tanto aos advogados que exer(cid:135)am a t(cid:146)tulo independente como aos que exer(cid:135)am a t(cid:146)tulo assalariado no Estado-membro de origem e, sob reserva do artigo 8º, no Estado-membro de acolhimento. 2. Para efeitos da presente directiva, entende-se por: a) «Advogado», qualquer pessoa, nacional de um Estado- suas actividades t(cid:146)tulos profissionais -membro, habilitada a exercer as profissionais seguintes: com um dos Na B(cid:130)lgica: Avocat/Advocaat/Rechtsanwalt na Dinamarca: Advokat na Alemanha: Rechtsanwalt na Gr(cid:130)cia: Dijgc(cid:149)qor em Espanha: em Fran(cid:135)a: na Irlanda: em It(cid:145)lia: Abogado/Advocat/ Avogado/Abokatu Avocat Barrister/Solicitor Avvocato no Luxemburgo: Avocat nos Pa(cid:146)ses Baixos: Advocaat na (cid:214)ustria: Rechtsanwalt em Portugal: Advogado 4. O exerc(cid:146)cio da profiss(cid:209)o de advogado, na acep(cid:135)(cid:209)o da presente directiva, n(cid:209)o abrange as presta(cid:135)(cid:210)es de servi(cid:135)os que s(cid:209)o objecto da Directiva 77/249/CEE. Artigo 2º Direito de exercer com o t(cid:146)tulo profissional de origem Qualquer advogado tem o direito de exercer, a t(cid:146)tulo permanente, em qualquer outro Estado-membro, com o t(cid:146)tulo profissional de origem, as actividades de advogado previstas no artigo 5º A integra(cid:135)(cid:209)o na profiss(cid:209)o de advogado do Estado-membro de acolhimento est(cid:145) sujeita (cid:133)s disposi(cid:135)(cid:210)es do artigo 10º Artigo 3º Inscri(cid:135)(cid:209)o junto da autoridade competente 1. O advogado que pretenda exercer num Estado- -membro diferente daquele em que adquiriu a sua qualifi- ca(cid:135)(cid:209)o profissional (cid:130) obrigado a inscrever-se junto da auto- ridade competente desse Estado-membro. 14. 3. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 77/39 2. A autoridade competente do Estado-membro de acolhimento proceder(cid:145) (cid:133) inscri(cid:135)(cid:209)o do advogado mediante apresenta(cid:135)(cid:209)o do certificado da inscri(cid:135)(cid:209)o deste (cid:156)ltimo junto da autoridade competente do Estado-membro de origem. Poder(cid:145) exigir que o certificado da autoridade competente do Estado-membro de origem, no momento da sua apresenta(cid:135)(cid:209)o, n(cid:209)o tenha sido emitido h(cid:145) mais de tr(cid:136)s meses. Comunicar(cid:145) essa inscri(cid:135)(cid:209)o (cid:133) autoridade competente do Estado-membro de origem. 3. Para efeitos do nº 1: (cid:190) no Reino Unido e na Irlanda, os advogados que exer(cid:135)am com um t(cid:146)tulo profissional diferente dos do Reino Unido ou da Irlanda inscrever-se-(cid:209)o quer junto da a profiss(cid:209)o de competente para «barrister» ou de «advocate» quer junto da autoridade competente para a profiss(cid:209)o de «solicitor», autoridade (cid:190) no Reino Unido, a autoridade competente para um «barrister» da Irlanda (cid:130) a da profiss(cid:209)o de «barrister» ou de «advocate» e, para um «solicitor» da Irlanda, a da profiss(cid:209)o de «solicitor», (cid:190) na a Irlanda, autoridade competente para um «barrister» ou «advocate» do Reino Unido (cid:130) a da profiss(cid:209)o de «barrister» e, para um «solicitor» do Reino Unido, a da profiss(cid:209)o de «solicitor». 4. Sempre que a autoridade competente do Estado- -membro de acolhimento publicar os nomes dos advo- gados nela inscritos, publicar(cid:145) tamb(cid:130)m os nomes dos advogados inscritos ao abrigo da presente directiva. Artigo 4º Exerc(cid:146)cio com o t(cid:146)tulo profissional de origem 1. O advogado que exer(cid:135)a no Estado-membro de acolhimento com o t(cid:146)tulo profissional de origem (cid:130) obri- gado a desenvolver a sua actividade profissional com esse t(cid:146)tulo, que deve ser indicado na ou numa das l(cid:146)nguas oficiais do Estado-membro de origem, mas de modo inte- leg(cid:146)vel e suscept(cid:146)vel de evitar toda e qualquer confus(cid:209)o com o t(cid:146)tulo profissional do Estado-membro de acolhi- mento. 2. Para efeitos no nº 1, o Estado-membro de acolhi- mento pode exigir que o advogado que exer(cid:135)a com o t(cid:146)tulo profissional de origem acrescente a men(cid:135)(cid:209)o da orga- niza(cid:135)(cid:209)o profissional a que est(cid:145) sujeito no Estado-membro de origem ou da jurisdi(cid:135)(cid:209)o junto da qual se encontra admitido nos termos da lei do Estado-membro de origem. O Estado-membro de acolhimento pode tamb(cid:130)m exigir que o advogado que exer(cid:135)a com o t(cid:146)tulo profissional de origem mencione a sua inscri(cid:135)(cid:209)o junto da autoridade competente desse mesmo Estado-membro. Artigo 5º Dom(cid:146)nio de actividade 1. Sob reserva dos n(cid:16) 2 e 3, o advogado que exer(cid:135)a com o t(cid:146)tulo profissional de origem desenvolve as mesmas actividades profissionais que o advogado que exer(cid:135)a com o t(cid:146)tulo profissional adequado do Estado-membro de acolhimento, podendo, nomeadamente, dar consultas jur(cid:146)- dicas em mat(cid:130)ria de direito do seu Estado-membro de origem, de direito comunit(cid:145)rio, de direito internacional e de direito do Estado-membro de acolhimento. Dever(cid:145) respeitar, em todos os casos, as regras de processo aplic(cid:145)- veis nos (cid:155)rg(cid:209)os jurisdicionais nacionais. 2. Os Estados-membros que, no seu territ(cid:155)rio, auto- rizem uma categoria determinada de advogados a elaborar documentos que confiram poderes para administrar os bens de pessoas falecidas ou digam respeito (cid:133) constitui(cid:135)(cid:209)o ou (cid:133) transfer(cid:136)ncia de direitos reais sobre im(cid:155)veis, docu- mentos que noutros Estados-membros s(cid:209)o reservados a profiss(cid:210)es diferentes da de advogado, podem excluir dessas actividades o advogado que exer(cid:135)a com o t(cid:146)tulo profissional de origem obtido num destes (cid:156)ltimos Estados-membros. Para o exerc(cid:146)cio das actividades relativas (cid:133) represen- 3. ta(cid:135)(cid:209)o e defesa de um cliente em ju(cid:146)zo e na medida em que o direito do Estado-membro de acolhimento reserve essas actividades aos advogados que exer(cid:135)am com o t(cid:146)tulo profissional desse Estado, este (cid:156)ltimo pode exigir que os advogados que exer(cid:135)am com o t(cid:146)tulo profissional de origem actuem de concerto quer com um advogado que exer(cid:135)a perante a jurisdi(cid:135)(cid:209)o competente e que ser(cid:145), se necess(cid:145)rio, respons(cid:145)vel perante essa jurisdi(cid:135)(cid:209)o, quer com um «avou(cid:130)» que exer(cid:135)a perante essa jurisdi(cid:135)(cid:209)o. No entanto, a fim de assegurar o bom funcionamento do sistema judicial, os Estados-membros podem prever regras espec(cid:146)ficas de acesso aos tribunais supremos, tais como o recurso a advogados especializados. Artigo 6º Regras profissionais e deontol(cid:155)gicas aplic(cid:145)veis 1. Independentemente das regras profissionais e deon- tol(cid:155)gicas a que est(cid:145) sujeito no seu Estado-membro de origem, o advogado que exer(cid:135)a com o t(cid:146)tulo profissional de origem fica submetido (cid:133)s mesmas regras profissionais e deontol(cid:155)gicas aplic(cid:145)veis aos advogados que exer(cid:135)am com o t(cid:146)tulo profissional adequado do Estado-membro de acolhimento, relativamente a todas as actividades que desenvolva no territ(cid:155)rio deste (cid:156)ltimo. 2. Deve ser assegurada nas inst(cid:131)ncias profissionais do Estado-membro de acolhimento uma representa(cid:135)(cid:209)o apro- priada dos advogados que exer(cid:135)am com o t(cid:146)tulo profis- L 77/40 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 14. 3. 98 sional de origem. Essa representa(cid:135)(cid:209)o incluir(cid:145), pelo menos, o direito de voto por ocasi(cid:209)o das elei(cid:135)(cid:210)es dos (cid:155)rg(cid:209)os dessas inst(cid:131)ncias. 3. O Estado-membro de acolhimento pode exigir que o advogado que exer(cid:135)a com o t(cid:146)tulo profissional de origem subscreva um seguro de responsabilidade profissional ou se inscreva num fundo de garantia profissional, de acordo com as regras por si fixadas para as actividades profissio- nais exercidas no seu territ(cid:155)rio. Contudo, o advogado que exer(cid:135)a com o t(cid:146)tulo profissional de origem ser(cid:145) dispen- sado dessa obriga(cid:135)(cid:209)o se provar estar coberto por um seguro ou por uma garantia subscrita de acordo com as regras do Estado-membro de origem, desde que estes sejam equivalentes quanto (cid:133)s modalidades e ao (cid:131)mbito de cobertura. Se essa equival(cid:136)ncia for apenas parcial, a autori- dade competente do Estado-membro de acolhimento pode exigir um seguro ou uma garantia complementar que abranja os elementos ainda n(cid:209)o cobertos pelo seguro ou pela garantia subscrita de acordo com as regras do Estado-membro de origem. Artigo 7º Processos disciplinares 1. Em caso de incumprimento das obriga(cid:135)(cid:210)es em vigor no Estado-membro de acolhimento pelo advogado que exer(cid:135)a com o t(cid:146)tulo profissional de origem, s(cid:209)o aplic(cid:145)veis as regras de processo, as san(cid:135)(cid:210)es e os recursos previstos no Estado-membro de acolhimento. 2. Antes de instaurar um processo disciplinar a um advogado que exer(cid:135)a com o t(cid:146)tulo profissional de origem, a autoridade competente do Estado-membro de acolhi- mento comunicar(cid:145) o facto o mais rapidamente poss(cid:146)vel (cid:133) autoridade competente do Estado-membro de origem, prestando-lhe todas as informa(cid:135)(cid:210)es (cid:156)teis. O primeiro par(cid:145)grafo (cid:130) aplic(cid:145)vel mutatis mutandis quando for instaurado um processo disciplinar pela auto- ridade competente do Estado-membro de origem, que informar(cid:145) desse facto a autoridade competente do ou dos Estados-membros de acolhimento. 3. Sem preju(cid:146)zo do poder de decis(cid:209)o da autoridade competente do Estado-membro de acolhimento, esta cooperar(cid:145) durante todo o processo disciplinar com a auto- ridade competente do Estado-membro de origem. Em especial, o Estado-membro de acolhimento tomar(cid:145) as disposi(cid:135)(cid:210)es necess(cid:145)rias para que a autoridade competente do Estado-membro de origem possa apresentar observa- (cid:135)(cid:210)es perante as inst(cid:131)ncias de recurso. 4. A autoridade competente do Estado-membro de origem decidir(cid:145) do seguimento a dar, em aplica(cid:135)(cid:209)o das suas pr(cid:155)prias normas materiais e processuais, (cid:133) decis(cid:209)o tomada pela autoridade competente do Estado-membro de acolhimento em rela(cid:135)(cid:209)o ao advogado que exer(cid:135)a com o t(cid:146)tulo profissional de origem. 5. Ainda que n(cid:209)o seja uma condi(cid:135)(cid:209)o pr(cid:130)via da decis(cid:209)o da autoridade competente do Estado-membro de acolhi- mento, a suspens(cid:209)o ou a retirada da autoriza(cid:135)(cid:209)o para exercer a profiss(cid:209)o pela autoridade competente do Estado- -membro de origem implica automaticamente, para o advogado em causa, a proibi(cid:135)(cid:209)o tempor(cid:145)ria ou definitiva de exercer com o t(cid:146)tulo profissional de origem no Estado- -membro de acolhimento. Artigo 8º Exerc(cid:146)cio assalariado O advogado inscrito no Estado-membro de acolhimento com o t(cid:146)tulo profissional de origem pode exercer na quali- dade de advogado assalariado de outro advogado, de uma associa(cid:135)(cid:209)o ou sociedade de advogados, ou de uma empresa p(cid:156)blica ou privada, na medida em que o Estado-membro de acolhimento o permita aos advogados inscritos com o t(cid:146)tulo profissional desse Estado-membro. Artigo 9º Fundamenta(cid:135)(cid:209)o e recurso jurisdicional As decis(cid:210)es de recusa da inscri(cid:135)(cid:209)o prevista no artigo 3º ou de revoga(cid:135)(cid:209)o dessa inscri(cid:135)(cid:209)o, assim como as decis(cid:210)es que imp(cid:210)em san(cid:135)(cid:210)es disciplinares, devem ser fundamentadas. Estas decis(cid:210)es s(cid:209)o suscept(cid:146)veis de recurso jurisdicional de direito interno. Artigo 10º Equipara(cid:135)(cid:209)o aos advogados do Estado-membro de acolhimento 1. O advogado que exer(cid:135)a com o t(cid:146)tulo profissional de origem e prove ter exercido actividade efectiva e regular por um per(cid:146)odo de, pelo menos, tr(cid:136)s anos no Estado- -membro de acolhimento e em rela(cid:135)(cid:209)o ao direito desse Estado, incluindo o direito comunit(cid:145)rio, (cid:130) dispensado das condi(cid:135)(cid:210)es referidas no nº 1, al(cid:146)nea b), do artigo 4º da Directiva 89/48/CEE para aceder (cid:133) profiss(cid:209)o de advogado do Estado-membro de acolhimento. Por «actividade efec- tiva e regular» entende-se o exerc(cid:146)cio real de actividade sem outras interrup(cid:135)(cid:210)es para al(cid:130)m das que possam resultar dos acontecimentos da vida corrente. 14. 3. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 77/41 Cabe ao advogado interessado fazer prova, junto da autori- dade competente do Estado-membro de acolhimento, dessa actividade efectiva e regular por um per(cid:146)odo de, pelo menos, tr(cid:136)s anos em rela(cid:135)(cid:209)o ao direito do Estado-membro de acolhimento. Para tal: prosseguir a actividade a(cid:146) exercida, ser(cid:145) efectuada no quadro de uma entrevista com a autoridade compe- tente do Estado-membro de acolhimento, destinada a verificar o car(cid:145)cter regular e efectivo da actividade exercida. a) O advogado fornecer(cid:145) (cid:133) autoridade competente do Estado-membro de acolhimento todas as informa(cid:135)(cid:210)es e todos os documentos (cid:156)teis, nomeadamente sobre o n(cid:156)mero e a natureza dos processos que tratou; b) A autoridade competente do Estado-membro de acolhimento pode verificar o car(cid:145)cter regular e efectivo da actividade exercida e, se necess(cid:145)rio, convidar o advogado a prestar, oralmente ou por escrito, esclareci- mentos ou especifica(cid:135)(cid:210)es adicionais relativamente (cid:133)s informa(cid:135)(cid:210)es referidas na al(cid:146)nea a). A decis(cid:209)o da autoridade competente do Estado-membro de acolhimento de recusar a concess(cid:209)o da dispensa por n(cid:209)o ter sido feita prova de que est(cid:209)o preenchidas as exig(cid:136)ncias impostas no primeiro par(cid:145)grafo deve ser funda- mentada e suscept(cid:146)vel de recurso jurisdicional de direito interno. 2. O advogado que exer(cid:135)a com o t(cid:146)tulo profissional de acolhimento pode origem num Estado-membro de requerer, em qualquer momento, o reconhecimento do seu diploma nos termos da Directiva 89/48/CEE, a fim de aceder (cid:133) profiss(cid:209)o de advogado do Estado-membro de acolhimento e de a exercer com o t(cid:146)tulo profissional correspondente a essa profiss(cid:209)o nesse Estado-membro. 3. O advogado que exer(cid:135)a com o t(cid:146)tulo profissional de origem e prove ter exercido actividade efectiva e regular por um per(cid:146)odo de, pelo menos, tr(cid:136)s anos no Estado- -membro de acolhimento, mas com dura(cid:135)(cid:209)o inferior em rela(cid:135)(cid:209)o ao direito desse Estado-membro, pode obter junto da autoridade competente desse Estado o seu acesso (cid:133) profiss(cid:209)o de advogado do Estado-membro de acolhimento e o direito de a exercer com o t(cid:146)tulo profissional corres- pondente a essa profiss(cid:209)o nesse Estado-membro, sem estar obrigado a cumprir as condi(cid:135)(cid:210)es referidas no nº 1, al(cid:146)nea b), do artigo 4º da Directiva 89/48/CEE, nas condi(cid:135)(cid:210)es e nos termos seguintes: a) A autoridade competente do Estado-membro de acolhimento tomar(cid:145) em considera(cid:135)(cid:209)o a actividade efec- tiva e regular durante o per(cid:146)odo acima referido, bem como quaisquer conhecimentos e experi(cid:136)ncia profissi- onal em mat(cid:130)ria de direito do Estado-membro de acolhimento, al(cid:130)m de toda e qualquer participa(cid:135)(cid:209)o em cursos ou semin(cid:145)rios de direito do Estado-membro de acolhimento, incluindo o direito profissional e a deon- tologia; b) O advogado fornecer(cid:145) (cid:133) autoridade competente do Estado-membro de acolhimento todas as informa(cid:135)(cid:210)es e todos os documentos (cid:156)teis, nomeadamente sobre os processos que tratou; a avalia(cid:135)(cid:209)o da actividade efectiva e regular do advogado no Estado-membro de acolhi- mento, bem como a avalia(cid:135)(cid:209)o da sua capacidade para A decis(cid:209)o da autoridade competente do Estado-membro de acolhimento de recusar a concess(cid:209)o da autoriza(cid:135)(cid:209)o por n(cid:209)o ter sido feita prova de que est(cid:209)o preenchidas as exig(cid:136)ncias impostas no primeiro par(cid:145)grafo deve ser funda- mentada e suscept(cid:146)vel de recurso jurisdicional de direito interno. 4. Por decis(cid:209)o fundamentada e suscept(cid:146)vel de recurso jurisdicional de direito interno, a autoridade competente do Estado-membro de acolhimento poder(cid:145) recusar ao advogado o benef(cid:146)cio do presente artigo, caso entenda que seria lesada a ordem p(cid:156)blica, em raz(cid:209)o, em particular, de processos disciplinares, queixas ou qualquer tipo de inci- dentes. 5. Os representantes da autoridade competente encarre- gados do exame do pedido assegurar(cid:209)o o sigilo das infor- ma(cid:135)(cid:210)es obtidas. 6. O advogado que aceder (cid:133) profiss(cid:209)o de advogado do Estado-membro de acolhimento nos termos das regras acima previstas tem o direito de usar o t(cid:146)tulo profissional correspondente (cid:133) profiss(cid:209)o de advogado no Estado- -membro de acolhimento juntamente com o t(cid:146)tulo profis- sional de origem na ou numa das l(cid:146)nguas oficiais do Estado-membro de origem. Artigo 11º Exerc(cid:146)cio em grupo Sempre que no Estado-membro de acolhimento for permitido o exerc(cid:146)cio em grupo aos advogados que exer(cid:135)am actividades com o t(cid:146)tulo profissional adequado, as normas que a seguir se enunciam s(cid:209)o aplic(cid:145)veis aos advo- gados que pretendam exercer com esse t(cid:146)tulo ou que se tenham inscrito junto da autoridade competente: 1. Um ou mais advogados que exer(cid:135)am com o t(cid:146)tulo profissional de origem num Estado-membro de acolhi- mento e sejam membros do mesmo grupo no Estado- -membro de origem podem desenvolver as suas activi- dades profissionais no (cid:131)mbito de uma sucursal ou ag(cid:136)ncia do seu grupo no Estado-membro de acolhi- mento. Contudo, sempre que as regras fundamentais que regem esse grupo no Estado-membro de origem sejam incompat(cid:146)veis com as regras fundamentais que decorrem das disposi(cid:135)(cid:210)es legislativas, regulamentares ou administrativas do Estado-membro de acolhimento, estas disposi(cid:135)(cid:210)es ser(cid:209)o aplic(cid:145)veis na medida em que a sua observ(cid:131)ncia se justifique pelo interesse geral que consiste na protec(cid:135)(cid:209)o do cliente e de terceiros. L 77/42 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 14. 3. 98 2. Os Estados-membros permitir(cid:209)o a dois ou mais advo- gados provenientes do mesmo grupo ou do mesmo Estado-membro de origem e que exer(cid:135)am com o t(cid:146)tulo profissional de origem no seu territ(cid:155)rio acederem a uma forma de exerc(cid:146)cio em grupo. Se o Estado- -membro de acolhimento permitir diferentes formas de exerc(cid:146)cio em grupo aos seus advogados, essas mesmas formas devem ser acess(cid:146)veis aos advogados acima referidos. As regras segundo as quais esses advo- gados exercer(cid:209)o as suas actividades em comum no Estado-membro de acolhimento ser(cid:209)o reguladas pelas disposi(cid:135)(cid:210)es legislativas, regulamentares e administra- tivas desse Estado-membro. 3. O Estado-membro de acolhimento tomar(cid:145) as medidas tamb(cid:130)m o exerc(cid:146)cio em necess(cid:145)rias para permitir comum: a) Entre v(cid:145)rios advogados que exer(cid:135)am com o t(cid:146)tulo profissional de origem e sejam provenientes de Estados-membros diferentes; b) Entre um ou mais advogados referidos na al(cid:146)nea a) e um ou mais advogados do Estado-membro de acolhimento. As regras segundo as quais esses advogados exercer(cid:209)o as suas actividades em comum no Estado-membro de acolhimento ser(cid:209)o reguladas pelas disposi(cid:135)(cid:210)es legisla- tivas, regulamentares e administrativas desse Estado- -membro. 4. O advogado que pretender exercer com o t(cid:146)tulo profis- sional de origem informar(cid:145) a autoridade competente do Estado-membro de acolhimento do facto de ser membro de um grupo no seu Estado-membro de origem e fornecer(cid:145) todas as informa(cid:135)(cid:210)es (cid:156)teis relativas a esse grupo. 5. Em derroga(cid:135)(cid:209)o dos pontos 1 a 4, o Estado-membro de acolhimento, na medida em que pro(cid:146)ba aos advogados que exer(cid:135)am com o t(cid:146)tulo profissional adequado desse Estado o exerc(cid:146)cio da profiss(cid:209)o de advogado no (cid:131)mbito de um grupo que inclua pessoas alheias (cid:133) profiss(cid:209)o, pode recusar a um advogado inscrito com o t(cid:146)tulo profissional de origem o exerc(cid:146)cio no seu territ(cid:155)rio na qualidade de membro do seu grupo. O grupo (cid:130) consi- derado como incluindo pessoas alheias (cid:133) profiss(cid:209)o se: (cid:190) o seu capital for detido, na totalidade ou em parte, ou (cid:190) a denomina(cid:135)(cid:209)o sob a qual exerce for utilizada, ou (cid:190) o poder de decis(cid:209)o no grupo for exercido, de facto ou de direito, por pessoas que n(cid:209)o tenham a qualidade de advogado na acep(cid:135)(cid:209)o do nº 2 do artigo 1º Quando as regras fundamentais que regem esse tipo de grupo de advogados no Estado-membro de origem forem incompat(cid:146)veis quer com as regras em vigor no Estado-membro de acolhimento quer com o disposto no primeiro par(cid:145)grafo, o Estado-membro de acolhi- mento poder(cid:145), sem as restri(cid:135)(cid:210)es previstas no ponto 1, obstar (cid:133) abertura de uma sucursal ou ag(cid:136)ncia no seu territ(cid:155)rio. Artigo 12º Denomina(cid:135)(cid:209)o do grupo Independentemente das regras segundo as quais os advo- gados exercem com o t(cid:146)tulo profissional de origem no Estado-membro de acolhimento, podem fazer men(cid:135)(cid:209)o da denomina(cid:135)(cid:209)o do grupo de que s(cid:209)o membros no Estado- -membro de origem. O Estado-membro de acolhimento pode exigir que, para al(cid:130)m da denomina(cid:135)(cid:209)o referida no primeiro par(cid:145)grafo, seja indicada a forma jur(cid:146)dica do grupo no Estado-membro de origem e/ou os nomes dos membros do grupo que exer(cid:135)am no Estado-membro de acolhimento. Artigo 13º Coopera(cid:135)(cid:209)o entre as autoridades competentes dos Estados-membros de acolhimento e de origem e confidencialidade A fim de facilitar a aplica(cid:135)(cid:209)o da presente directiva e de evitar eventuais desvios das suas disposi(cid:135)(cid:210)es com o intuito de eludir as regras aplic(cid:145)veis no Estado-membro de acolhimento, a autoridade competente do Estado-membro de acolhimento e a do Estado-membro de origem colabo- rar(cid:209)o estreitamente e prestar-se-(cid:209)o assist(cid:136)ncia m(cid:156)tua. autoridades competentes de ambos os Estados- As -membros assegurar(cid:209)o igualmente a confidencialidade das informa(cid:135)(cid:210)es que trocam entre si. Artigo 14º Designa(cid:135)(cid:209)o das autoridades competentes Os Estados-membros designar(cid:209)o, at(cid:130) 14 de Mar(cid:135)o de 2000 as autoridades competentes habilitadas a receber os pedidos e a tomar as decis(cid:210)es previstas na presente direc- tiva. Do facto informar(cid:209)o os outros Estados-membros e a Comiss(cid:209)o. Artigo 15º Relat(cid:155)rio da Comiss(cid:209)o No prazo de 10 anos a contar da data de entrada em vigor da presente directiva, a Comiss(cid:209)o apresentar(cid:145) um relat(cid:155)rio ao Parlamento Europeu e ao Conselho sobre a aplica(cid:135)(cid:209)o da directiva. Ap(cid:155)s ter procedido a todas as consultas necess(cid:145)rias, a Comiss(cid:209)o apresentar(cid:145) nessa ocasi(cid:209)o as suas conclus(cid:210)es e as eventuais altera(cid:135)(cid:210)es a introduzir no regime institu(cid:146)do. Artigo 16º Transposi(cid:135)(cid:209)o 1. Os Estados-membros adoptar(cid:209)o as disposi(cid:135)(cid:210)es legis- lativas, regulamentares e administrativas necess(cid:145)rias para dar cumprimento (cid:133) presente directiva at(cid:130) 14 de Mar(cid:135)o de 2000. Do facto informar(cid:209)o imediatamente a Comiss(cid:209)o. Quando os Estados-membros adoptarem essas disposi- (cid:135)(cid:210)es, estas devem incluir uma refer(cid:136)ncia (cid:133) presente direc- 14. 3. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 77/43 tiva ou ser acompanhadas dessa refer(cid:136)ncia na publica(cid:135)(cid:209)o oficial. As modalidades dessa refer(cid:136)ncia ser(cid:209)o adoptadas pelos Estados-membros. 2. Os Estados-membros comunicar(cid:209)o (cid:133) Comiss(cid:209)o o texto das principais disposi(cid:135)(cid:210)es de direito interno que adoptarem no dom(cid:146)nio regido pela presente directiva. Artigo 17º A presente directiva entra em vigor na data da sua publi- ca(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 18º Destinat(cid:145)rios Os Estados-membros s(cid:209)o os destinat(cid:145)rios da presente directiva. Feito em Bruxelas, em 16 de Fevereiro de 1998. Pelo Parlamento Europeu Pelo Conselho O Presidente O Presidente J. M. GIL-ROBLES J. CUNNINGHAM