title: Komisjoni direktiiv 98/14/EÜ, 6. veebruar 1998, millega kohandatakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta tehnika arengugaEMPs kohaldatav tekst

eurovoc_concepts:
Community certification
commercial vehicle
marketing standard
motor vehicle
technical standard
weight and size

text: 13/20. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31998L0014 25. 3. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA KOMISJONI DIREKTIIV 98/14/EÜ, 6. veebruar 1998, 271 L 91/1 millega kohandatakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta tehnika arenguga (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, damist, et vastavat töökorraldust kasutades kindlustataks toode- tavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi tehniliste üksuste vastavus kinnitatud tüübile; võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) vii- mati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 97/27/EÜ, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2, võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1992 direktiivi 92/53/EMÜ, millega muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ, mootorsõidukite ja nende haagiste (3) tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigus- aktide ühtlustamise kohta, eelkõige selle artiklit 3, on oluline, et toodangu vastavuse järelevalvet teostavate tüübi- kinnitusasutuste esitatavad nõuded oleksid kooskõlastatud; et kindlustada kohaldamise ja tõlgendamise ühtsus, on seetõttu vaja kasutusele võtta erijuhendid menetluste järgimise tagami- seks; käesolevas direktiivis toodud meetmed on kooskõlas tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega, ning arvestades, et: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: direktiivis 92/53/EMÜ tehakse komisjonile ettepanek esitada 31. detsembriks 1994 vajalikud muudatusettepanekud liikmes- riikide tüübikinnitusmenetluse täiustamiseks ja sõidukite kasu- tuselevõtu kergendamiseks; Artikkel 1 tuleb tunnustada direktiivi 70/156/EMÜ artiklile 9 vastavalt selle IV lisa II osas toodud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO/EMK) eeskirju samaväärseteks eraldi direktiividega; ning arvestades, et on vajalik muuta ja ajakohastada vastavat lisa ja esitatud samaväärsustabelit, säilitamaks eeskirjade ja direktiivide vahelist mõistetavust; vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artiklile 10 nõutakse tüübikin- nitust andvatelt liikmesriikidelt X lisas toodud meetmete raken- (1) EÜT L 42, 23. 2. 1970, lk 1. (2) EÜT L 233, 25. 8. 1997, lk 1. (3) EÜT L 225, 10. 8. 1992, lk 1. Käesolevaga muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ järgmiselt. 1. Artikli 3 lõige 1 asendatakse alljärgnevaga: “1. Taotlused sõiduki tüübikinnituse saamiseks peab liik- mesriigi tüübikinnitusasutusele esitama tootja. Taotlusele li- satakse teatmik, mis sisaldab III lisas nõutud andmeid, ning kõigi kohaldatavate üksikdirektiivide alusel välja antud tüü- bikinnitustunnistuste korral lisa nõuetele teha ka iga üksikdirektiivi kohane infopakett tüübi- kinnitusasutusele kättesaadavaks kuni kuupäevani, mil tüübi- kinnitus kas antakse või selle andmisest keeldutakse. ” tuleb vastavalt IV või XI 272 ET Euroopa Liidu Teataja 13/20. kd 2. Artikli 4 lõiget 1 muudetakse järgmiselt: a) punktis c asendatakse sõnad “vastav üksikdirektiiv” sõna- dega “vastav üksikdirektiiv, nagu see on märgitud IV ja XI lisas”; b) punktis d asendatakse sõnad “asjakohane üksikdirektiiv” sõnadega “asjakohane üksikdirektiiv, nagu see on märgi- tud IV ja XI lisas”; c) lisatakse järgmised lõigud: “Sõiduki tüübikinnitusel vastavalt XI lisale või artikli 8 lõike 2 punktile c, või süsteemi, osa või eraldi seadmes- tiku kinnitusel vastavalt XI lisale või artikli 8 lõike 2 punktile c, ja kui arvestatakse asjakohase üksikdirektiivi mõningatest sätetest tulenevaid piiranguid või erandeid, sisaldab ka tüübikinnitustunnistus kehtivuse piiranguid ja lubatud erandeid ning sellele antakse eraldi tüübikinni- tusnumber vastavalt VII lisa sätetele. teatmekaustades sisalduvates andmetes, millele on Kui viidatud eespool toodud punktides a, b, c ja d, määratle- takse nõuded eriotstarbeliste sõidukite kohta nagu need on esitatud XI lisa ja selle liidete vastavates veergudes, esitatakse ka tüübikinnitustunnistusel sellised sätted ja erandid. ” 3. Artikkel 5 asendatakse alljärgnevaga: “Artikkel 5 Tüübikinnituste muudatused 1. Tüübikinnituse andnud liikmesriik peab võtma vajali- kud meetmed, et tagada oma informeeritus infopaketi mis- tahes üksikasjade muudatustest. Taotlus tüübikinnituse muutmiseks või 2. laiendamiseks tuleb esitada eranditult algse tüübikinnituse väljastanud liik- mesriigile. juhul, kui väljastatakse uuendatud leheküljed või kogu Igal ajakohastatud versioon, parandatakse ka infopaketi (mis lisatakse tüübikinnitustunnistusele) loend, et näidata uuenda- tud lehekülgede viimaste paranduste kuupäevi või kogu ajakohastatud versiooni kuupäeva. Kui lisaks on tüübikinnitustunnistuses (välja arvatud selle lisadokumentides) sisalduv teave muutunud) või on pärast tüübikinnituse kuupäeva muudetud direktiivi nõudeid, tuleb muudatust käsitleda kui “laiendust” ning kõnealuse liikmes- riigi tüübikinnitusasutus väljastab uuendatud tüübikinnitus- tunnistuse (mis on märgistatud laienduse numbriga), kus on selgelt ära toodud laiendamise põhjus ning taasväljastuse kuupäev. Kui kõnealuse liikmesriigi tüübikinnitusasutus leiab, et info- paketi muudatus nõuab uusi katseid või kontrollimisi, infor- meerib ta sellest teises ja kolmandas lõigus nimetatud dokumendid alles pärast uute katsete ja kontrollimiste edukat läbimist. tootjat ning väljastab esimeses, Kui sõiduki 4. tüübikinnituse infopaketis esinevad and- med on muutunud, peab kõnealuse liikmesriigi tüübikinni- tusasutus väljastama infopaketi uuendatud lehekülje(d), kui see on vajalik, tähistades iga parandatud lehekülje, et näidata selgelt ära muudatuse olemus ja taasväljastuse kuupäev; infopaketi terviklik ajakohastatud versioon koos muudatuse üksikasjaliku kirjeldusega loetakse samuti kõnealust nõuet täitvaks. juhul, kui väljastatakse uuendatud leheküljed või kogu Igal ajakohastatud versioon, parandatakse ka infopaketi (mis lisatakse tüübikinnitustunnistusele) loend, et näidata uuenda- tud lehekülgede viimaste paranduste kuupäevi või kogu ajakohastatud versiooni kuupäeva. 3. Juhul, kui süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kinni- tuse teatmekaustas sisalduvad andmed on muutunud, peab kõnealuse liikmesriigi tüübikinnitusasutus väljastama infopa- keti vajalikult parandatud lehekülje(d), tähistades iga paran- datud lehekülje, et selgelt ära näidata muudatuse olemus ja taasväljastuse kuupäev; terviklik ajakohastatud infopaketi versioon koos muudatuse üksikasjaliku kirjeldusega loetakse samuti kõnealust nõuet täitvaks. Lisaks, kui nõutakse täiendavaid kontrollimisi või kui tüübi- kinnitustunnistuses (välja arvatud selle lisadokumentides) sisalduv teave on muutunud või on pärast tüübikinnituse kuupäeva muudetud direktiivi nõudeid kuupäeva suhtes, millest alates keelatakse sõiduki kasutuselevõtt, tuleb muu- datus märgistada kui “laiendus” ning kõnealuse liikmesriigi tüübikinnitusasutus väljastab parandatud tüübikinnitustun- nistuse (märgistatud laienduse numbriga), kus on selgelt ära toodud laiendamise põhjus ning taasväljastuse kuupäev. 13/20. kd ET Euroopa Liidu Teataja 273 tootjat Kui kõnealuse liikmesriigi tüübikinnitusasutus leiab, et info- informeerib ta paketi muudatus nõuab uusi kontrollimisi, sellest ja kolmandas teises lõigus nimetatud dokumendid alles pärast uute kontrollimis- te edukat läbimist. Iga parandatud dokument saadetakse ühe kuu jooksul kõikidele teistele tüübikinnitusasutustele. ja väljastab esimeses, Kui sõiduki ilmneb, et tüübikinnituse kehtivus on 5. lõppemas, sest ühe või mitme direktiivi tüübikinnituste, millele viidatakse infopaketis, kehtivus on lõppemas või et IV lisa I osas juurutatakse uus direktiiv, siis liikmesriigi see tüübikinnitusasutus, kes väljastas tüübikinnituse, teatab sel- lest faktist mitte vähem kui üks kuu enne sõiduki tüübikin- nituse liikmesriikide tüübikinnitusasutustele koos viitega vastavale kuupäevale või viimase sõiduki identifitseerimisnumbrile, mis on val- mistatud vastavuses vana tüübikinnitustunnistusega. lõppemist kehtivuse teiste Need liikmesriigid otsustavad kolme kuu vältel, kas ja kui paljude kõnealuste sõidukitüüpide sõi- dukeid nad registreerivad oma territooriumil. Iga liikmesriik, mida sellist tüüpi sõiduki kasutuse- levõtt puudutab, vastutab selle eest, et oleks taga- tud XII lisa B jao sätete täitmine tootja poolt. Igal aastal saadavad liikmesriigid komisjonile ni- mekirja lubatud eranditest. ”; b) punkt c asendatakse alljärgnevaga: 6. Nende klasside sõidukitel, mida ei mõjuta muudatused direktiivide või käesoleva direktiivi nõuetes, ei nõuta muu- datust tüübikinnituses. ” “c) Sõidukid, osad või eraldi seadmestikud, mis kasutatud spetsiifilise tehnoloogia või kontseptsiooni tõttu ei saa vastata ühe või mitme üksikdirektiivi ühele või mit- mele nõudele. 4. Artikli 6 lõikele 1 on lisatakse järgmine lõik: “Vastavustunnistus valmistatakse selliselt, et oleks välistatud selle võltsimine. Seetõttu peab trükkima paberile, mida kaitseb värviline graafika või millel on valmistajat identifit- seeriv vesimärk. ” 5. Artikli 8 lõiget 2 muudetakse järgmiselt: a) punkti b muudetakse järgmiselt: Sellisel juhul võib liikmesriik anda tüübikinnituse, mis kehtib ainult tema oma territooriumil, kuid pärast sellise kinnituse andmist saadab see liikmesriik ühe kuu jooksul teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutus- tele ja komisjonile koopia tüübikinnitustunnistusest ja selle lisadokumentidest. Samal ajal saadab ta taotluse komisjonile, et tal lubataks anda sõidukile tüübikinni- tus vastavalt käesolevale direktiivile. Taotlusega koos esitatakse toimik, mis sisaldab järgmisi osi: — põhjus, miks kõnesolevad tehnoloogiad või kont- septsioonid ei võimalda sõiduki, osa või eraldi seadmestiku vastavust ühe või mitme asjakohase üksikdirektiivi nõudeile, i) punktis 1 kustutatakse sõna “kvantitatiivne”; — asjassepuutuvate ohutuse ja keskkonnakaitse vald- kondade kirjeldus ja võetud meetmed, ii) punkt 2 asendatakse alljärgnevaga: “2. Et rakendada punkti 1 ühele või enamale esitatud sõidukikategooria esitama taotluse igale seda tüüpi sõidukit kasutusele võtva liikmesriigi pädevale asutusele. Taotluses tuleb täp- sustada selle aluseks olevad tehnilised ja/või ma- janduslikud põhjused. tüübile, peab tootja — katsetuste ja nende tulemuste kirjeldused, mis näitavad, et tagatakse vähemalt samaväärne turva- lisuse ja keskkonnakaitse tase võrreldes sellega, mis on ette nähtud ühe või mitme asjakohase direktiivi nõudeis, — ettepanekud muudatuste tegemiseks asjakohastes vajadusel uu(t)e direktiivi(de) või direktiivides koostamiseks. 274 ET Euroopa Liidu Teataja 13/20. kd Kolme kuu jooksul, pärast täieliku dokumentide kogu kättesaamise kuupäeva, esitab komisjon otsuse eelnõu artiklis 13 viidatud komiteele. Vastavalt artiklis 13 sätestatud menetlusele otsustab komisjon, kas lubada liikmesriigil anda tüübikinnitus vastavalt käesolevale direktiivile. “5. Kui komisjon võtab vastu direktiivi muudatused, võ- tab ta samade muudatuste alusel vastu selle direktiivi asja- kohaste lisade muudatused. ” 8. Lisasid muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale. tüübikinnituse loa taotlus ja otsuse eelnõu Ainult saadetakse liikmesriikidele nende riigikeeles/keeltes, kuid liikmesriigid võivad taotleda kõiki toimiku osi originaalkeeles kui eeldust otsusele, mis võidakse vas- tu võtta kooskõlas artiklis 13 sätestatud menetlusega. Artikkel 2 Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi 1. vajalikud õigus- 1998. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. järgimiseks ja haldusnormid hiljemalt 30. septembriks Kui on otsustatud taotlus kinnitada, võib liikmesriik väljastada tüübikinnituse vastavalt käesolevale direktii- vile. Sellisel juhul määratakse otsuses, kas kehtestatak- se selle kehtivusele mingid piirangud (näiteks ajavahe- mik). Ühelgi juhul ei tohiks tüübikinnituse kehtivus olla alla 36 kuu. Liikmesriigid lisavad kõnealuste normide vastuvõtmisel nendes- se või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. Kui asjakohane direktiiv/direktiivid on kohandatud tehnilise progressiga nii, et sõidukid, osad või eraldi seadmestikud, mille kohta on antud tüübikinnitus vastavalt käesoleva lõigu c tingimustele, on kooskõlas muudatusi tegeva(te) direktiivi(de)ga, muudab liikmes- riik need tüübikinnitused tavalisteks tüübikinnitusteks, võttes arvesse, kui vaja, näiteks aega, mida vajab tootja, et muuta osadel tüübikinnituse märgistust. Sellega kaasneb mistahes piirangute või erandite kus- tutamine ja mistahes eri-tüübikinnitusnumbrite asen- damine tavaliste tüübikinnitusnumbritega. Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva direktiiviga 2. reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekstid. 3. Lõikes 1 toodud sätteid kohaldavad liikmesriigid uutele sõidukitüüpidele alates 1. oktoobrist 1998. Siiski, tootja taotlu- sel, võib eelmise mudeli tüübikinnituse tunnistust kasutada pärast seda kuupäeva komplektse sõiduki korral 12 kuud ja komplekteeritud sõiduki korral 18 kuud mitmeastmelist tüübi- kinnitusmenetlust rakendades. Kui ei ole astutud vajalikke samme direktiivi(de) ko- handamiseks, siis tüübikinnituse andnud liikmesriigi taotlusel võib kooskõlas käesoleva punkti tingimuste- ga antud tüübikinnituste kehtivust pikendada lisaotsu- sega, kooskõlas artiklis 13 sätestatud menetlusega. ” 6. Artikli 10 lõike 2 teine lause asendatakse alljärgnevaga: “Kontrollimine, mis tagab toodete vastavuse kinnitatud tüü- bile, piirdub menetlusega, mis on toodud X lisa punktides 2 ja 3 ning nendes direktiivides, mis sisaldavad erinõudeid. ” 4. Käesolev direktiiv ei muuda kehtetuks ühtegi tüübikinni- tust, mis on välja antud enne selle jõustumist, ega takista selliste tüübikinnituste laiendamist selle direktiivi tingimuste kohaselt, mille alusel nad algselt välja anti. Siiski peavad kõik tootja poolt välja antavad tüübikinnitustunnistused lõikes 3 määratud kuupäevast alates 12 kuud hiljem komplektsetel ja 18 kuud hiljem komplekteeritud sõidukitel mit- sõidukitel tüübikinnitusmenetlust rakendades vastama käes- meastmelist oleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/156/EMÜ IX lisas toodud mudelile. Sõiduki 5. tüübikinnitusel kohaldavad liikmesriigid käes- olevat direktiivi ainult sisepõlemismootoriga M1-kategooria sõi- dukitele, kuni lisade muutmiseni, eesmärgiga hõlmata ka muud kui sisepõlemismootoriga M1-kategooria sõidukid ja muud sõi- dukikategooriad. Vahepeal kohaldatakse teiste kategooriate sõi- dukite tüübikinnitamisel direktiiviga 87/403/EMÜ (1) muudetud direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 sätteid. 7. Artiklile 13 lisatakse alljärgnev lõige 5: (1) EÜT L 220, 8. 8. 1987, lk 44. 13/20. kd ET Euroopa Liidu Teataja 275 Liikmesriigid rakendavad käesoleva direktiiviga muudetud 6. direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõiget 1 ainult tootja taotlusel XI lisas märgitud eriotstarbeliste sõidukite korral kuni kuupäe- va(de)ni, mis on määratud kindlaks käesoleva direktiivi muuda- tusega, et hõlmata M1-kategooriasse mittekuuluvaid sõidukeid. vastavustunnistusele oleks d(id). lisatud siseriiklik(ud) numberkoo- Vahepeal annavad liikmesriigid sellistele sõidukitele või selliste sõidukite osadele ja eraldi seadmestikele siseriikliku tüübikinni- tuse ja lubavad registreerida, müüa ja kasutusele võtta selliseid sõidukeid või selliste sõidukite osi ja eraldi seadmestikke vasta- valt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 sätetele. Kuni 31. detsembrini 1997 komplektsetele 7. ja kuni 31. detsembrini 1999 komplekteeritud sõidukitele, mille suhtes on rakendatud mitmeastmelist tüübikinnitusmenetlust ja kuni lõigus 6 toodud kuupäevadeni XI lisas märgitud eriotstarbelis- tele sõidukitele, nende osadele või eraldi seadmestikele ei kohaldata direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõiget 1 ega 2 käes- olevas direktiivis esitatud kujul, kui need kuuluvad tüüpi, millele anti siseriiklik tüübikinnitus enne 1. jaanuari 1996 komplektsete ja enne 1. jaanuari 1998 mitmeastmelise tüübi- kinnitusmenetluse läbinud komplekteeritud sõidukite korral. Ka ei kehti see eriotstarbeliste sõidukite suhtes enne lõikes 6 nimetatud kuupäevi või suhtes, mille liikmesriik on registreerinud või andnud neile tüübikinnituse müügiks või kasutuselevõtuks enne 1. jaanuari 1996 komplektsete või enne 1. jaanuari 1998 komplekteeritud sõidukite korral, mis on läbinud mitmeastmelise tüübikinnituse või enne lõikes 6 viidatud kuupäevi. tüübi 10. Kuni direktiivi 70/156/EMÜ muudatuseni, mis hõlmaks ka M1-kategooriasse mittekuuluvaid sõidukeid, võivad liikmes- riigid anda tüübikinnituse tunnistusi XI lisas nimetatud eriots- tarbelistele sõidukitele, mis on läbinud mitmeastmelise tüübi- kinnituse, võttes aluseks selliste kategooriate baas-/mittekom- antud tüübikinnitustunnistused, kui plektse XI täita sellele kategooriale kehtivaid nõudeid, millesse baas-/mittekomplektne sõiduk kuu- lub. tootja lisa sätted võimaldavad sõidukil sõiduki Lisaks väljastab M1-kategooriast erineva baas-/mittekomplektse sõiduki valmistaja edasiseks registreerimismenetluseks XV lisale vastava kirjaliku avalduse. Vastavalt 11. käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 punktidele a ja b, ei luba käes- lõigud 6 ja 7 liikmesriikidel teha erandeid ühegi oleva artikli üksikdirektiivi või käesoleva direktiivi sätete suhtes, mis kehtes- tavad täielikul ühtlustamisel põhinevaid nõudeid sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnitusele ja kasutuselevõtmisele. 12. Artikli 8 lõike 2 punkti b sätted, välja arvatud sõnad “vastavalt artikli 5 lõikele 5”, ja punkti 1 teine taane, kehtivad kategooria M1 sisepõlemismootoriga sõidukitele, mis on regist- reeritud pärast käesoleva artikli lõigus 7 määratud kuupäevi ja millel puudub kehtiv vastavustunnistus. Lõigetes 6 ja 7 nimetatud siseriiklikku tüübikinnitusme- 8. netlusse kuuluvad kinnitused, mis on antud lähtudes üksikdi- rektiividest, jäävad jõusse ka pärast lõigetes 6 ja 7 kehtestatud kuupäevi, tingimusel, et nad ei ole vastuolus käesoleva direktii- viga parandatud direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 lõike 3 neljan- das lõigus sätestatud tingimustega. 13. Direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 punkti c sätete alusel varem antud tüübikinnituste kehtivus loetakse pikenda- tuks ühekordseks 12kuuliseks perioodiks alates nende aegumis- kuupäevast. Artikkel 3 Kuni käesoleva direktiiviga hõlmatud sõidukite registreeri- 9. mis- ja maksustamissüsteemide ühtlustamiseni liikmesriikides, võivad liikmesriigid kasutada siseriiklikke koodsüsteeme, hõl- bustamaks registreerimist ja maksustamist oma territooriumil. Liikmesriigid võivad sel eesmärgil teha alaliigitusi III lisa II osas ära toodud versioonidest, tingimusel, et alaliigituse tunnused on selgelt esitatud infopaketis või, et neid on võimalik sealt lihtsa tuletada. Liikmesriigid võivad ka taotleda, et arvutuse teel 1. Hiljemalt 31. detsembriks 2000 koostab komisjon päde- tüübikinnitusasutustelt saadud asjakohase teabe põhjal vatelt aruande EÜ tüübikinnitusmenetluse rakendamise kohta, pööra- tes eriti, kuid mitte ainult, tähelepanu selle mõjule väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kes osalevad mitmeastmelises komplekteerimises, ning, kui see on asjakohane, esitab vajali- kud muudatusettepanekud ühtlustamisprotsessi täiustamiseks. 276 ET Euroopa Liidu Teataja 13/20. kd Hiljemalt 31. detsembriks 2000 koostab komisjon aruan- 2. de käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/156/EMÜ II lisa lõigu B punkti 1 rakendamise tingimustest liikmesriikides ning, kui see on asjakohane, esitab ettepaneku nende nõuete lihtsustamiseks. Artikkel 4 Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 5 Brüssel, 6. veebruar 1998 Komisjoni nimel komisjoni liige Martin BANGEMANN 13/20. kd ET Euroopa Liidu Teataja 277 Vt komisjoni direktiiv 2001/116/EMÜ, EÜT L 18, 21. 1. 2002, lk 1. LISA


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 354/98 von Georg JARZEMBOWSKI an die Kommission. Geheimdiensttätigkeiten innerhalb der Union

eurovoc_concepts:
European Commission
European Parliament
Treaty on European Union
United States
anti-European movement
fact-finding mission
international cooperation
secret service

formats: html pdf print

text: C 386/12 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 11. 12. 98 Den Mitgliedstaaten steht es frei, jegliche Art von Umweltsteuern und -abgaben zu erheben und die ihrer Ansicht nach angemessenen S(cid:228)tze festzusetzen, sofern sie nicht gegen die gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften versto(cid:223)en. Bei der Einf(cid:252)hrung neuer Umweltsteuern bzw. -abgaben ber(cid:252)cksichtigen die Mitgliedstaaten in der Regel wettbewerbsrelevante Aspekte. Es liegt im Ermessen der Mitgliedstaaten, die Einnahmen aus Umweltsteuern zur Senkung anderer Steuern, zum Beispiel zur niedrigeren Besteuerung der Arbeit, zu verwenden. Eine solche Vorgehensweise, die unter dem Begriff der (cid:246)kologischen Steuerreform bekannt ist, wurde von der Kommission in anderen Ver(cid:246)ffentlichungen empfohlen, unter anderem im Wei(cid:223)buch (cid:252)ber Wachstum, Wettbewerbsf(cid:228)higkeit und Besch(cid:228)ftigung (1) und im Vorschlag zur Besteuerung von Energieerzeugnissen (2). (1) KOM(93) 700 endg. (2) ABl. C 139 vom 6. 5. 1997. (98/C 386/015) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0354/98 von Georg Jarzembowski (PPE) an die Kommission (6. Februar 1998) Betrifft: Geheimdienstt(cid:228)tigkeiten innerhalb der Union Erstzunehmenden Presseberichten zufolge sind sowohl die Kommission als auch das Europ(cid:228)ische Parlament Zielobjekte geheimdienstlicher T(cid:228)tigkeiten der US-amerikanischen National SEcurity Agency (NSA), die in mehreren EU-Mitgliedstaaten offizielle Abh(cid:246)reinrichtungen unterh(cid:228)lt, in Deutschland etwa in Bad Aibling. Ziel dieser Ausforschung soll es beispielsweise sein, vor Welthandelsgespr(cid:228)chen die Verhandlungspositionen der Union herauszufinden. Vor diesem Hintergrund frage ich die Kommission: 1. Stimmt die Kommission der Einsch(cid:228)tzung zu, da(cid:223) solche T(cid:228)tigkeiten keinesfalls zu dulden w(cid:228)ren, auch wenn sie von Staaten durchgef(cid:252)hrt w(cid:252)rden, zu denen die EU partnerschaftliche Beziehungen unterh(cid:228)lt? 2. Sind der Kommission derartige Aufkl(cid:228)rungst(cid:228)tigkeiten bekannt? Wenn ja, was hat sie dagegen unter- nommen? Wenn nein, sieht sie in diesem Zusammenhang Handlungsbedarf? Antwort von Herrn Santer im Namen der Kommission (12. M(cid:228)rz 1998) 1. Der Kommission ist bekannt, da(cid:223) die Vereinigten Staaten derartige Abh(cid:246)reinrichtungen unterhalten. Sie wei(cid:223) jedoch nicht, welche Art von Aufkl(cid:228)rungst(cid:228)tigkeiten dort betrieben werden und besitzt nach dem EU- Vertrag diesbez(cid:252)glich auch keine Zust(cid:228)ndigkeit. Nein. Die Kommission ist allerdings wachsam und ergreift entsprechende Sicherheitsma(cid:223)nahmen, um die 2. Interessen der Gemeinschaft vor unvertretbaren Risiken gleich welchen Ursprungs zu sch(cid:252)tzen. (98/C 386/016) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0367/98 von Stefano De Luca (ELDR) an die Kommission (24. Februar 1998) Betrifft: Freier Wettbewerb und Marktregeln im Sektor der Zivilluftfahrt in Italien Im italienischen Luftfahrtsektor gelten f(cid:252)r die Alitalia besondere Bedingungen. Das italienische Staatsunter- nehmen verf(cid:252)gt n(cid:228)mlich (cid:252)ber ein Finanzvolumen von (cid:252)ber 3 Billionen Lire, das sich aus staatlichen Beihilfen, bereits erteilten oder zu erteilenden Befugnissen zur Flaggenf(cid:252)hrung und finanziellen Vorteilen aus der Verwaltungsreform zusammensetzt, bei der die Arbeitskosten durch die Verteilung von ca. 20% des Aktien- kapitals auf die Angestellten kapitalisiert wurden


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 354/98 van Georg JARZEMBOWSKI aan de Commissie. Activiteiten van de Amerikaanse geheime dienst in de Europese Unie

text: C 386/12 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 11. 12. 98 De lidstaten mogen elke vorm van milieubelasting of -heffing gebruiken en elk tarief vaststellen, op voorwaarde dat zij het communautaire juridische kader respecteren. Normaal gesproken houden de lidstaten, wanneer zij nieuwe milieubelastingen of -heffingen invoeren, rekening met de gevolgen die deze voor het concurrentiever- mogen zullen hebben. Indien de lidstaten dit wensen, kunnen zij de inkomsten uit milieubelastingen gebruiken om andere belastingen, zoals belastingen op arbeid, te verlagen. Een dergelijke benadering, de zogenaamde groene belastinghervorming, is door de Commissie in andere documenten zoals het Witboek betreffende groei, concurrentievermogen en werkgelegenheid (1) en het voorstel voor de belasting van energieproducten (2) aanbevolen. (1) COM(93) 700 def. (2) PB C 139 van 6. 5. 1997. (98/C 386/015) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0354/98 van Georg Jarzembowski (PPE) aan de Commissie (6 februari 1998) Betreft: Activiteiten van de Amerikaanse geheime dienst in de Europese Unie Volgens serieuze persberichten zijn zowel de Commissie als het Europees Parlement doelwit van activiteiten van de Amerikaanse National Security Agency (NSA), die in verschillende lidstaten van de EU officiºle afluister- installaties heeft, zoals bijvoorbeeld in Bad Aibling in Duitsland. Doel van deze naspeuringen is er bijvoorbeeld voorafgaand aan wereldhandelsbesprekingen achter te komen welke onderhandelingspositie de EU inneemt. Tegen deze achtergrond zou ik de Commissie de volgende vragen willen stellen: 1. 2. Is de Commissie het ermee eens dat dergelijke activiteiten in geen geval te dulden zijn, ook wanneer zij worden uitgevoerd door staten waarmee de EU partnerschapsbetrekkingen onderhoudt? Is de Commissie op de hoogte van deze verkenningsactiviteiten? Zo ja, welke stappen heeft zij hiertegen ondernomen? Zo nee, acht zij het in dit verband nodig maatregelen te treffen? Antwoord van de heer Santer namens de Commissie (12 maart 1998) De Commissie is op de hoogte van het bestaan van de Amerikaanse dienst waarnaar het geachte 1. parlementslid verwijst, maar beschikt niet over informatie betreffende de activititeiten die deze dienst ontplooit. Deze activiteiten vallen niet onder de bevoegdheid van de Commissie, zoals vastgelegd in het Verdrag betreffende de Europese Unie. Neen. Voor zover het evenwel gaat om de bescherming van communautaire belangen tegen ongerecht- 2. vaardigde risico(cid:146)s, ongeacht de oorsprong ervan, blijft de Commissie waakzaam en zal zij passende veiligheids- maatregelen treffen. (98/C 386/016) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0367/98 van Stefano De Luca (ELDR) aan de Commissie (24 februari 1998) Betreft: Vrije mededinging en handelsregels op het gebied van de burgerluchtvaart in Italiº Op luchtvaartgebied profiteert de Alitalia van vrij bijzondere voorwaarden. Dit Italiaanse bedrijf beschikt immers over een bedrijfskapitaal van meer dan 3. 000 miljard lire dankzij overheidssteun, geplande of reeds uitgevoerde afslankingen, financiºle voordelen ten gevolge van een sanering van het bedrijfsbeheer waarbij de arbeidskosten werden gekapitaliseerd door ongeveer 20 % van het aandelenkapitaal onder de werknemers te verdelen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 173/98 του Mary BANOTTI προς το Συμβούλ ο. Παιδιά με μαθησιακές δυσκολίες

eurovoc_concepts:
United Kingdom
backwardness at school
child
education policy
equal treatment
integration into employment
social integration
special education

text: C 223/132 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 17. 7. 98 Oi po·leiw, stiw opoi·ew anafe·retai to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy, symperilamba·nontai stiw perioxe·w poy e·xoyn kriuei· epile·jimew gia to Sto·xo 2. (cid:201)tsi, ta anvte·rv krith·ria epilejimo·thtaw efarmo·zontai o·son afora· ta e·rga toy elafroy· sidhrodro·moy poy egkri·uhkan apo· thn Kybe·rnhsh tvn Ba·skvn. Prow gnv· sin ka· ue endiaferome·noy, gia thn peri·odo 1997-1999 kai to kra·tow tvn Ba·skvn, sy·mfvna me to me·tro 4. 2 toy progra·mmatow toy Sto·xoy 2 proble·petai h sygxrhmatodo·thsh thw grammh·w II toy metro· toy Mpilmpa· o, epi· synolikoy· epile·jimoy posoy· y·coyw 98,16 ekat. ECU. (98/C 223/169) GRAPTH ERVTHSH E-0172/98 ypobolh· : Markus Ferber (PPE) prow thn Epitroph· (2 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Lh·jh apo·fashw sto plai·sio toy Symboyli·oy sxetika· me thn tropopoihme·nh pro·tash odhgi·aw gia thn enarmo·nish tvn nomouetikv· n kai dioikhtikv· n diata·jevn tvn kratv· n melv· n o·son afora· th diafh·mish pro(cid:14)¤o·ntvn kapnoy· Eystauei· o·ti h Ella·da lamba·nei moni·mvw kata· ta teleytai·a e·th, ba·sei thw orga·nvshw thw agora· w toy 1. kapnoy·, perisso·terew sxetike·w epidoth·seiw apo· o·,ti nomi·mvw dikaioy·tai; 2. Eystauei· o·ti gia to lo·go ayto· h Ella·da ypoxreoy·tai na epistre·cei poso· y·coyw 200 ekat. Ecu; Eystauei· o·ti se sysxetismo· me thn pro·tash odhgi·aw gia thn enarmo·nish tvn nomouetikv· n kai dioikhtikv· n 3. diata·jevn tvn kratv· n melv· n o·son afora· th diafh·mish tvn proi¤o·ntvn kapnoy· sxedia·zetai na apallagei·, kata· me·ga me·row h· kai plh·rvw, h Ella·da apo· ta sxetika· xre·h thw; Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (6 Marti·oy 1998) H Epitroph· mporei· na plhroforh·sei to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy o·ti meta· th metarry·umish thw 1. koinh·w orga·nvshw kapnoy·, poy eph·lue to 1992, h Ella·da e·labe mo·no tiw primodoth·seiw tiw opoi·ew edikaioy·to o·pvw kauori·zetai apo· ton kanonismo· (EOK) ariu. 1420/97 toy Symboyli·oy thw 22aw Ioyli·oy 1997 gia ton kauorismo·, o·son afora· thn sygkomidh· 1997, tvn primodoth·sevn gia ton kapno· se fy·lla, kata· oma· da poikiliv· n kapnoy· (1) kai oi opoi·ew parame·noyn ameta·blhtew apo· to 1995. Kata· th dia·rkeia tvn teleytai·vn etv· n, efarmo·suhkan sthn Ella·da dioruv· seiw thw ta· jevw peri·poy gia 82 2. ek. ECU, gia para·nomew ejagvge·w prow thn Albani·a kai th Boylgari·a metajy· toy 1986 kai toy 1991. Pro·keitai gia posa· ta opoi·a plhrv· uhkan ej oloklh·roy. Den pragmatopoih·uhkan a·llew dioruv· seiw ston tome·a toy kapnoy· kai, epi· toy paro·ntow, den elh·fuh kane·na me·tro sxetika· me ypoxre·vsh apaith·sevw gia epistrofh· axrevsth·tvw katablhue·ntow, dio·ti oi e·legxoi poy diejh·xuhsan me·xri sh·mera sto en lo·gv kra·tow me·low ape·deijan thn th·rhsh thw kanonistikh·w ry·umishw poy efarmo·zetai meta· apo· th metarry·umish thw orga·nvshw thw agora·w kapnoy·. (cid:211)xi. Den ypa·rxei sxe·sh metajy· tvn syzhth·sevn sto Symboy·lio sxetika· me thn pro·tash thw odhgi·aw poy 3. afora· thn diafh·mish tvn proi¤o·ntvn kapnoy· (2) kai thw koinh·w orga·nvshw agora·w kapnoy·. (1) EE L 196 thw 24. 07. 1997 (2) EE C 129 thw 21. 05. 1992 (98/C 223/170) GRAPTH ERVTHSH E-0173/98 ypobolh· : Mary Banotti (PPE) prow to Symboy·lio (6 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Paidia· me mauhsiake·w dyskoli·ew Ua mporoy·se na ejhgh·sei to Symboy·lio gia poio lo·go h bretanikh· proedri·a den anafe·rei sto pro·gramma· thw me·tra gia tiw ana·gkew tvn paidiv· n me idiai·terew mauhsiake·w dyskoli·ew th stigmh· poy to endiafe·ron thw bretanikh·w proedri·aw epikentrv· netai sthn «Eyrv· ph tvn lav· n»; Anamfi·bola, to paidi· bri·sketai sth ba·sh thw «Eyrv· phw tvn lav· n»!


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 353/98 von Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA an den Rat. Nationale Symbole auf dem Euro

eurovoc_concepts:
European Central Bank
European Monetary System
euro
issuing of currency
national currency
national independence
paper money
single monetary policy

text: 22. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 196/125 Antwort (30. April 1998) Der Rat ist durchaus bereit, internationale Bemu¤hungen zur Reaktivierung der internationalen Kommission der Vereinten Nationen zu unterstu¤tzen. Die Vereinigten Staaten haben eine Erweiterung des Mandats dieser Kommission, bezugnehmend auch auf Burundi, vorgeschlagen und haben einige Punkte fu¤r einen Entwurf einer Entschlie(cid:223)ung des Sicherheitsrates mit Vertretern der afrikanischen Staaten bei den VN ero¤rtert. Ein Text ist bisher jedoch noch nicht vorgelegt worden. Fu¤r eine Entsendung von Beobachtern der VN oder der OAE zu den wichtigsten Start- und Landebahnen und den Grenzu¤berga¤ngen in der Region sind keine Vorschla¤ge vorgelegt worden. Der Rat wu¤rde solche Vorschla¤ge jedoch sorgfa¤ltig pru¤fen. (98/C 196/175) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0353/98 von Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) an den Rat (6. Februar 1998) Betrifft: Nationale Symbole auf dem Euro Die einheitliche Wa¤hrung ist eine wesentliche Phase des Aufbaus der Europa¤ischen Union. Kann der Rat mitteilen, ob bereits daru¤ber entschieden wurde, ob auf einer der beiden Seiten der Geldscheine ein nationales Symbol dargestellt werden sollte? Meint der Rat nicht, da(cid:223) ein solches Symbol nicht nur der Idee der Union zuwiderlaufen wu¤rde, sondern auch eine Quelle mo¤glicher oder unerwu¤nschter Verwirrung wa¤re? Antwort (7. April 1998) Aus der Zusta¤ndigkeitsverteilung gema¤(cid:223) dem Vertrag ist ausschlie(cid:223)lich die Europa¤ische Zentralbank fu¤r die Ausgabe der Euro-Banknoten, einschlie(cid:223)lich der Gestaltungsaspekte, zusta¤ndig (Artikel 105 a des Vertrags und Artikel 16 des Protokolls u¤ber die Satzung des Europa¤ischen Systems der Zentralbanken und der Europa¤ischen Zentralbank). Es ist daher Sache der Europa¤ischen Zentralbank, wenn sie errichtet ist, die endgu¤ltigen Entscheidungen auf diesem Gebiet zu treffen. (98/C 196/176) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0500/98 von Jaak Vandemeulebroucke (ARE) an den Rat (17. Februar 1998) Betrifft: Waffenembargo betreffend Burundi In seiner Entschlie(cid:223)ung vom 18. Dezember 1997 und auf Empfehlung des UN-Sonderberichterstatters fu¤r Burundi fordert das Europa¤ische Parlament ein Waffenembargo der EU gegen die Konfliktparteien in Burundi. Ist der Rat bereit, im Rahmen einer aktiven Friedenspolitik dieser Forderung nachzukommen und generell den EU-Mitgliedstaaten zu untersagen, sich an Waffenlieferungen in Drittla¤nder zu beteiligen? Antwort (30. April 1998) Dem Rat ist die Entschlie(cid:223)ung des Europa¤ischen Parlaments vom 18. Dezember 1997 betreffend Burundi bekannt; er begru¤(cid:223)t, da(cid:223) darin die Greueltaten und Menschenrechtsverletzungen, deren Opfer die Zivilbevo¤lke- rung ist, sowie die anhaltenden Waffenlieferungen an die Konfliktparteien verurteilt werden


title: WRITTEN QUESTION No. 273/98 by Lissy GRÖNER to the Council. Implementation of the Council Resolution of 20 December 1995 on intergrating gender issues in development cooperation

eurovoc_concepts:
aid to disadvantaged groups
development policy
equal treatment
gender equality
poverty
public awareness campaign
social role
sustainable development
women's rights

text: 17. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 223/151 (98/C 223/198) SKRIFTLIG FR¯GA E-0268/98 fr(cid:229)n Yiannis Roubatis (PSE) till kommissionen (13 februari 1998) A¤mne: Sanktionspolitikens tragiska konsekvenser fo¤r befolkningen i Irak Som vi alla vet har sanktionerna mot Hussein-regimen i Irak tragiska konsekvenser fo¤r landets befolkning, i synnerhet fo¤r landets barn som lider av underna¤ring och brist p(cid:229) mediciner. Mot bakgrund av att man kan ifr(cid:229)gasa¤tta i vilken m(cid:229)n sanktionspolitiken har lett till o¤nskade resultat, och det faktum att situationen fo¤r befolkningen a¤r s(cid:229)dan att ingen civiliserad stat la¤ngre kan blunda fo¤r den, vill jag fr(cid:229)ga kommissionen om fo¤ljande: 1. Vilken h(cid:229)llning intar kommissionen till ovanst(cid:229)ende? 2. Har kommissionen fo¤r avsikt att vidta n(cid:229)gra som helst (cid:229)tga¤rder fo¤r att lindra no¤den hos den lidande befolkningen, sa¤rskilt med tanke p(cid:229) barnen som lider av underna¤ring och brist p(cid:229) mediciner? Svar fr(cid:229)n Manuel Mar(cid:14)·n p(cid:229) kommissionens va¤gnar (9 mars 1998) Parlamentsledamoten ha¤nvisas till kommissionens svar p(cid:229) dennes skriftliga fr(cid:229)ga E-4056/97 (1). Kommissionen tilla¤gger vidare att Fo¤renta nationernas generalsekreterare den 2 februari 1998 lade fram ett fo¤rslag fo¤r FN:s sa¤kerhetsr(cid:229)d om att Irak o¤kar sin oljefo¤rsa¤ljning fr(cid:229)n 1 900 miljoner ecu till 4 500 miljoner ecu under en sexm(cid:229)nadersperiod. Inom ramen fo¤r kommissionens plan fo¤r humanita¤rt bist(cid:229)nd till Irak (10 miljoner ecu) fo¤r det fo¤rsta halv(cid:229)ret 1998 finansierar kommissionen ett program fo¤r extra livsmedelstilldelning till underna¤rda barn och deras familjer, tillhandah(cid:229)llande av la¤kemedel till sjukhusens barn- och mo¤drav(cid:229)rdsavdelningar, vidare fo¤r att fo¤rba¤ttra de sanita¤ra fo¤rh(cid:229)llandena vid prima¤rv(cid:229)rdscentraler och prima¤rskolor, samt sto¤d till rening av dricksvatten. (1) EGT C 187, 16. 6. 1998, s. 117 (98/C 223/199) SKRIFTLIG FR¯GA P-0273/98 fr(cid:229)n Lissy Gro¤ner (PSE) till r(cid:229)det (6 februari 1998) A¤mne: Genomfo¤rande av r(cid:229)dets beslut om beaktande av ko¤nsspecifika fr(cid:229)gor i utvecklingssamarbetet av den 20 december 1995 Vid ett mo¤te den 19 januari 1998 mellan r(cid:229)dets (bist(cid:229)ndsfr(cid:229)gor) tja¤nstgo¤rande ordfo¤rande Clare Short, minister i Fo¤renade kungariket med ansvar fo¤r internationella utvecklingsfr(cid:229)gor, och Europaparlamentets utskott fo¤r utveckling och samarbete betonade Short i svar p(cid:229) fr(cid:229)gor fr(cid:229)n ledamo¤ter av Europaparlamentet att genomfo¤randet av r(cid:229)dets beslut av den 20 december 1995 om beaktande av ko¤nsspecifika fr(cid:229)gor i utvecklingssamarbetet a¤r en av det nuvarande ordfo¤randelandets prioriteringar. Vilka konkreta (cid:229)tga¤rder fo¤r att genomfo¤ra ovan na¤mnda r(cid:229)dsbeslut kommer r(cid:229)det att vidta under det brittiska ordfo¤randeskapet? Svar (11 maj 1998) Bristen p(cid:229) ja¤msta¤lldhet mellan ko¤nen a¤r ett av de sto¤rsta hindren fo¤r att en h(cid:229)llbar utveckling skall kunna uppn(cid:229)s. Eftersom omkring 70 procent av de fattigaste ma¤nniskorna i va¤rlden a¤r kvinnor, kra¤vs det, fo¤r att fattigdomen effektivt skall kunna minskas, en politik da¤r man erka¤nner de flerfaldiga roller kvinnorna har, liksom a¤ven att en s(cid:229)dan makroekonomisk politik och s(cid:229)dana utvecklingsstrategier fra¤mjas som svarar mot behoven och stra¤vandena hos de kvinnor som lever i fattigdom