title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 328/98 του Antonio TRIZZA προς την Επ τροπή. Συμβάσεις αποθεματοποίησης ελαιολάδου για την περίοδο εμπορίας 1997-98

eurovoc_concepts:
aid to agriculture
analytical chemistry
chemical product
common organisation of markets
marketing
olive oil
production aid
support policy

formats: html pdf print

text: C 223/166 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 17. 7. 98 (98/C 223/215) GRAPTH ERVTHSH P-0315/98 ypobolh· : Maj Theorin (PSE) prow to Symboy·lio (9 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Kv· dikaw symperifora·w thw EE Mia apo· tiw proteraio·thtew thw bretanikh·w proedri·aw ei·nai na paroysia·sei e·nan kv· dika symperifora·w gia to empo·rio o·plvn. O kv· dikaw ayto·w ua e·xei desmeytika· nomika· apotele·smata. Ua efarmo·zetai o kv· dikaw ayto·w thw EE sthn eisagvgh· kai thn, kato·pin adei·aw, paragvgh· eno·w eyre·ow syno·loy proi¤o·ntvn kai texnologiv· n, sto opoi·o ua symperilamba·nontai ta ky·ria symbatika· o·pla, o·la ta ei·dh o·plvn mikroy· mege·uoyw kai elafrv· n o·plvn, o ejoplismo·w thw astynomi·aw kai tvn parastrativtikv· n yphresiv· n, kauv· w kai oi texnologi·ew diplh·w xrh·shw; Apa· nthsh (27 Aprili·oy 1998) H pro·tash thw Proedri·aw anaforika· me kv· dika symperifora·w gia tiw ejagvge·w o·plvn aposkopei· sth ue·spish aysthrv· n krithri·vn poy ua die·poyn tiw ejagvge·w o·lvn tvn kratv· n melv· n thw EE se symbatika· o·pla kai texnologi·ew strativtikh·w xrh·shw. H pro·tash ejeta·suhke gia prv· th fora· stiw 17 Feboyari·oy 1998 apo· thn armo·dia oma·da ergasi·aw toy Symboyli·oy. Vw ek toy·toy, den ei·nai dynato·n, sto paro·n sta· dio, na anaferuei· h e·ktash kai o akribh·w prosdiorismo·w toy pedi·oy efarmogh·w toy kv· dika poy ua egkriuei· telika· apo· to Symboy·lio. (98/C 223/216) GRAPTH ERVTHSH P-0328/98 ypobolh· : Antonio Trizza (NI) prow thn Epitroph· (10 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Symba·seiw apouematopoi·hshw elaiola·doy gia thn peri·odo empori·aw 1997-98 O Kanonismo·w (EK) 94/98 (1) thw Epitroph·w thw 14. 1. 1998 ryumi·zei tiw symba·seiw apouematopoi·hshw elaiola·doy gia thn peri·odo empori·aw 1997-98. H xorh·ghsh tvn enisxy·sevn poy proble·pei o en lo·gv kanonismo·w ejarta·tai apo· th symmo·rfvsh me ton kanonismo· ariu. 2568/91 (2) thw Epitroph·w thw 11hw Ioyli·oy 1991 sxetika· me ta xarakthristika· tvn elaiola·dvn kai pyrhnelai·vn kauv· w kai tiw sxetike·w me ayta· meuo·doyw. Orisme·na italika· parue·na brv· sima e·laia xarakthri·zontai syxna· apo· periektiko·thta bh·ta-sitostyro·lhw xamhlo·terh se sxe·sh me to no·mimo o·rio (93%) poy proble·pei o proanaferuei·w kanonismo·w. Den uevrei· h Epitroph· o·ti me ton tro·po ayto· plh·ttontai ta e·laia ekei·na poy gia apoly·tvw fysike·w aiti·ew oi opoi·ew synde·ontai me periballontike·w katasta· seiw (o·pvw to kli·ma h· h makra· paramonh· tvn elaiv· n sthn apouh·kh) paroysia·zoyn xamhlo·terh posostiai·a timh· bh·ta-sitostyro·lhw; Poie·w prvtoboyli·ew proti·uetai na anala·bei v· ste na ejaleifuei· h stre·blvsh ayth·; (1) EE L 9 thw 15. 01. 1998, sel. 25 (2) EE L 248 thw 05. 09. 1991, sel. 1 Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (24 Febroyari·oy 1998) Sto plai·sio tvn energeiv· n gia th diasfa·lish kai th diath·rhsh thw poio·thtaw toy elaiola·doy, h Epitroph· dhmosi·eyse ton kanonismo· (EOK) ariu. 2568/91, ton opoi·o proane·fere to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy, oi diata·jeiw toy opoi·oy, o·son afora· ta xarakthristika· tvn elaiola·dvn, enhmerv· nontai taktika·, sy·mfvna me tiw pio pro·sfatew episthmonike·w ejeli·jeiw ston tome·a thw elaiokomi·aw. Oi diata·jeiw toy en lo·gv kanonismoy· epitre·poyn thn kata·tajh tvn elaiola·dvn se dia· forew kathgori·ew, kai ei·nai desmeytike·w sto sy·nolo· toyw, to·so se epi·pedo empori·aw, o·so kai gia thn efarmogh· diafo·rvn me·trvn poy proble·pontai apo· thn koinh· orga·nvsh agora·w toy elaiola·doy o·pvw, gia para·deigma, h eni·sxysh gia thn paragvgh·, h epistrofh· kata· thn ejagvgh·, h pare·mbash, kai oi symba·seiw apouematopoi·hshw


title: PERGUNTA ESCRITA n. 328/98 do Deputado Antonio TRIZZA à Comissão. Contratos de armazenagem do azeite para a campanha de comercialização 1997/1998

text: C 223/166 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 7. 98 (98/C 223/215) PERGUNTA ESCRITA P-0315/98 apresentada por Maj Theorin (PSE) ao Conselho (9 de Fevereiro de 1998) Objecto: Co·digo de Conduta da UE Uma das prioridades da Preside(cid:136)ncia brita(cid:136)nica diz respeito a‘ elabora(cid:231)a(cid:152)o de um Co·digo de Conduta para o come·rcio de armas. Este co·digo devera· ter um cara·cter vinculativo. Este Co·digo de Conduta da UE sera· aplicado a‘ exporta(cid:231)a(cid:152)o e a‘ produ(cid:231)a(cid:152)o sob licen(cid:231)a de uma lista geral de material e tecnologias, incluindo as principais armas convencionais, todo o tipo de armas pequenas e ligeiras, equipamento e servi(cid:231)o policial e paramilitar, e tecnologias de dupla utiliza(cid:231)a(cid:152)o? Resposta (27 de Abril de 1998) A proposta franco-brita(cid:136)nica da Preside(cid:136)ncia para um Co·digo de Conduta para a exporta(cid:231)a(cid:152)o de armas pressupo(cid:152)e normas comuns para a exporta(cid:231)a(cid:152)o a partir de todos os Estados-membros da UE de armas convencionais e tecnologias para uso militar. A proposta foi analisada pela primeira vez em 17 de Fevereiro de 1998 pelo Grupo competente do Conselho. Na(cid:152)o e· pois poss(cid:14)·vel, nesta fase do processo, dizer qual sera· o alcance e o grau de precisa(cid:152)o do a(cid:136)mbito de aplica(cid:231)a(cid:152)o do Co·digo, tal como vira· a ser adoptado pelo Conselho. (98/C 223/216) PERGUNTA ESCRITA P-0328/98 apresentada por Antonio Trizza (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (10 de Fevereiro de 1998) Objecto: Contratos de armazenagem do azeite para a campanha de comercializa(cid:231)a(cid:152)o 1997/1998 Os contratos de armazenagem do azeite para a campanha de comercializa(cid:231)a(cid:152)o 1997/1998 obedecem ao disposto no Regulamento CE no 94/98 (1) da Comissa(cid:152)o, de 14 de Janeiro de 1998. A concessa(cid:152)o das ajudas previstas pelo referido regulamento encontra-se subordinada a‘ conformidade do azeite com o Regulamento CE no 2568/91 (2) da Comissa(cid:152)o, de 11 de Julho de 1991, relativo a‘ caracter(cid:14)·sticas dos azeites e dos o·leos de baga(cid:231)o de azeitona, bem como aos me·todos de ana·lise relacionados. Alguns tipos de azeite virgem italianos caracterizam-se frequentemente por um valor percentual de beta-sitosterol inferior ao limite legal (93%) previsto no referido regulamento. Na(cid:152)o entende a Comissa(cid:152)o que, desta forma, e· penalizado o azeite que, por causas absolutamente naturais ligadas a situa(cid:231)o(cid:152)es ambientais (tais como o clima ou uma longa permane(cid:136)ncia da azeitona no armaze·m) apresentam um valor percentual de beta-sitosterol mais baixo? Que iniciativas tenciona a Comissa(cid:152)o adoptar para eliminar esta distor(cid:231)a(cid:152)o? (1) (2) JO L 9 de 15. 1. 1998, p. 25. JO L 248 de 5. 9. 1991, p. 1. Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (24 de Fevereiro de 1998) No a(cid:136)mbito das ac(cid:231)o(cid:152)es destinadas a garantir e preservar a qualidade do azeite, a Comissa(cid:152)o adoptou o Regulamento (CEE) no 2568/91 referido pelo Senhor deputado, cujas disposi(cid:231)o(cid:152)es relativas a‘s caracter(cid:14)·sticas do azeite sa(cid:152)o regularmente adaptadas para ter em conta os u·ltimos avan(cid:231)os da qu(cid:14)·mica «ole(cid:14)·cola». As disposi(cid:231)o(cid:152)es deste regulamento permitem classificar o azeite em diferentes categorias e te(cid:136)m um cara·cter obrigato·rio, na(cid:152)o sendo admitidas excep(cid:231)o(cid:152)es, tanto no que se refere a‘ comercializa(cid:231)a(cid:152)o, como para poder beneficiar das diversas medidas previstas pela organiza(cid:231)a(cid:152)o comum do mercado do azeite (por exemplo, a ajuda para o consumo, a restitui(cid:231)a(cid:152)o a‘ exporta(cid:231)a(cid:152)o, a interven(cid:231)a(cid:152)o e os contratos de armazenagem)


title: Komission kertomus neuvostolle kreikan esittämistä pyynnöistä puuvilla-alalla

eurovoc_concepts:
EU aid
Greece
aid system
cotton
producer organisation

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 10. 02. 1998 KOM(1998) 10 lopull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE KREIKAN ESITTÄMISTÄ PYYNNÖISTÄ PUUVILLA-ALALLA 1. JOHDANTO Vuoden 1997 kesäkuussa pidetyssä neuvoston kokouksessa annetussa puuvillan tukijärjestelmän toimintaa koskevassa julistuksessa esitetään Kreikan valtuuskunnan pyynnöstä, että "neuvosto pyytää komissiota toimittamaan ennen vuoden loppua puuvillan seuraavia neljää erityispyyntöä: tukijärjestelmästä joka koskee kertomuksen, - tuen maksaminen suoraan tuottajalle, - alueellistettujen seuraamusten järjestelmä, - arvioidun tuotannon korotuksen prosenttiosuus 7,5 prosenttia, - oikeudellisen kehyksen laatiminen tuotannon uudelleen arvioimiseksi saman markkinointivuoden aikana. " Epäselvyyksien välttämiseksi täsmennettäköön, että tässä kertomuksessa käsitellään ainoastaan edellä esitettyjä seikkoja, eikä se korvaa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1553/95 tarkoitettua kertomusta, joka koskee puuvillan tukijärjestelmän toimintaa kokonaisuudessaan ja joka on toimitettava neuvostolle ja Euroopan parlamentille ennen markkinointivuoden 1999/2000 alkua. Kreikan valtuuskunnan pyytämä kertomus ei siis voi olla koko alan taloutta koskeva tutkimus. Sitä on pidettävä perusteellisena tutkimuksena, joka koskee edellä mainittuja neljää seikkaa sekä niiden etuja ja haittoja. Kaikki muut tukijärjestelmän nykyiset yksityiskohtaiset säännöt säilyvät ennallaan. Tässä vaiheessa ei esitetä muutoksia lainsäädäntöön. Esitettyjen muutosten tavoitteena on ollut valvontatoimenpiteiden ja niiden tehokkuuden säilyttäminen tai jos mahdollista niiden vahvistaminen. Näin on tehty tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksissa vastikään esitettyjen huomautusten vuoksi. Tilintarkastustuomioistuin on erityisesti osoittanut, että puuvillan yhteisessä markkinajärjestelyssä on esiintynyt valvonnan osalta vakavia ongelmia ja muistuttanut, että neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat vaatineet komissiota ottamaan käyttöön tehokkaita valvontatoimenpiteitä. 2. NYKYINEN JÄRJESTELMÄ valtuuskunnan Kreikan saajia, vakauttamisjärjestelmää, ennakkomaksujärjestelmää ja siten myös lopullista maksua. Näiltä osin nykyinen järjestelmä on seuraavanlainen: esittämät koskevat pyynnöt tuen •• l EYVL N:oC 309,16. 11. 1993, s. 1 EYVLN:o C 340,17. 11. 1996, s. 1 ^ eo O O g 2 2. 1 Tuki- ja hintajärjestelmä ei pöytäkirjassa sisälly perustamissopimuksen N:o II, Kreikan Vaikka puuvilla nimenomaisesti liittymisasiakirjan tuotantotuki. puuvillantuotannon kuuluvan maatalouteen Sittemmin tämä on vahvistettu Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjaan liitetyssä pöytäkirjassa N:o 14. 4 tunnustetaan ja otetaan käyttöön liitteeseen olennaisista tukijärjestelmän rakenteista perustuu tuttuun Yksi puuvillan hinnanerokorvausjärjestelmään. Siementenpoistoyrityksille myönnetään tukea, joka vastaa neuvoston vahvistaman kohdehinnan ja komission vähintään kuukausittain vahvistaman maailmanmarkkinahinnan välistä erotusta. Siementenpoistoyritysten on korvauksena maksettava tuottajille vähimmäishinta. Tuen tarkoituksena on siis tukea tuottajien tuloja, mutta sen toiminta perustuu siementenpoistoyrityksiin. Lisäksi tuki myönnetään sellaisen puuvillan määrille, josta siemeniä ei ole poistettu, jotka kuitenkin tarkistetaan siementenpoistosta kuituina saatavan tuotoksen mukaan. Vakiolaatuisen puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, kohdehinnaksi vahvistetaan viimeistään markkinointivuonna 1999/2000 päättyvänä ajanjaksona 106,30 ecua 100 kilogrammalta ja vähimmäishinnaksi 100,99 ecua kilogrammalta. Nämä viralliset hinnat koskevat puuvillaa, josta siemeniä ei ole poistettu, ja joka on virheetöntä, aitoa ja myyntikelpoista, jonka kosteuspitoisuus on 10 prosenttia ja jossa on 3 prosenttia epäpuhtauksia ja jolla on tarvittavat ominaisuudet, jotta siitä saadaan siementen poistamisen jälkeen 32 prosenttia laatuluokkaan N:o 5 kuuluvia (white middling) ja 28 millimetrin pituisia (1-3/32) kuituja. Markkinointivuosi alkaa 1 päivänä syyskuuta ja päättyy 31 päivänä elokuuta. 2. 2 Vakauttamisjärjestelmä Komissio, joka vuoden 1993 joulukuussa neuvostossa antamansa sitoumuksen mukaisesti "pohtii puuvilla-alan erityisongelmia oikeudenmukaisen hallinnoinnin kannalta", kokonaiskertomuksen tukijärjestelmän toiminnasta ja erityisesti vakauttamisjärjestelmästä. neuvostolle maaliskuussa 1995 esitti johti jäsenvaltiossa Näiden ongelmien ratkaisemiseksi, jotka liittyvät siihen, että tuotannon lisääntyminen toisessa seuraamuksiin molemmissa tuottajajäsenvaltiossa, neuvosto on markkinointivuodesta 1995/1996 alkaen ottanut käyttöön taatut kansalliset määrät molempien jäsenvaltioiden tuottajien vastuun lisäämiseksi. Vastapainona poistettiin vähennysten enimmäismäärä (ehdoton yläraja) sekä mahdollisuus siirtää osa näistä vähennyksistä markkinointivuodelta toiselle markkinointivuodelle. samanlaisiin Vähennyksen soveltamista koskee kaksi edellytystä: I. II. Ed Ö o g 2 ö yhteisön tosiasiallisen tuotannon on oltava enemmän kuin taattu yhteisön enimmäismäärä (1 031 000 tonnia); edellä mainittu tuotanto on jaettava kahdelle jäsenvaltiolle siten, että Espanjan tosiasiallinen tuotanto on enemmän kuin 249 000 tonnia (taattu kansallinen määrä) tai Kreikan enemmän kuin 782 000 tonnia (taattu kansallinen määrä). Lisäksi, jos ainoastaan toiseen jäsenvaltioon sovelletaan vähennystä, vähennys ei saa perustua tuotannon ylijäämään suhteessa kyseisen jäsenvaltion taattuun kansalliseen määrään, vaan sen on perustuttava yhteisön ylijäämään suhteessa yhteisön taattuun enimmäismäärään. Muistutettakoon, että vähennystä sovelletaan kohdehintaan. ja sen määrä on 0,5 prosenttia viitemäärien 1 prosenttiyksikön ylitystä kohden. 2. 3 Ennakkomaksu- ja loppusumman maksamista koskeva järjestelmä asettaminen tavoitteista on Yksi markkinointivuodesta 1995/1996 sovelletun uudistuksen saman seuraamusten markkinointivuoden aikana ovat ylittäneet kyseiseen markkinointivuoteen liittyvät määrät. Oli jossa yhdistyvät markkinointivuoden aikana myönnettävät ennakot ja kyseisen markkinointivuoden lopussa maksettava loppusumma. laatia maksujärjestelmä, siis välttämätöntä tuottajille, sellaisille yhden jotka ja 2. 3. 1 Ennakot Ennakoiden laskeminen Ennen markkinointivuoden alkua komissio vahvistaa hallintokomiteamenettelyä tukijärjestelmän noudattaen molemmille jäsenvaltioille tuotantoarviot. Puuvillan yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1554/95 mukaisesti edellä mainittuja arvioituja tuotantoja korotetaan 15 prosentilla varotoimenpiteenä väliaikaisen vähennyksen laskemiseksi vakauttamisjärjestelmän tekijöiden avulla. Markkinointivuoden aikana myönnettävien ennakoiden määrät saadaan vaihtuvien maailmanmarkkinahintojen mukaisesti seuraavasti: Kohdehinta - väliaikainen vähennys - maailmanmarkkinahinta = ennakko Koska nykyisessä järjestelmässä säädetään arvioidun tuotannon vahvistamisesta ainoastaan yhden kerran, väliaikaiset vähennykset pysyvät samoina koko markkinointivuoden ajan, ja ne ovat erilaiset kussakin jäsenvaltiossa sen mukaan, kuinka paljon ne ylittävät taatun kansallisen määrän. Tästä seuraakin, että vaikka maailmanmarkkinahinta on sama, jäsenvaltioille myönnettävät ennakot ovat erisuuruiset. Edellä mainittu 15 prosentin korotus on varotoimenpide, jotta ennakot eivät olisi markkinointivuoden lopussa suuremmat kuin lopullisesti myönnettävät tuet. Kyseinen soveltamisvuodesta prosenttiosuus uudistuksen vahvistettu toisesta on 2 CO o i ^ o (markkinointivuosi 1996/1997) alkaen ottaen huomioon aiempien yhdeksän markkinointivuoden tilastotiedot, jotka koskevat markkinointivuoden alussa arvioidun tuotannon ja markkinointivuoden lopussa vahvistetun tosiasiallisen tuotannon välistä erotusta (katso liite I). Tilastot osoittavat, että 15 prosenttia ei ole mielivaltainen tai liioiteltu luku. Ennakoiden soveltaminen Heti siementenpoistajien saatua (valvontaanasetetun) puuvillan ja markkinointivuoden alkua seuraavasta 16 päivästä lokakuuta jäsenvaltiot myöntävät hakemuksen esittäneille siementenpoistajille tukiennakkoa sillä edellytyksellä, että annetaan vähintään 110 prosenttia tuen määrästä kattava vakuus. Valvontaanasettamisen yhteydessä siementenpoistajalla on mahdollisuus valita, vastaako tuki, josta ennakkoa haetaan, valvontaanasettamispäivänä tuki) vai myöhempänä päivämääränä (jälkikäteen vahvistettava tuki) voimassa olevaa tukea. Vakuudesta pidätetään myönnettävän lopullisen tuen ylittävä maksetun ennakon määrä. (samana päivänä vahvistettava Siementenpoistamiskausi, jonka aikana sellaisen puuvillan määrät, joista siemeniä ei ole poistettu, voidaan asettaa valvontaan ja punnita, päättyy 31 päivänä maaliskuuta. Jäsenvaltio voi kuitenkin vahvistaa nykyisestä markkinointivuodesta 1997/1998 alkaen aikaisemman määräpäivän, jos se ei häiritse alan kaupallisia toimintoja. Tällöin jäsenvaltion on vahvistettava uusi määräpäivä viimeistään 30 päivää ennen sen voimaantuloa ja ilmoitettava siitä välittömästi komissiolle. Liitteessä II esitetään viime markkinointivuosina valvontaan asetettujen määrien jakaantuminen kuukausittain. Huomattakoon, että sadon myyntikausi on Kreikassa pidempi kuin Espanjassa, ja että aktiivisin kausi on loka- ja marraskuussa. Keskimäärin loka- ja marraskuun loppuun mennessä valvontaan asetetut määrät ovat kyseisenä ajanjaksona vastaavasti 43 ja 66 prosenttia Kreikassa ja 77 ja 96 prosenttia Espanjassa. Myös ajanjakso, jona toimijat voivat jättää tukiennakkoa koskevat hakemukset, päättyy 31 päivänä maaliskuuta, mutta sen osalta jäsenvaltioilla ei ole mahdollisuutta vahvistaa aikaisempaa määräpäivää, päinvastoin kuin siementenpoistamiskauden osalta. 2. 3. 2 Loppusumma jäsenvaltioon Kuhunkin markkinointivuoden vahvistettujen lopullisten tuotantojen perusteella. sovellettava lopussa jäsenvaltioiden kesäkuun lopullinen vähennys voidaan laskea loppuun mennessä Kullekin ajanjaksolle, jolle on vahvistettu maailmanmarkkinahinta puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, lasketaan tuki seuraavasti: Kohdehinta - lopullinen vähennys kohdehinnasta (lopullinen vähennys) - maailmanmarkkinahinta ui S g » m ui O = tuki Näin laskettuja tukia voidaan kuitenkin korottaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1553/95 2 artiklan 4 kohdan nojalla, jos markkinointivuoden lopussa seuraavat kolme edellytystä täyttyvät: - maailmanmarkkinahinnan painotettu keskiarvo on suurempi kuin 30,2 ecua 100 kilogrammalta, - tukijärjestelmän kokonaismenot miljoonaa ecua, talousarvioissa ovat pienemmät kuin 770 - jäsenvaltion tuotanto on suurempi kuin taattu kansallinen määrä2. Lopullisten tukien määrä saadaan siis seuraavasti: Tuki + tuen korotus = lopullinen tuki Siementenpoistajille markkinointivuoden lopussa maksettava loppusumma vastaa siis lopullisen tuen ja myönnettyjen ennakoiden välistä erotusta. Loppusumma, joka on erilainen kussakin jäsenvaltiossa, pysyy itse asiassa samana koko markkinointivuoden ajan vahvistettu. Loppusumma voidaan laskea seuraavasti: jolle maailmanmarkkinahinta ajanjaksosta, riipu eikä on Lopullinen vähennys - väliaikainen vähennys + tuen korotus Kaiken edellä esitetyn mukaisesti markkinointivuonna seuraavat loppusummat: 1996/1997 maksettiin 3 2 3 15 ecua 100 kilogrammalta Kreikassa, 0,744 ecua 100 kilogrammalta Espanj assa. Kreikan siementenpoistajille maksettava loppusumma on taloudellisesti huomattava (noin 50 prosenttia lopullisista tuista), koska Kreikan tosiasiallinen tuotanto oli huomattavan paljon pienempi kuin arvio (-24 prosenttia). Sitä vastoi Espanjan on vähäinen, koska Espanjan loppusumma siementenpoistajille maksettava J3 Q g S ui o 2 Korotuksen seurauksena tuen määrä ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin edellä mainitussa asetuksessa tarkennetut kaksi enimmäismäärää, joista toinen vastaa tukea, josta vähennystä ei suoriteta, ja toinen tukea, joka saadaan taattuja kansallisia määriä korottamalla (Espanja: 270 000 tonnia; Kreikka: 850 000 tonnia). 6 tosiasiallinen tuotanto oli huomattavan paljon suurempi kuin arvio (+13,6 prosenttia), eli hyvin lähellä arvioituun tuotantoon lisättävää 15 prosentin osuutta. 2. 4 Alalla toimijat Pelkistetysti ajatellen puuvillan maataloustuotannon päätoimijat ovat tuottajajärjestöt ja siementenpoistoyritykset. Tässä kertomuksessa tarkastellaan lyhyesti näitä kahta ryhmää, eikä ryhdytä kuvaamaan tekstiilialan seuraavan portaan vaiheita eli lähinnä kehruuta ja kudontaa. 2. 4. 1 Tuottajaryhmät Yhteisö kannusti 80-luvulla tuottajaryhmien perustamista puuvilla-alalla. Säädettiin käynnistys-ja investointituesta erityisesti sadonkorjuukoneiden ostamiseksi. Nykyään sadonkorjuukoneet ovat sekä Kreikassa että Espanjassa yleisiä. Niitä tuottajaryhmät edelleen hallinnoivat. Sitä vastoin ne eivät vaikuta kovin aktiivisilta tuottajien tarjonnan keskittämisessä ja mukauttamisessa. On kuitenkin huomattava, että jalostusketjun loppupään yritykset (osuuskunnat ja muut) voivat huolehtia näistä toimista. Espanjassa tuottajaryhmät eivät ole kovin järjestäytyneitä, eikä niihin kuulu kuin 12 prosenttia tuottajista. 2. 4. 2 Siementenpoistoyritykset noin Kreikassa joiden siementenpoistokapasiteetti on nykyisin noin 40 prosenttia. Alalla ei yleisesti ottaen ole erityisiä vaikeuksia ottaen huomioon tuotannon nykytaso kokonaisuudessaan. osuuskuntia, kolmannes yrityksestä on 90 Myös Espanjassa kolmannes 18 yrityksestä on osuuskuntia. Yleisesti ottaen alalla on esiintynyt siementenpoistoteollisuuden ylikapasiteettia suhteessa tuottajiin, erityisesti rajoitti markkinointivuosina huomattavasti tuotantoa. Kuitenkin jos markkinointivuosina 1996/1997 ja 1997/1998 todettu pinta-alan lisääntyminen jatkuu, tarjonta ja kysyntä saattavat tasapainottua. 1993/1994-1995/1996, jatkuva kuivuus jolloin 2. 4. 3 Siementenpoistajien ja tuottajien rahoituksellinen suhde Tukea myönnetään ainoastaan hakemuksen esittäneille siementenpoistoyrityksille, jotka toimittavat sopimuksen, jossa määrätään vähintään virallisen vähimmäishinnan maksamisesta tuottajalle. Kyseiseen sopimukseen on sisällyttävä lauseke, jonka mukaan sovellettaessa vähennysjärjestelmää ja tuen korotusjärjestelmää sovittu hinta mukautetaan sen mukaan, miten näihin järjestelmiin liittyvät säännökset vaikuttavat lopulliseen tukeen. Kun puuvilla, josta siemeniä ei ole poistettu, asetetaan valvontaan, siementenpoistaja maksaa tuottajalle ensimmäisen korvauksen ottaen luonnollisesti huomioon saamansa ennakot: siementenpoistajille markkinointivuoden lopussa maksettavien lopullisten tukien osalta hintoihin liittyvä epävarmuustekijä siirtyy siementenpoistajalta tuottajille. Saadessaan markkinointivuoden lopussa loppusumman siementenpoistajat säännösten mukaisesti toisen maksun, voivat vähimmäishintaa vastaava kokonaismaksu tulee suoritetuksi. tuottajille suorittaa jolla 9 o o § ^ LU o tuottajille kahdessa vaiheessa on siementenpoistajille Maksun suorittaminen rahoituksellinen varotoimenpide. Jos ne suorittaisivat yhden ainoan maksun, se voisi markkinointivuoden lopussa osoittautua liian suureksi, ja maksetun ylimenevän osuuden takaisinperimisessä ilmenisi todennäköisesti vaikeuksia. Samanaikaisesti lopullisen tuen määrän ylittävät ennakot perittäisiin vastaavasti takaisin annetusta 110 prosentin vakuudesta. Lisäksi huomattakoon, että 1 päivästä syyskuuta 15 päivään lokakuuta valvontaan asetetulle puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, ei voida välittömästi myöntää ennakkoa. Tämä siementenpoistajille kahdessa vaiheessa - ennakkona ja loppusummana - myönnettäviä yhteisön tukia koskeva järjestelmä on vaikuttanut puuvillaalan toimintaan eri tavoin kussakin jäsenvaltiossa: Kreikassa siementenpoistajat ovat tosiasiallisesti maksaneet tuottajille kahdessa vaiheessa. Koska tuottajat olivat tyytymättömiä ensimmäiseen korvaukseen, ne pitivät puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, sadon itsellään toivoen hintojen nousevan markkinointivuoden siten valvontaanasettamistahtiin. Tämän vuoksi myös varsinainen siementenpoistamiskausi häiriintyi. sadon myyntiin aikana. Tämä vaikutti ja Espanjassa tilanne on erilainen siltä osin kuin siementenpoistoteollisuudella on kilpailutilanteessa ylikapasiteettia siementenpoistajat ovat ainakin markkinointivuonna 1996/1997 suorittaneet tuottajille yhden maksun, joka on sittemmin osoittautunut huomattavasti suuremmaksi kuin lopullinen vähimmäishinta. tarjontaan. suhteessa tuottajien Tässä 3. SUORAAN TUOTTAJILLE MAKSAMINEN 3. 1 Kreikan pyyntö ja sen perustelut Kreikan viranomaiset esittävät, että tuki myönnettäisiin edelleen hinnanerokorvauksen periaatteen mukaisesti ja tuotetulle määrälle, mutta se maksettaisiin suoraan tuottajille tuottajaryhmien välityksellä. Tuottajaryhmiä on sivumennen sanoen nykyisin liian vähän; niitä voisi olla 300-400 koko tuotannon kattamiseksi. Tällainen yhteisön tuen myöntämisen uudelleen järjestäminen, jota sovelletaan jo tietyissä yhteisessä (erityisesti markkinajärjestelyssä), säilyttäisi periaatteen vähimmäishinnan maksamisesta tuottajille; sen hoitaisivat tuottajaryhmät. yhteisissä markkinajärjestelyissä tupakan Sen lisäksi, että tuottajaryhmät vastaanottaisivat yhteisön tuen ja maksaisivat vähimmäishinnan jäseninä oleville tuottajille, ne voisivat valita kuidun kaupan pitämisen osalta toisen seuraavista vaihtoehdoista: a) tuottajaryhmät pitävät kuidut kaupan Tällöin tuottajaryhmiin kuuluvat järjestöt olisivat kuidun omistajia ja näin ollen vastuussa niiden kaupan pitämisestä markkinoilla. Tuottajaryhmillä voisi olla omat siementenpoistolaitteet (ne voisivat myös muodostaa osuuskunnan), laitteet voisi jj CO o i ^ ö vuokrata siementenpoistajilta, tai tuottajaryhmät voisivat jalostuttaa omaan lukuunsa puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu. Jälkimmäisissä tapauksissa siementenpoistajat saisivat tuottajaryhmältä korvauksena joko kiinteämääräisen maksun määrästä, josta siemenet on poistettu (ikään kuin korvauksena kattaa siementenpoistolaitteiden vuokran. rahamäärän, tilaustyönä tehdystä ryöstä) joka tai Tällöin yksityisten siementenpoistajien merkitys olisi huomattavan vähäinen, sillä ne olisivat vain välivaiheen toimijoita eikä niillä olisi enää kaupallista roolia. Yksittäisten tuottajien tilanne taas ei muuttuisi. Kreikan viranomaiset arvioivat, että lyhyellä tämä vaihtoehto koskisi osuuskuntien välityksellä 40 prosenttia aikavälillä kokonaistuotannosta. Toinen vaihtoehto on seuraavanlainen: b) siementenpoistajat pitävät kuidut kaupan Tällöin siementenpoistajat olisivat kuidun omistajia ja näin ollen vastuussa niiden kaupan pitämisestä markkinoilla, mikä vastaa nykyistä tilannetta. Sen sijaan, että ne maksaisivat vähimmäishinnan kuten nykyään, niiden olisi taattava tuottajajärjestöille sellaisen määrän maksu, joka vastaa vähimmäishinnan ja tuen välistä erotusta. Kreikan viranomaiset toivovat tältä osin, että kyseinen velvoite voitaisiin saattaa yhteisön asetuksen olennaiseksi osaksi. Tuen saajan kannalta yksi tämän muutoksen vaikutuksista olisi siementenpoistoalan merkityksen väheneminen suhteessa tuottajiin sopimusten ja hintojen osalta. Kreikan viranomaisten toivovat kaksivaiheista toteuttamista. Aluksi edellä mainitut a- ja b- vaihtoehdot olisivat voimassa samanaikaisesti. Lopulta, kun koko tuotanto kyettäisiin käsittelemään ensimmäisen vaihtoehdon mukaisesti, ainoastaan ensimmäinen vaihtoehto olisi sallittu. 3. 2 Ehdotettujen muutosten arviointi Jos tuottajaryhmät pitäisivät kuidut kaupan, tuottajien pitäisi hyötyä seuraavasti: - tuottajaryhmien rakenteiden parantamisen edistäminen, - jos tuki maksettaisiin suoraan tuottajille, nillä olisi enemmän vastuuta kokonaistuotannosta ja siten myös taatun kansallisen kiintiön ylittämiseen liittyvistä seuraamuksista, - jos yhteisön tuki maksettaisiin suoraan eikä siementenpoistajien välityksellä, vähimmäishinnan maksaminen tuottajille voisi vauhdittua, - tuottajaryhmät voisivat siirtää voittomarginaalit j äsenilleen. tuen hallinnoimisesta mahdollisesti tulevat Lisäksi se, että tuottajaryhmät pitävät kuidut kaupan, tekee ne vastuullisiksi valvontaanasettamista koskevista hakemuksista ja lisäksi ennenkaikkea ennakkoa koskevista hakemuksista ja tukihakemuksista ja siis jälkikäteen vahvistettavista tuista, q „ 0 1 CO m UJ O koska ne olisivat tällöin tuensaajia. Lisäksi tuottajaryhmät joutuisivat myös antamaan saamiinsa ennakoitiin liittyvät vakuudet. Valvontaanasettamista koskevien hakemusten hallinnointiin liittyy tosiasiallisesti ainoastaan hallinnollisia käytännön ongelmia sekä perusrakenteisiin punnituslaitteiden osalta liittyviä ongelmia. Sitä vastoin ennakkojen ja tukien (ja erityisesti jälkikäteen vahvistettavien tukien) hallinnointi on vaikeaa siltä osin kuin siinä tarvitaan paitsi tapauksissa maailmanmarkkinoiden maailmanmarkkinahintojen oikeaa ennakointia. Ennakkojen säilyttäminen taas edellyttää pankkijärjestelyitä. Kreikan ja erityisesti Espanjan tuottajaryhmien nykyisen toiminnan perusteella niiden rakenne ei anna välittömästi mahdollisuuksia käsitellä edellä mainittuja ongelmia ja velvoitteita. tuntemusta myös tietyissä hyvää Puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, osalta tuotannon valvonnasta huolehtisivat vastedes tuottajaryhmät, sillä valvontaan asettaminen tapahtuisi tässä vaiheessa. Valvontapisteitä olisi 300-400 nykyisten 90 sijasta. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, osalta valvonta olisi tarpeen siementenpoistovaiheessa. Tämä tuotettujen kuitujen määrän valvonta olisi edelleen välttämätön siltä osin kuin tuki myönnetään valvontaanasetetun puuvillan määrille, joista siemenet on poistettu, jotka kuitenkin tarkistetaan tuotoksen mukaan. kuituina Siementenpoisto-osuuskuntia muodostavia tuottajaryhmiä lukuun ottamatta valvonnan luonnollisesti monimutkaistaisi nykyistä soveltaminen kahdella järjestelmää. siementenpoistosta saatavan taholla eri Jos tuottajaryhmät pitäisivät kaupan puuvillan, josta siemenet on poistettu (a- vaihtoehto), ne olisivat vastuussa sopimusten tekemisestä kuidun myymiseksi maailmanmarkkinoille ja siis potentiaalisten asiakkaiden löytämisestä. Jos tuottajaryhmät eivät näiden järjestelmien yhdistämisellä (tukihakemukset ja sopimusten tekeminen kuidun myymiseksi maailmanmarkkinoille) saavuta 95:tä prosenttia kohdehinnasta yhdistämällä nämä järjestelmät, niiden on mahdotonta maksaa jäsenilleen vähimmäishintaa taloudellista elinkelpoisuuttaan vaarantamatta. siementenpoistaja Jos pitämisestä vastuussa maailmanmarkkinoilla (b-vaihtoehto), ei olisi järkevää myöntää tuottajaryhmälle tukea, joka nimenomaisesti on kiinteästi riippuvainen maailmanmarkkinahintojen vaihtelusta, joka ei suoraan koske kyseistä ryhmää lainkaan. kaupan kuidun olisi osalta olisi tämän vaihtoehdon Lisäksi asetuksessa siementenpoistajan velvoitteesta maksaa tuottajaryhmälle tietty hinta, joka vastaa vähimmäishinnan ja tuen erotusta. Toimijalle, joka ei saa yhteisön tukea, asetettaisiin siis rahoituksellinen velvoite. Oikeudelliselta kannalta kyseistä velvoitetta voitaisiin soveltaa, koska siementenpoistaja liittyy tukijärjestelmän toimintaan. säädettävä yhteisön Siementenpoistaminen olisi aina tuen myöntämisen ehdoton edellytys siltä osin kuin tukikelpoinen puuvilla, josta siemeniä ei ole poistettu, määriteltäisiin edelleen siementenpoistosta kuituina saatavan tuotoksen mukaan. Lisäksi siementenpoistajalla olisi tässä järjestelmässä mahdollisuus hankkia puuvillaa, josta siemeniä ei ole o w § S S LU O 10 poistettu, maailmanmarkkinahintaa lähellä olevaan hintaan, mikä olisi mahdotonta ilman yhteisön tukijärjestelmää. Käytännön kannalta tällaisen velvoitteen huomattava ongelma olisi siinä, että tuen välinen erotus vaihtelee markkinointivuoden aikana. vähimmäishinnan ja Siementenpoistajan olisi siis jatkuvasti mukautettava tuottajaryhmälle maksettavaa hintaa, mikä olisi erityisen monimutkaista silloin kun tuki on vahvistettu jälkikäteen. Tällaisessa järjestelmässä siementenpoistosta saatavan tuotoksen selvittämiseksi olisi valvottava siementenpoistajien tuottamia kuituja. Samasta syystä kuin rahoituksellisen velvoitteen osalta, oikeudellisesti ei ole esteitä tällaisen valvonnan suorittamiselle sellaisen tuottajan osalta, joka ei saa yhteisön tukea. Tällaisessa järjestelmässä vaikuttaa kuitenkin vaikealta suorittaa valvontaa ja asettaa seuraamuksia, jos yhteisön säännöstöä on jätetty noudattamatta. Voitaisiin säätää kansallisia seuraamuksia tai ottaa käyttöön periaate hyväksymisen myöntämisestä yrityksille ja mahdollisuus hyväksymisen peruuttamiseen. Jos valvonta ja seuraamukset olisivat tällaiset, siementenpoistajat voisivat ostaa yhteisön ulkopuolelta raakapuuvillaa, josta siemeniä ei ole poistettu. 3. 3 Päätelmät Esitettyjen väitteiden perusteella a-vaihtoehtoa, jonka mukaan tuottajaryhmät pitävät kaupan puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, voidaan suositella joillekin tuottajaryhmille, mutta b-vaihtoehto ei vaikuta toteuttamiskelpoiselta. Tietyt siementenpoisto-osuuskuntia muodostavat tuottajaryhmät saavat jo nykyisessä tukijärjestelmässä tukea a-vaihtoehdon mukaisesti. Siementenpoisto-osuuskunnat pitävät kuidun kaupan. Näin ne ovat tuensaajia, jotka siirtävät vähimmäishinnan jäsenilleen. tuottajaryhmillä tuottajaryhmillä) olisi (erityisesti vielä On kuitenkin epätodennäköistä, että kaikilla perustamattomilla tarvittava asiantuntemus hallinnoida valvontaanasettamishakemusta koskevaa järjestelmää, ennakkoa ja tukea koskevaa hakemusjärjestelmää ja lisäksi varsinaista kuitujen myyntiä maailmanmarkkinoilla. Kaikki tuottajaryhmät eivät siis voi soveltaa välittömästi ja kokonaisuudessaan a- saavuttaa vaihtoehtoon tarvittavan järjestäytymisasteen, mutta muiden osalta riskinä on tuen suoraan saamiseen liittyvä rahallinen houkutus, joka voi olla tärkeämpi kuin soveltuvien ja tehokkaiden perusrakenteiden toteuttaminen. tuottajaryhmät voivat järjestelmää. Tietyt sisältyvää Espanjassa tuottajajäsenten vähäinen osuus tuottajaryhmissä on myös hidaste Kreikan viranomaisten esittämän kaksoisrakenteen toteuttamiselle. J3 g ^ 1 2 Ehdotetaan nykyisen tukijärjestelmän jatkamista siementenpoistoyritysten välityksellä pöytäkirjan N:o 4 mukaisesti järjestelmän hallinnoinnin ja valvonnan helpottamiseksi. Tässä yhteydessä voitaisiin mukauttaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1554/95 7 suorittavat artikla. Nykyisellään siinä säädetään, että jos siementenpoistoyritykset siementenpoiston yksittäisen tai osakkaana olevan tuottajan lukuun, niiden on tehtävä 11 ilmoitus, jossa vahvistetaan edellytykset, joilla siementenpoisto suoritetaan ja tuki siirretään tuottajille. Tällöin kyseessä on kuitenkin tuki eikä vähimmäishinta. Neuvoston uudessa säännöstössä voitaisiin tarkentaa, että silloin kun tuki myönnetään tuottajille tuottajaryhmälle, vähimmäishinta vähimmäishintavelvoitteiden noudattamiseksi. on maksettava tarkoitettujen tuottajaryhmän pöytäkirjassa yksittäisille tulevaisuudessa, tukijärjestelmän kokonaistoimintaa arvioidaan Kun puuvillan muutokset voivat olla huomattavampia kuin tässä kertomuksessa esitetyt muutokset. Pohdittavaksi tulee, voidaanko tuottajille maksetaan suoraan - ei siis ryhmien välityksellä - kiinteämääräinen tuki (hehtaarilta tai tonnilta). Tällainen vaihtoehto, jota sovelletaan jo tupakka- ja oliiviöljyaloilla, poistaisi vähimmäishinnan käsitteen sekä erityisesti jälkikäteen vahvistettavaa tukea koskevien hakemusten hallinnointiin liittyvät ongelmat. Siitä saattaisi kuitenkin seurata tuottajien tulojen huomattavaa vaihtelua maailmanmarkkinahintojen epävakaisuuden vuoksi. 4. SEURAAMUSTEN ALUEELLISTAMINEN 4. 1 Kreikan esittämä pyyntö ja sen perustelut Kreikan alkuperäinen pyyntö koski mahdollisuutta jakaa Kreikan nykyinen taattu kansallinen määrä kyseisen määrän tuottaville tuotanto-alueille. Lisäksi siinä pyydettiin mahdollisuutta saada Saksalle öljykasvijärjestelmässä tasolla myönnettyä sovellettava voitaisiin asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä mukauttaa alueelliselle tasolle. lauseke, jonka mukaan kansallisella johtuu lauseketta vastaava joka vakauttamisjärjestelmästä, seuraamus, Tavoitteena oli antaa mahdollisuus asettaa alueellisia seuraamuksia, jos ne yhteensä vastaavat kansallista kokonaisseuraamusta. Näin voitaisiin estää tuotantoa muilla kuin perinteisillä tuotantoalueilla ja kannustaa tuottajia perinteisillä alueilla, joilla on aikaisemmin tehty huomattavia investointeja. Toinen tavoite oli edistää viljelykiertoa, vesivarojen parempaa ympäristöhallinnointia ja maaperän parempaa säilyttämistä. Koska tästä ensimmäisestä vaihtoehdosta voisi johtua tietyille alueille huomattavia seuraamuksia, Kreikan viranomaiset ovat muuttaneet hakemuksensa sisältöä ja hakevat nyt tuottajakohtaisen tuotantokiintiön vahvistamista. Uudessa järjestelmässä kiintiötä vastaavalle tuotannolle myönnettäisiin täysi tuki ilman seuraamuksia. Kiintiön ylittävälle tuotannolle ei myönnettäisi minkäänlaista tukea, ja se myytäisiin vapailla markkinoilla. Yksittäiset kiintiöt vahvistettaisiin erilaisten perusteiden mukaan, kuten asianomainen pinta-ala ja alueellinen investointitaso. Ne myös tarkistettaisiin vuosittain. Tuottajakohtaisten kiintiöiden yhteismäärän pitäisikin vastata Kreikalle myönnettyä taattua kansallista määrää (782 000 tonnia). Kreikan viranomaisten mukaan taattua kansallista määrää pitäisi kuitenkin korottaa. 12 co o S CO to ni O 4. 2 Ehdotettujen muutosten arviointi 4. 2. 1 Alkuperäinen ehdotus Kreikalle myönnetyn taatun kansallisen määrän alueellinen jakautuminen aiheuttaa kunkin alueen omien tuotannonylitysten vuoksi sen, että vähennykset, tukitasot ja vähimmäishinnat vaihtelevat alueittain. On siis välttämätöntä säätää erisuuruisista aluekohtaisista tuen ennakoista alueellisten tuotantoarvioiden perusteella. Talousarvion uudelleen jakaminen, joka on tehtävä silloin kun menot ovat vähemmän kuin 770 miljoonaa ecua, edellyttäisi alueellisen jaon suorittamista. hallinnointia. Edellä mainitut velvoitteet monimutkaistavat Velvoitteet ovat olemassa, sillä alueelliset viitemäärät koskevat tuotantoa eivätkä pinta-aloja. Lisäksi alueellinen jako tuotantotason mukaan voi johtaa tuotannon siirtämiseen alueelta toiselle. tukijärjestelmän 4. 2. 2 Uusi ehdotus Tuottajakohtaiseen kiintiöjärjestelmään sisältyy samat tuotannon siirtämiseen liittyvät riskit kuin alueelta toiselle siirtämisessä, mutta tässä ne liittyvät tuottajien väliseen tuotannon samanlaisia vaikeuksia kuin maitokiintiöiden tai durum-vehnäkiintiöiden yhteydessä: yksilöllisen hallinnoinnin raskaus ja valvonnan monimutkaisuus. siirtoon. Lisäksi odotettavissa on tukijärjestelmässä säädetään viljelyalaan Durum-vehnän liittyvistä yksilöllisistä oikeuksista. Koska soveltamiseen on liittynyt suuria vaikeuksia, neuvosto on vastikään päättänyt viljelyalaan liittyvien yksilöllisten oikeuksien kumoamisesta ja niiden korvaamisesta taattuun enimmäisviljely-alaan perustuvalla järjestelmällä. Tuottajakohtaisten kiintiöiden soveltaminen ja tuen myöntäminen tuottajaryhmille aiheuttaa paitsi johdonmukaisuuteen myös valvontaan liittyvän ongelman sen selkeän riskin osalta, joka koskee tuotannon siirtämistä tuottajien, ja jopa tuottajaryhmien välillä. Tuottajakohtaisten kiintiöiden vuosittainen tarkistus tässä vaiheessa vielä häilyvien myöntämisperusteiden kanssa monimutkaistaisi järjestelmää entisestään. jota tuetaan jota ei ja puuvilla, Tuotannon jakaminen tuottajakohtaisesti johtaisi puuvillan kahdenlaiseen kohteluun (puuvilla, että siementenpoistajien tasolla. Järjestelmän valvonta ei olisi yksinkertaista ja kunkin toimijan olisi pidettävä erillistä kirjapitoa puuvillatyypin mukaan. Lisäksi nykyinen järjestelmä, jossa tukikelpoisen puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, määriä lisätään tai vähennetään siementenpoistosta kuituina saatavan tuotoksen mukaan, ei olisi tietyissä tapauksissa enää tehokas. Korotusta ei voitaisi soveltaa silloin kun sen tuloksena myönnetty kiintiö ylittyisi. tuottajien tueta) sekä Järjestelmä, jossa kaksi puuvillaluokkaa (toinen, jolle myönnetään täysi tuki ilman seuraamuksia ja toinen, jota ei tueta), edellyttäisi lisäksi järjestelmän muuttamista, 13 2 CO o | uj O sillä ei olisi enää tarpeen tehdä arviota tuotannosta eikä myöntää tukien ennakkoa ja loppusummaa. 4. 3 Päätelmät Alkuperäinen vaihtoehto, jossa taattu kansallinen määrä jaetaan alueellisesti, aiheuttaa vaikeuksia tukijärjestelmän hallinnoinnin ja valvonnan alalla. Se johtaa väistämättä alueittain vaihteleviin tuki- ja korvaustasoihin. Se voi myös aiheuttaa alueitten välisiä tuotannon siirtoja. Esitettyjen väitteiden perusteella on perusteltua hylätä vuosittain myönnettävää tuottajakohtaista kiintiötä koskeva vaihtoehto, erityisesti jotta vältettäisiin valvonnan monimutkaistuminen, tehokkuutta tilintarkastustuomioistuimen, neuvoston ja Euroopan parlamentin esittämien vaatimusten vastaisesti. valvonnan vähentäisi joka Puuvillanviljelyn leviämisen ehkäisemiseksi Kreikassa olisi yksinkertaisempaa ottaa osittaiseksi lähtökohdaksi durum-vehnää koskeva nykyinen järjestelmä. Olisi määriteltävä perinteiset tuotantoalueet, joilla tukijärjestelmää sovellettaisiin koko alueeseen, ja muut kuin perinteiset tuotantoalueet, joille tukea ei myönnettäisi lainkaan. järjestelmän perustana olisi oltava puuvillan viljelyalueiden toimitetun puuvillan mukana ja Tällaisen seuraavien viljely- siementenpoistoyrityksille alailmoitusten järjestelmä monimutkaistuisi. Tällaisten säännösten käyttöönotto edellyttäisi perussäännöstön mukauttamista. tehostaminen. tapauksessa valvonnan Joka sallimiseksi alueellistamisasteen Tietyn välisistä tuotannonsiirroista aiheutuvien haittojen välttämiseksi tukea olisi mukautettava viljelyalojen mukaan. Kyseessä on kuitenkin vaihtoehto, joka ei vastaa Kreikan viranomaisten esittämää järjestelmää ja jota ei voida toteuttaa muuttamatta nykyisen järjestelmän perusperiaatteita. kuitenkin alueiden ja Espanjan osalta seuraamusten alueellistamisen käsitteellä ei ilmiselvästikään ole samaa ulottuvuutta, koska Espanjan puuvillantuotanto on keskittynyt noin 95 prosenttisesti Andalusiaan. 5. ARVIOIDUN TUOTANNON HUOMIOON OTTAMINEN Kreikan viranomaiset katsovat perustellusti, että niiden uusi seuraamusten alueellistamista (tuottajakohtaiset kiintiöt) koskeva pyyntö kumoaa kolmannen ja neljännen pyynnön. Siltä osin kuin vähennysten osalta seuraamusta ei olisi, ei olisi enää tarpeen tuotannon arvioinnilla ei olisi mitään merkitystä. laskea ennakoita arvioidun tuotannon mukaan, eikä Jäljempänä tutkitaan kuitenkin näitä viimeksi mainittuja seikkoja, joita on vaikea erottaa toisistaan, sillä ne koskevat yksityiskohtaisia ennakoiden maksamista koskevia sääntöjä. 2 CO ö i. 14 5. 1 Kreikan pyyntö ja sen perustelut Kreikan alkuperäinen pyyntö koski suuremman joustavuuden sallimista ennakoiden laskemiseen vaikuttavien kahden tekijän osalta. Siinä esitetään, että toisaalta olisi säädettävä oikeudellisesta kehyksestä, jonka avulla tuotanto voidaan arvioida markkinointivuoden aikana, ja toisaalta olisi vähennettävä prosenttiosuutta, jolla arvioitua tuotantoa korotetaan (7,5 prosenttia 15 prosentin sijasta). Kreikan pyynnön mukaan tuotanto olisi arvioitava uudelleen viimeistään lokakuun viimeisten 10 päivän aikana, ja sen seurauksena tuotannon tasoa voisi korottaa ensimmäisestä arviosta. Päätavoite on päästä markkinointivuoden aikana mahdollisimman lähelle lopullisen tuotannon määrää, jotta tuensaajalle voidaan ennakolta maksaa korvaus, joka on mahdollisimman lähellä tuensaajan lopullista tukea. 5. 2 Ehdotettujen muutosten arviointi Jos tuotanto arvioidaan useamman kerran markkinointivuoden aikana (jos tuotanto pienenee) ja arvioihin sovelletaan pienempää korotusta (7,5 prosenttia), väliaikaisen ja lopullisen vähennyksen välinen ero pienenee. Markkinointivuoden aikana saatavat ennakot ovat siis suurempia, ja markkinointivuoden lopussa saatava loppusumma pienempi. Ennakonsaajat voivat entistä nopeammin siirtää vähimmäishinnan tuottajille, etenkin jos kyseiset ennakonsaajat ovat tuottajaryhmiä, kuten Kreikan viranomaiset esittävät. Ennen markkinointivuoden alkua tehdyn ensimmäisen arvion yhteydessä 7,5 prosentin korotus aiheuttaa kuitenkin huomattavan talousarvioon liittyvän riskin siltä osin kuin myönnetyt ennakot voivat markkinointivuoden lopussa olla lopullisia tukia suuremmat. Lokakuun lopussa siementenpoistokausi on vielä kesken ja lopullisen tuotannon uudelleen arvioinnin luotettavuusarvo on vähäinen: jos siihen sovelletaan 7,5 prosentin korotusta, talousarvioon liittyvä riski on sietämätön. Tähän toiseen arvioon olisi siis sovellettava edelleen 15 prosentin korotusta, mikä vähentää vaikutusta siitä johtuviin uusiin ennakoihin. Tällaisessa järjestelmässä tuensaajat saisivat: - 16 päivästä lokakuuta ensimmäiseen tuotannonarviointiin liittyvän ennakon, jota korotetaan 15 prosentilla (arvio tehdään ennen markkinointivuoden alkua), - marraskuun alusta ennakon (vain hieman suuremman), joka lasketaan tuotannon ja uudelleen arvioinnin perusteella, korotettuna edelleen 15 prosentilla, ensimmäisessä tarkoitettujen ennakoiden osalta vähäisen takautuvan täydennysosan, luetelmakohdassa - loppusumman markkinointivuoden lopussa. 15 o co ui d Tällainen eri maksuista muodostuva ketju aiheuttaa kuitenkin lisävaikeuksia ja hallinnollisia virheitä ennakoiden erotusten osalta, jotka useimmissa tapauksissa olisivat vähäisiä. 5. 3 Päätelmät Talousarvioon tapahtua kaksivaiheisesi: liittyvien riskien minimoimiseksi ennakoiden laskeminen voisi - ensimmäisessä vaiheessa otettaisiin huomioon ennen markkinointivuoden alkua arvioitu tuotanto, ja korotuksen osuus olisi 15 prosenttia, - vaiheessa toisessa valvontaanasettamisen pääkauden jo edistyttyä (marraskuun lopussa), sillä tällöin tuotannon uudelleen arviointi olisi varmempaa; korotuksen prosenttiosuus olisi vähäisempi. arvioitaisiin uudelleen tuotanto toinen arviointi lopussa, sekä Kreikassa että Jos Espanjassa parhaat edellytykset mahdolliset, ja se olisi myös talousarvion edun mukaista. Tässä järjestelmässä on kuitenkin edelleen kahden ennakon maksamisen aiheuttamia ongelmia. tehtäisiin vasta marraskuun korvausten tuottajille maksettavien olisivat Useiden ennakoiden samanaikaisuuden ja siitä seuraavien hallinnollisten vaikeuksien joulukuuta nykyisen välttämiseksi olisi maksettava yksi ennakko 16 päivästä määräpäivän (16 päivä lokakuuta) sijasta marraskuun lopussa arvioidun tuotannon perusteella; ennakkoa olisi korotettava prosenttiosuudella, j o ka on pienempi kuin 15 prosenttia. Näiden muutosten edellytyksenä on puuvillan tukijärjestelmän yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1554/95 mukauttaminen. 6. Y L E I S ET P Ä Ä T E L M ÄT tavoitteena on selvittää neuvostolle Kreikan Tämän kertomuksen ensisijaisena viranomaisten esittämien neljän muutosehdotuksen vaikutus nykytilanteeseen. Kaikki muut tukijärjestelmän nykyiset yksityiskohtaiset säännöt säilyvät ennallaan. Järjestelmän muita muutoksia tutkittaessa voisi tavoitella tuottajien liittämistä paljon suoremmin yhteisön tukien myöntämiseen. Tällaiset muutokset olisivat kuitenkin perustavanlaatuisia, tonnilta) käyttöönottoa. Tästä olisi huomattavia seurauksia markkinahinnoista johtuville tulojen vaihtelulle sekä tuotannon määrän ja laadun valvonnalle. Näitä vaihtoehtoja olisi arvioitava osana järjestelmän kokonaistoimintaa, jota koskeva kertomus toimitetaan neuvostolle ja parlamentille ennen 1. 8. 1999. tarkoittaisivat kiinteiden (hehtaarilta tukien tai ja tuottajaryhmille voidaan Tuen myöntämisestä ja Espanjan tuottajaryhmien nykyisen rakenteen perusteella ei vaikuta siltä, että suurin osa niistä voisi valvontaanasettamisen, ennakoiden ja varsinaisten tukien hallinnointia koskevista vaatimuksista. todeta, että Kreikan aiheutuvista, välittömästi tuensaajalle selviytyä q SJ o § 8 ui ö 16 Vaihtoehdosta, jonka mukaan kuidun kaupan pitäminen olisi siementenpoistajien vastuulla sen jälkeen kun tuottajaryhmät ovat saaneet tuen, johtuisi velvoite maksaa tuottajaryhmille tietty hinta. Tätä vaihtoehtoa ei suositella myöskään sen vuoksi, että siitä aiheutuisi paitsi valvontaan ja seuraamuksiin myös johdonmukaisuuteen liittyviä ongelmia perusperiaatteena olevan hinnanerokorvauksen suhteen. tuottajaryhmät itse pitävät kuidun kaupan Toista vaihtoehtoa, jossa (kuten siementenpoisto-osuuskuntia muodostaneet tuottajaryhmät nykyään Kreikassa jo tekevät), voidaan suositella. Tällöin olisi vahvistettava nykyistä sääntelyä, jonka mukaan siementenpoistoyrityksen on siirrettävä tuki kyseiselle yksittäiselle tai osakkaana olevalle tuottajalle, jos siementenpoistoyritys suorittaa siementenpoiston yksittäisen tai osakkaana olevan tuottajan lukuun. Jotta pöytäkirjassa tarkoitettuja vähimmäishinnan maksamista koskevia velvoitteita noudatettaisiin, neuvoston uudessa säännöstössä voitaisiin ottaa käyttöön tuottajaryhmien velvoite maksaa vähimmäishinta tulisi mitään siementenpoistajien suorittamaan tuen hallinnointiin liittyviä velvoitteita. Lisäksi tuottajaryhmät, jotka itse suorittavat siementenpoiston, voivat nykyjärjestelmän mukaisesti edelleenkin saada ja hallinnoida tukea. tuottajaryhmille jäsenilleen. Tällöin ei Tuottajakohtaisten kiintiöiden käyttöönotto viljelyn ylläpitämiseksi perinteisillä tuotantoalueilla aiheuttaa useita valvontaan ja hallinnointiin liittyvä ongelmia, jotka ovat ristiriidassa nykyisen järjestelmän periaatteiden kanssa. Taatun kansallisen määrän alueellistaminen edellyttää useita tukitasoja, mistä aiheutuu ongelmia, jotka liittyvät alueiden väliseen tuotannon siirtoon. Olisi kuitenkin mahdollista ottaa lähtökohdaksi nykyinen durum-vehnää koskeva periaate, ja vahvistaa neuvoston asetuksella muut kuin perinteiset tuotannonalat, joihin ei sovelleta tukijärjestelmää. edellyttää uudelleen parantaminen Ennakoiden maksamiseen liittyvien sääntöjen osalta voidaan todeta, että tuotannon arvioinnin suorittamista valvontaanasettamisen tavallisesti jo käynnistyttyä (eli marraskuun lopussa). Tällöin arvioidun tuotannon korotusta, joka olisi alle 15 prosenttia, voidaan soveltaa tuen ennakoiden laskemiseen luomatta talousarvioon liittyviä riskejä. Lisäksi useiden ennakoiden samanaikaisuuden ja siitä seuraavien hallinnollisten vaikeuksien siirrettävä kahdella välttämiseksi ennakoiden varsinaista maksupäivää olisi kuukaudella. Nämä muutokset edellyttävät neuvoston vahvistamien yleisten sääntöjen muuttamista. arvioinnin Tässä kertomuksessa esitetyt päätelmät ovat näin ollen seuraavat: - säilytetään tuen maksaminen tai osakkaana oleville siementenpoistajille, ja tarkennetaan vähimmäishinnan maksamismahdollisuudet silloin kun siementenpoisto tapahtuu tuottajaryhmien lukuun, joko yksityisille - ei suositella tuottajakohtaisten tuotantokiintiöiden käyttöönottoa, ja säädetään mahdollisuudesta keskittää alueellisesti oikeus tukeen, - säädetään yhden ainoan tukiennakon maksamisesta, joka perustuu tuotannon tuotannon parempaan mutta myöhemmin korottaminen vähemmällä kuin 15 prosentilla voi olla perusteltua. arviointiin; tehtävään tällöin 17 o ui g S S ui 6 Neuvoston tämän kertomuksen tiimoilta käymien keskustelujen perusteella edellä esitetyistä ehdotuksista voidaan tehdä lainsäädännöllisiä ehdotuksia, joita sovelletaan markkinointivuoteen 1998/1999. Ne eivät sinällään aiheuta lisämenoja yhteisön talousarvioon. o ui S ui ö 18 ISSN 1024-4492 KOM(98) 10 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 10 17 Luettelonumero : CB-CO-98-006-FI-C ISBN 92-78-30064-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg n


title: Chiffres clés. Bulletin de la conjoncture européenne et synthèses 1/98.

eurovoc_concepts:
economic indicator
economic statistics


eurovoc_concepts:
export licence
milk product

formats: pdf print

text: L 37/20 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 2. 98 VERORDENING (EG) Nr. 331/98 VAN DE COMMISSIE van 10 februari 1998 houdende tijdelijke schorsing van de afgifte van uitvoercertificaten voor bepaalde zuivelproducten en vaststelling van de mate waarin op nog niet afgewikkelde aanvragen voor uitvoercertificaten kan worden ingegaan DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, tijdvak; dat de afgifte van certificaten voor de betrokken producten tijdelijk moet worden geschorst, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 804/68 van de Raad van 27 juni 1968 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector melk en zuivelproducten (1), laat- stelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1587/96 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1466/95 van de Commissie van 27 juni 1995 tot vaststelling van de specifieke bepa- lingen inzake de toepassing van de uitvoerrestituties voor de sector melk en zuivelproducten (3), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2497/97 (4), en met name op artikel 8, lid 3, is; Overwegende dat de marktsituatie voor bepaalde zuivel- producten onzeker aanvragen dat vermeden dienen te worden, aangezien die zowel kunnen leiden tot concurrentievervalsing tussen de handelaars als een bedreiging kunnen vormen voor de continu(cid:139)teit van de uitvoer van deze producten gedurende het betrokken speculatieve HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 1. De afgifte van uitvoercertificaten voor de zuivelpro- ducten vermeld in de bijlage wordt geschorst van 11 tot en met 17 februari 1998. 2. De op of na 4 februari 1998 ingediende, maar nog niet afgewikkelde aanvragen voor certificaten voor de zuivelproducten vermeld in de bijlage, welke certificaten afgegeven zouden worden op of na 11 februari 1998, worden ingewilligd. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 11 februari 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 10 februari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 148 van 28. 6. 1968, blz. 13. (2) PB L 206 van 16. 8. 1996, blz. 21. (3) PB L 144 van 28. 6. 1995, blz. 22. (4) PB L 345 van 16. 12. 1997, blz. 12. 11. 2. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 37/21 BIJLAGE Productcode Productcode Productcode Productcode 0401 10 10 9000 0401 10 90 9000 0401 20 11 9100 0401 20 11 9500 0401 20 19 9100 0401 20 19 9500 0401 20 91 9100 0401 20 91 9500 0401 20 99 9100 0401 20 99 9500 0401 30 11 9100 0401 30 11 9400 0401 30 11 9700 0401 30 19 9100 0401 30 19 9400 0401 30 19 9700 0401 30 31 9100 0401 30 31 9400 0401 30 31 9700 0401 30 39 9100 0401 30 39 9400 0401 30 39 9700 0401 30 91 9100 0401 30 91 9400 0401 30 91 9700 0401 30 99 9100 0401 30 99 9400 0401 30 99 9700 0402 91 11 9110 0402 91 11 9120 0402 91 11 9310 0402 91 11 9350 0402 91 11 9370 0402 91 19 9110 0402 91 19 9120 0402 91 19 9310 0402 91 19 9350 0402 91 19 9370 0402 91 31 9100 0402 91 31 9300 0402 91 39 9100 0402 91 39 9300 0402 91 51 9000 0402 91 59 9000 0402 91 91 9000 0402 91 99 9000 0402 99 11 9110 0402 99 11 9130 0402 99 11 9150 0402 99 11 9310 0402 99 11 9330 0402 99 11 9350 0402 99 19 9110 0402 99 19 9130 0402 99 19 9150 0402 99 19 9310 0402 99 19 9330 0402 99 19 9350 0402 99 31 9110 0402 99 31 9150 0402 99 31 9300 0402 99 31 9500 0402 99 39 9110 0402 99 39 9150 0402 99 39 9300 0402 99 39 9500 0402 99 91 9000 0402 99 99 9000 0403 10 11 9400 0403 10 11 9800 0403 10 13 9800 0403 10 19 9800 0403 10 31 9400 0403 10 31 9800 0403 10 33 9800 0403 10 39 9800 0403 90 11 9000 0403 90 13 9200 0403 90 13 9300 0403 90 13 9500 0403 90 13 9900 0403 90 19 9000 0403 90 31 9000 0403 90 33 9200 0403 90 33 9300 0403 90 33 9500 0403 90 33 9900 0403 90 39 9000 0403 90 51 9100 0403 90 51 9300 0403 90 53 9000 0403 90 59 9110 0403 90 59 9140 0403 90 59 9170 0403 90 59 9310 0403 90 59 9340 0403 90 59 9370 0403 90 59 9510 0403 90 59 9540 0403 90 59 9570 0403 90 61 9100 0403 90 61 9300 0403 90 63 9000 0403 90 69 9000 0404 90 21 9100 0404 90 21 9910 0404 90 21 9950 0404 90 23 9120 0404 90 23 9130 0404 90 23 9140 0404 90 23 9150 0404 90 23 9911 0404 90 23 9913 0404 90 23 9915 0404 90 23 9917 0404 90 23 9919 0404 90 23 9931 0404 90 23 9933 0404 90 23 9935 0404 90 23 9937 0404 90 23 9939 0404 90 29 9110 0404 90 29 9115 0404 90 29 9120 0404 90 29 9130 0404 90 29 9135 0404 90 29 9150 0404 90 29 9160 0404 90 29 9180 0404 90 81 9100 0404 90 81 9910 0404 90 81 9950 0404 90 83 9110 0404 90 83 9130 0404 90 83 9150 0404 90 83 9170 0404 90 83 9911 0404 90 83 9913 0404 90 83 9915 0404 90 83 9917 0404 90 83 9919 0404 90 83 9931 0404 90 83 9933 0404 90 83 9935 0404 90 83 9937 0404 90 89 9130 0404 90 89 9150 0404 90 89 9930 0404 90 89 9950 0404 90 89 9990 2309 10 70 9100 2309 10 70 9200 2309 10 70 9300 2309 10 70 9500 2309 10 70 9600 2309 10 70 9700 2309 10 70 9800 2309 90 70 9100 2309 90 70 9200 2309 90 70 9300 2309 90 70 9500 2309 90 70 9600 2309 90 70 9700 2309 90 70 9800


title: 98/163/EG: Kommissionens beslut av den 10 februari 1998 om ändring av beslut 97/569/EG om upprättande av provisoriska förteckningar över anläggningar i tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av köttprodukter (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
health certificate
health control
import
meat product
third country

text: 24. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 53/23 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 10 februari 1998 om (cid:132)ndring av beslut 97/569/EG om uppr(cid:132)ttande av provisoriska f(cid:148)rteckningar (cid:148)ver anl(cid:132)ggningar i tredje l(cid:132)nder fr(cid:134)n vilka medlemsstaterna till(cid:134)ter import av k(cid:148)ttprodukter (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/163/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i detta beslut (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n St(cid:132)ndiga veterin(cid:132)rkommitt(cid:130)n. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets beslut 95/408/EG av den 22 juni 1995 om villkor f(cid:148)r uppr(cid:132)ttande, under en (cid:148)ver- g(cid:134)ngsperiod, av provisoriska f(cid:148)rteckningar (cid:148)ver anl(cid:132)gg- ningar fr(cid:134)n vilka medlemsstaterna f(cid:134)r importera vissa produkter av animaliskt ursprung, fisk- produkter och levande tv(cid:134)skaliga mollusker (1), (cid:132)ndrat genom beslut 97/34/EG (2), s(cid:132)rskilt artikel 2. 4 i detta, och tredje land, i med beaktande av f(cid:148)ljande: tredje Provisoriska f(cid:148)rteckningar (cid:148)ver anl(cid:132)ggningar l(cid:132)nder d(cid:132)r k(cid:148)ttprodukter produceras har uppr(cid:132)ttats genom kommissionens beslut 97/569/EG (3), senast (cid:132)ndrat genom kommissionens beslut 98/9/EG (4). i Singapore, Slovenien och Schweiz har (cid:148)vers(cid:132)nt f(cid:148)rteck- ningar (cid:148)ver anl(cid:132)ggningar f(cid:148)r produktion av fj(cid:132)derf(cid:132)k(cid:148)tt- produkter ansvariga myndigheterna (cid:132)r f(cid:148)renliga med gemenskapens regler. som enligt intygande fr(cid:134)n de H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Bilaga till detta beslut skall l(cid:132)ggas till bilagan till beslut 97/569/EG. Artikel 2 Detta beslut skall till(cid:132)mpas fr(cid:134)n och med den 1 februari 1998. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 10 februari 1998. En provisorisk f(cid:148)rteckning (cid:148)ver anl(cid:132)ggningar f(cid:148)r produk- tion av fj(cid:132)derf(cid:132)k(cid:148)ttprodukter kan s(cid:134)lunda uppr(cid:132)ttas f(cid:148)r Singapore, Slovenien och Schweiz. Kommissionens beslut 97/569/EG b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r (cid:132)ndras i enlighet med detta. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 243, 11. 10. 1995, s. 17. (2) EGT L 13, 16. 1. 1997, s. 33. (3) EGT L 234, 26. 8. 1997, s. 16. (4) EGT L 3, 7. 1. 1998, s. 12. L 53/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 2. 98 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA ”Pa(cid:146)s: SINGAPUR / Land: SINGAPORE / Land: SINGAPUR / W(cid:150)qa: SICJAPOUQG / Country: SINGAPORE / Pays: SINGAPOUR / Paese: SINGAPORE / Land: SINGAPORE / Pa(cid:146)s: SINGAPURA / Maa: SINGAPORE / Land: SINGAPORE 1 2 3 4 5 VPH-ME-001 Effort Holdings Pte Ltd VPH-ME-002 Yeo Hiap Seng Ltd Singapore Singapore VPH-ME-003 Amoy Canning Corporation (Singapore Ltd) Singapore VPH-CS-001 QB Food Trading Pte Ltd VPH-CS-004 Ben Foods (S) Pte Ltd Singapore Singapore PMP PMP PMP PMP PMP Pa(cid:146)s: ESLOVENIA / Land: SLOVENIEN / Land: SLOWENIEN / W(cid:150)qa: SKOBEMIA / Country: SLOVENIA / Pays: SLOV(cid:144)NIE / Paese: SLOVENIA / Land: SLOVENI(cid:220) / Pa(cid:146)s: ESLOV(cid:144)NIA / Maa: SLOVENIA / Land: SLOVENIEN 1 47 71 Droga PC Argo Perutnina 2 3 4 5 Izola Ptuj PMP PMP SUIZA Pa(cid:146)s: / Country: SWITZERLAND / Pays: SUISSE / Paese: SVIZZERA / Land: ZWITSERLAND / Pa(cid:146)s: SU(cid:237)ÇA / Maa: SVEITSI / Land: SCHWEIZ SCHWEIZ SCHWEIZ EKBETIA Land: Land: W(cid:150)qa: / / / 1 25 38 49 61 201 202 205 212 213 214 215 2 3 4 5 Hero Konserven Frisco-Findus AG Dyna SA Knorr AG Gurtner AG B(cid:129)ndner Fleisch Mani AG Albert Spiess AG SWF Fleischwaren AG Lucul SA Maggi AG Lenzburg Rorschach Fribourg Thayngen Trin Churwalden Frauenkirch Landquart Payerne Kemptthal Fleischtrocknerei Churwalden AG Churwalden PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP 24. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 53/25 1 216 224 225 227 228 229 239 242 254 275 288 293 294 299 301 302 303 304 305 306 309 311 312 315 2 3 4 5 H(cid:129)gli AG Hilcona AG Haco AG Gustav Spiess AG E. Sutter AG Steinach Schaan G(cid:129)mligen Berneck Gossau Kocherhans & Sch(cid:132)r AG Churwalden Gehrig AG Sirpig SA H. Ospelt Anstalt Albert Spiess AG Klus Brusio Bendern Schiers Frigemo Produktion Chur, J. Caprez-Danuser AG Chur Salumi San Pietro SA Natura Fleischtrocknerei F. +B. Meinen Pizoler AG Gautschi AG Oswald AG Cambio Fleischwaren AG Morgia AG Fleischtrocknerei Churwalden AG Gemperli AG Fredag AG Stabio Tinizong Bern Sargans Utzenstorf Steinhausen St. Gallen Lyss Chur St. Gallen Root Konservenfabrik Bischofszell AG Bischofszell PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP M(cid:148)fag M(cid:148)sli Fleischwaren AG Zuzwil PMP”


title: 98/154/CE: Decisión de la Comisión de 10 de febrero de 1998 por la que se aprueba el plan de vigilancia, presentado por Finlandia, para la detección de residuos o sustancias en los animales vivos y sus productos (El texto en lengua finesa es el único auténtico) (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
Finland
animal product
hormone
live animal
veterinary inspection
waste

text: L 47/20 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 2. 98 DECISI(cid:222)N DE LA COMISI(cid:222)N de 10 de febrero de 1998 por la que se aprueba el plan de vigilancia, presentado por Finlandia, para la detecci(cid:155)n de residuos o sustancias en los animales vivos y sus productos (El texto en lengua finesa es el (cid:156)nico aut(cid:130)ntico) (Texto pertinente a los fines del EEE) (98/154/CE) LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISI(cid:222)N: Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Directiva 96/23/CE del Consejo, de 29 de abril de 1996, relativa a las medidas de control aplicables respecto de determinadas sustancias y sus residuos en los animales vivos y sus productos y por la que se derogan las Directivas 85/358/CEE y 86/469/CEE y las Decisiones 89/187/CEE y 91/664/CEE (1), y, en particular, los p(cid:145)rrafos primero y segundo del apartado 1 de su art(cid:146)culo 8, Considerando que, mediante un documento con fecha 30 de junio de 1997, Finlandia present(cid:155) a la Comisi(cid:155)n un plan en el que se precisan las medidas nacionales que van a aplicarse en 1998 para la detecci(cid:155)n de determinadas sustancias y sus residuos en los animales vivos y sus productos; que dicho plan fue modificado y completado mediante un documento con fecha de 25 de noviembre de 1997, de acuerdo con la petici(cid:155)n de la Comisi(cid:155)n de ajustarlo a los requisitos de la Directiva 96/23/CE; Considerando que el estudio del plan ha revelado que se ajusta a las disposiciones de la Directiva 96/23/CE, y, en particular, sus art(cid:146)culos 5 y 7; Considerando que las medidas previstas en la presente Decisi(cid:155)n se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) veterinario permanente, Art(cid:146)culo 1 Queda aprobado el plan de vigilancia presentado por Finlandia para la detecci(cid:155)n, en los animales vivos y sus productos, de los residuos y sustancias relacionados en el anexo I de la Directiva 96/23/CE. Art(cid:146)culo 2 Finlandia adoptar(cid:145) las disposiciones legales, reglamenta- rias y administrativas necesarias para poner en pr(cid:145)ctica el plan mencionado en el art(cid:146)culo 1. Art(cid:146)culo 3 La destinataria de la presente Decisi(cid:155)n ser(cid:145) la Rep(cid:156)blica de Finlandia. Hecho en Bruselas, el 10 de febrero de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 125 de 23. 5. 1996, p. 10


title: 98/153/EG: Entscheidung der Kommission vom 10. Februar 1998 zur Genehmigung des von Österreich vorgelegten Überwachungsplans für die Ermittlung von Rückständen und Stoffen in lebenden Tieren und tierischen Erzeugnissen (Nur der deutsche Text ist verbindlich) (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
Austria
animal product
hormone
live animal
veterinary inspection
waste

text: 18. 2. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 47/19 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 10. Februar 1998 zur Genehmigung des von (cid:153)sterreich vorgelegten (cid:154)berwachungsplans f(cid:129)r die Ermittlung von R(cid:129)ckst(cid:132)nden und Stoffen in lebenden Tieren und tierischen Erzeugnissen (Nur der deutsche Text ist verbindlich) (Text von Bedeutung f(cid:129)r den EWR) (98/153/EG) DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, 1996 gest(cid:129)tzt auf die Richtlinie 96/23/EG des Rates vom 29. April (cid:129)ber Kontrollmaßnahmen hinsichtlich bestimmter Stoffe und ihrer R(cid:129)ckst(cid:132)nde in lebenden Tieren und tierischen Erzeugnissen und zur Aufhebung der Richtlinien 85/358/EWG und 86/469/EWG und der 91/664/EWG (1), Entscheidungen 89/187/EWG und insbesondere auf Artikel 8 Absatz 1 Unterabs(cid:132)tze 1 und 2, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: (cid:153)sterreich hat der Kommission mit einem Dokument vom 24. September 1997 einen Plan mit den einzelstaat- lichen Maßnahmen (cid:129)bermittelt, die 1998 zur Ermittlung bestimmter Stoffe und ihrer R(cid:129)ckst(cid:132)nde in lebenden Tieren und tierischen Erzeugnissen getroffen werden sollen. Dieser Plan wurde auf Aufforderung der Kommis- sion mit einem Dokument vom 19. November 1997 und mit einem Dokument vom 7. Januar 1998 ge(cid:132)ndert, um ihn mit den Anforderungen der Richtlinie 96/23/EG in Einklang zu bringen. Eine Pr(cid:129)fung dieses Plans hat ergeben, daß er den Bestimmungen der Richtlinie 96/23/EG und insbeson- dere den Artikeln 5 und 7 entspricht. Die in dieser Entscheidung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des St(cid:132)ndigen Veterin(cid:132)r- ausschusses (cid:190) HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Der von (cid:153)sterreich vorgelegte Plan zur Ermittlung von R(cid:129)ckst(cid:132)nden und Stoffen gem(cid:132)ß Anhang I der Richtlinie 96/23/EG in lebenden Tieren und tierischen Erzeug- nissen wird genehmigt. Artikel 2 (cid:153)sterreich trifft die erforderlichen Rechts- und Verwal- tungsmaßnahmen, um den Plan gem(cid:132)ß Artikel 1 durch- zuf(cid:129)hren. Artikel 3 Diese Entscheidung ist an (cid:153)sterreich gerichtet. Br(cid:129)ssel, den 10. Februar 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 125 vom 23. 5. 1996, S. 10


title: WRITTEN QUESTION No. 312/98 by Karla PEIJS to the Commission. Spending commitments in Italian Government finances

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Italy
budgetary control
budgetary procedure
credit policy
financial legislation
gross domestic product
public finance

text: 17. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 223/165 (98/C 223/214) SKRIFTLIG FR¯GA P-0312/98 fr(cid:229)n Karla Peijs (PPE) till kommissionen (10 februari 1998) A¤mne: Ekonomiska (cid:229)taganden inom ramen fo¤r de italienska statsfinanserna I andra kammaren i Nederla¤nderna har nedanst(cid:229)ende fr(cid:229)gor sta¤llts till den nederla¤ndske finansministern. Kan a¤ven kommissionen besvara dessa fr(cid:229)gor fo¤r att fra¤mja sto¤rsta mo¤jliga objektivitet gentemot Italien? 1. Har ni tagit del av uppgifter om den anhopning av framtida ekonomiska (cid:229)taganden (de s. k. residui passivi) inom ramen fo¤r de italienska statsfinanserna vilken la¤r omfatta utgifter som godka¤nts av parlamentet men som inte beviljats n(cid:229)gon medelstilldelning, eller endast begra¤nsad s(cid:229)dan, av finansministern (1)? 2. Sta¤mmer det att dessa s. k. residui passivi i slutet av 1997 uppgick till cirka 10 % av BNI? Delar ni uppfattningen att en s(cid:229)dan anhopning av ekonomiska (cid:229)taganden o¤kar riskerna fo¤r en 3. sv(cid:229)rkontrollerad framtida utgiftso¤kning? 4. A¤ r det faktum att de s. k. residui passivi existerar en relevant faktor vid pro¤vningen av tilltra¤det till EMU? Har ni a¤ven f(cid:229)tt ka¤nnedom om att det italienska kontoret fo¤r utla¤ndska valutor (UIC) s(cid:229)lt 540 ton guld till 5. Banca d(cid:146)Italia (2)? (1) Financial Times, 16. 12. 1997. (2) Reuters, 11. 12. 1997. Svar fr(cid:229)n Yves-Thibault de Silguy p(cid:229) kommissionens va¤gnar (16 mars 1998) I det italienska budgetfo¤rfarandet ansl(cid:229)r parlamentet medel b(cid:229)de genom bemyndiganden och i form av kontanter. Budget(cid:229)tagandena uppg(cid:229)r i allma¤nhet till sto¤rre belopp a¤n vad fo¤rvaltningen faktiskt spenderar. Medel som inte anva¤nds under (cid:229)ret, de s(cid:229) kallade (cid:148)residui passivi(cid:148), kan fo¤ras o¤ver till fo¤ljande budget(cid:229)r. Summan av de nya (cid:229)tagandena plus (cid:229)terstoden fr(cid:229)n fo¤reg(cid:229)ende (cid:229)r representerar den (cid:229)rliga (cid:148)utgiftspotentialen(cid:148) fo¤r alla departement, lokala myndigheter eller statliga organ. Alla institutioner kan utifr(cid:229)n denna utgiftspotential bega¤ra kreditering av medel fr(cid:229)n finansdepartementet upp till det likviditetstak som faststa¤llts av parlamentet. Medel o¤verfo¤rs sedan till de bero¤rda institutionernas konton da¤r de h(cid:229)lls som likvida medel fo¤r omedelbar anva¤ndning. Under 1997 info¤rde parlamentet en stra¤ng begra¤nsning av likviditetsbudgeten och av anva¤ndandet av medel fr(cid:229)n finansdepartementet. Som en fo¤ljd av detta absorberades m(cid:229)nga regeringsorgans likviditetsreserver samtidigt som storleken p(cid:229) de o¤verskjutande (cid:229)tagandena, (cid:148)residui passivi(cid:148), blev avseva¤rt sto¤rre. Enligt provisoriska uppskattningar skulle detta belopp som kumulerats under m(cid:229)nga (cid:229)r d(cid:229) de faktiska kostnaderna var mindre a¤n budget(cid:229)tagandena kunna ha varit omkring 10 % av bruttonationalprodukten (BNP) vid slutet av 1997. Fo¤rekomsten av (cid:148)residui passivi(cid:148) utgo¤r ingen fara fo¤r framtida utgifter s(cid:229) la¤nge som parlamentet uppra¤tth(cid:229)ller s(cid:229)dana begra¤nsningar av likviditetsbudgeten som a¤r fo¤renliga med de o¤vergripande budgeta¤ra m(cid:229)len. Denna strategi har beslutats fo¤r de kommande tre (cid:229)ren genom budgetlagen fo¤r 1998. Den italienska regeringen h(cid:229)ller dessutom fo¤r na¤rvarande p(cid:229) att utforma ny lagstiftning som begra¤nsar andelen av de (cid:148)residui passivi(cid:148) som kan fo¤ras o¤ver till fo¤ljande (cid:229)r och som eliminerar delar av det befintliga beloppet. Kommissionen kommer att la¤gga fram en bedo¤mning av den italienska budgetsituationens ba¤rkraftighet samt om andra la¤nders ba¤rkraftighet i sin konvergensrapport som i enlighet med artikel 109j. 1 i EG-fo¤rdraget kommer ut den 25 mars 1998. Fr(cid:229)gan om vilka skatter som betalats vid guldtransaktionen fr(cid:229)n (cid:148)Ufficio Italiano Cambi(cid:148) till (cid:148)Banca d(cid:146)Italia(cid:148) behandlas i svaret p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan nr P-0311/98 av J. R. H. Maij-Weggen (1). (1) Se s. 164


title: QUESTION ECRITE no 326/98 de David HALLAM à la Commission. Discrimination fondée sur la taille des individus

eurovoc_concepts:
anti-discriminatory measure
equal treatment
facilities for the disabled
technical standard
transport user

text: 2. 10. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 304/77 Il convient e·galement de souligner que, conforme·ment a‘ l(cid:146)article K. 6, deuxie‘me aline·a, du traite· sur l(cid:146)Union europe·enne, la pre·sidence luxembourgeoise du Conseil a transmis la proposition au Parlement europe·en pour avis. (1) JO C 337 du 7. 11. 97, p. 9. (98/C 304/112) QUESTION E· CRITE E-0322/98 pose·e par Riitta Myller (PSE) a‘ la Commission (17 fe·vrier 1998) Objet: Nouveau programme communautaire de sante· publique L(cid:146)Union europe·enne (UE) est en train d(cid:146)e·laborer un nouveau programme de sante· publique. Ce programme est incontestablement ne·cessaire et il est attendu le plus to(cid:136)t possible. La Commission peut-elle indiquer si l(cid:146)objectif est de s(cid:146)en tenir a‘ la me·thode actuelle de contro(cid:136)le axe·e sur les maladies ou s(cid:146)il est question de de·velopper une nouvelle strate·gie qui aurait pour point de de·part une me·thode, globale et e·tendue, de promotion de la sante· et qui privile·gierait des aspects tels que l(cid:146)e·galite· des chances, la pre·vention de la marginalisation et la prise en compte de l(cid:146)e·volution de·mographique? La Commission peut-elle en outre faire conna(cid:14)(cid:136)tre la date d(cid:146)adoption du nouveau programme de sante· publique, pre·ciser si ses crite‘res ainsi que l(cid:146)orientation de la politique communautaire en matie‘re de sante· seront de·battus ouvertement avec les E· tats membres et enfin de·crire les modalite·s qui permettront de tenir compte des re·actions de ces derniers? Re·ponse donne·e par M. Flynn au nom de la Commission (13 mars 1998) La Commission convient tout a‘ fait avec l(cid:146)Honorable Parlementaire qu(cid:146)une nouvelle politique de la sante· publique doit e(cid:136)tre mise au point pour re·pondre a‘ un certain nombre de de·veloppements importants, comme les menaces que posent pour la sante· de nouvelles maladies re·currentes et la pression croissante sur les syste‘mes de sante·, l(cid:146)e·largissement de la Communaute· et les nouvelles dispositions du traite· d(cid:146)Amsterdam en matie‘re de sante· publique. En outre, comme la plupart des programmes de sante· publique en cours s(cid:146)ache‘vent au alentours de 2000, il sera ne·cessaire de mettre en place une nouvelle politique avant cette date. Toutefois, il n(cid:146)est pas possible de pre·senter des propositions de·taille·es de politique avant la ratification du nouveau traite· CE, e·tant donne· qu(cid:146)il comprend des changements sensibles par rapport aux compe·tences juridiques existantes en matie‘re de sante· publique. Dans l(cid:146)intervalle, la Commission a l(cid:146)intention de pre·senter dans un bref de·lai une communication pre·paratoire qui de·finira les lignes d(cid:146)action possibles d(cid:146)une nouvelle politique. Cette nouvelle politique serait assez large et assez souple pour concilier les actions visant des maladies particulie‘res et des initiatives concernant les facteurs socio-e·conomiques de·terminants de la sante·, comme les importants domaines d(cid:146)ine·galite· en matie‘re de sante·, l(cid:146)exclusion sociale et l(cid:146)e·volution de·mographique, tous domaines mentionne·s par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Cette prochaine communication devrait susciter un de·bat e·largi sur l(cid:146)avenir de la politique de sante· publique de la Communaute·. La Commission tiendra pleinement compte des re·actions aux ide·es pre·sente·es dans cette communication lorsqu(cid:146)elle e·tablira ses propositions de·taille·es de politique. (98/C 304/113) QUESTION E· CRITE P-0326/98 pose·e par David Hallam (PSE) a‘ la Commission (10 fe·vrier 1998) Objet: Discrimination fonde·e sur la taille des individus La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que, s(cid:146)agissant de la fixation de normes minimales d(cid:146)habitabilite· des voitures, des avions, etc. , l(cid:146)Union europe·enne devrait re·examiner s(cid:146)il est bien opportun d(cid:146)accepter les donne·es anthropome·triques traditionnelles sur lesquelles se fonde le CEN, alors que l(cid:146)utilisation de ces donne·es ne prend peut-e(cid:136)tre pas en compte les besoins actuels ou futurs?


title: Решение на Комисията от 10 февруари 1998 година за изменение на Решение 97/569/EО относно съставяне на временни списъци с предприятия от трети страни, от които държавите-членки разрешават вноса на месни продуктитекст от значение за ЕИП.

formats: html pdf print xhtml

text: 03/т. 23 BG Официален вестник на Европейския съюз 215 31998D0163 L 53/23 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 24. 2. 1998 РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА от 10 февруари 1998 година за изменение на Решение 97/569/EО относно съставяне на временни списъци с предприятия от трети страни, от които държавите-членки разрешават вноса на месни продукти (текст от значение за ЕИП) (98/163/EО) КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Решение 95/408/EО на Съвета от 22 юни 1995 г. относно условията за изготвяне, за преходен период, на временни списъци с предприятията в трети страни, от които държавите- членки имат право да внасят някои продукти от животински про- изход, рибни продукти и живи двучерупчести мекотели (1), изме- нено с Решение 97/34/EО (2), и по-специално член 2, параграф 4 от него, като има предвид, че списъците с предприятия в трети страни, произвеждащи месни продукти, са били съставени с Решение 97/569/EО на Комисията (3), последно изменено с Решение 98/9/EО (4); като има предвид, че Сингапур, Словения и Швейцария са изпратили списък с предприятия, произвеждащи продукти от птиче месо, и за които компетентните власти удостоверяват, че предприятието е в съответствие с разпоредбите на Общността; като има предвид, че за Сингапур, Словения и Швейцария по този начин може да бъде изготвен временен списък с предприятия, произвеждащи продукти от птиче месо; като има предвид, че Решение 97/569/EО трябва да бъде съответно изменено; като има предвид, че мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Постоянния ветеринарен комитет, ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ: Член 1 Приложението към настоящото решение приложението към Решение 97/569/EО. се добавя към Настоящото решение се прилага от 1 февруари 1998 г. Член 2 Адресати на настоящото решение са държавите-членки. Член 3 Съставено в Брюксел на 10 февруари 1998 година. За Комисията Franz FISCHLER Член на Комисията (1) ОВ L 243, 11. 10. 1995 г. , стр. 17. (2) ОВ L 13, 16. 1. 1997 г. , стр. 33. (3) ОВ L 234, 26. 8. 1997 г. , стр. 16. (4) ОВ L 3, 7. 1. 1998 г. , стр. 12. 216 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 23 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BIJLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA „País: SINGAPUR / Land: SINGAPORE / Land: SINGAPUR / Χώρα: ΣΙΓΚΑΠΟΥΡΗ / Country: SINGAPORE / Pays: SINGAPOUR / Paese: SINGAPORE / Land: SINGAPORE / País: SINGAPURA / Maa: SINGAPORE / Land: SINGAPORE 1 2 3 4 5 VPH-ME-001 Effort Holdings Pte Ltd VPH-ME-002 Yeo Hiap Seng Ltd Singapore Singapore VPH-ME-003 Amoy Canning Corporation (Singapore Ltd) Singapore VPH-CS-001 QB Food Trading Pte Ltd VPH-CS-004 Ben Foods (S) Pte Ltd Singapore Singapore PMP PMP PMP PMP PMP País: ESLOVENIA / Land: SLOVENIEN / Land: SLOWENIEN / Χώρα: ΣΛΟΒΕΝΙΑ / Country: SLOVENIA / Pays: SLOVÉNIE / Paese: SLOVENIA / Land: SLOVENIË / País: ESLOVÉNIA / Maa: SLOVENIA / Land: SLOVENIEN 1 47 71 Droga PC Argo Perutnina 2 3 4 5 Izola Ptuj PMP PMP País: SUIZA / Land: SCHWEIZ / Land: SCHWEIZ / Χώρα: ΕΛΒΕΤΙΑ / Country: SWITZERLAND / Pays: SUISSE / Paese: SVIZZERA / Land: ZWITSERLAND / País: SUÍÇA / Maa: SVEITSI / Land: SCHWEIZ 2 3 4 5 1 25 38 49 61 Hero Konserven Frisco-Findus AG Dyna SA Knorr AG 201 Gurtner AG 202 Bündner Fleisch Mani AG 205 Albert Spiess AG 212 SWF Fleischwaren AG 213 Lucul SA 214 Maggi AG Lenzburg Rorschach Fribourg Thayngen Trin Churwalden Frauenkirch Landquart Payerne Kemptthal PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP 215 Fleischtrocknerei Churwalden AG Churwalden 03/т. 23 BG Официален вестник на Европейския съюз 217 1 2 3 4 5 216 Hügli AG 224 Hilcona AG 225 Haco AG 227 Gustav Spiess AG 228 E. Sutter AG Steinach Schaan Gümligen Berneck Gossau 229 Kocherhans & Schär AG Churwalden 239 Gehrig AG 242 Sirpig SA 254 H. Ospelt Anstalt 275 Albert Spiess AG 288 Frigemo Produktion Chur, J. Caprez-Danuser AG 293 Salumi San Pietro SA 294 Natura Fleischtrocknerei 299 F. + B. Meinen 301 Pizoler AG 302 Gautschi AG 303 Oswald AG 304 Cambio Fleischwaren AG 305 Morgia AG 306 Fleischtrocknerei Churwalden AG 309 Gemperli AG 311 Fredag AG Klus Brusio Bendern Schiers Chur Stabio Tinizong Bern Sargans Utzenstorf Steinhausen St. Gallen Lyss Chur St. Gallen Root 312 Konservenfabrik Bischofszell AG Bischofszell PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP PMP 315 Möfag Mösli Fleischwaren AG Zuzwil PMP“


title: ECUSTAT. 1/1998.

eurovoc_concepts:
European Monetary System
statistics