title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Teleyleispalvelu Euroopan unionissa - ensimmäinen seurantakertomus

eurovoc_concepts:
economic growth
information technology
liberalisation of the market
new technology
telecommunications

text: EUROOPAN YHTRISÖJRN KOMISSIO it * Bryssel, 25 02 1998 K0M(I998) 101 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE TELEYLEISPALVELU EUROOPAN UNIONISSA ENSIMMÄINEN SEURANTAKERTOMI5S Ensimmäinen teleyleispalvelun seurantakerlomus Telealan kilpailulla suora vaikutus kasvuun, työpaikkoihin, kilpailukykyyn Palvelutaso ja palvelujen laatu paranevat ja hinnat alenevat jatkuvasti Enemmän huomiota muita heikommassa asemassa olevien kuluttajien tarpeisiin TIIVISTELMÄ ja on kertaa ajoittuu tiedonanto ensimmäistä ajankohtaan, ensimmäinen järjestelmällisesti teleyleispalvelua jolloin koskeva Tämä televiestinnän seurantakerlomus, täydellinen vapauttaminen koko Euroopan unionissa on käynnistymässä. Kertomus on jatkoa maaliskuussa 1996 julkaistulle katsaukselle, jossa tarkasteltiin telepalvelujen indikaattoreita Euroopan unionissa. Lisäksi se on vastaus Euroopan parlamentin esittämään pyyntöön, jossa komissiota pyydetään laatimaan tilasta Euroopan unionissa. säännöllisesti kertomuksia yleispalvelun telealan Vuonna indikaattoreita, esimerkiksi matkaviestinpalvelujen kehittymistä. Tässä kertomuksessa lisäksi ensimmäistä kertaa (alan nopean kehityksen ansiosta) Internetin käyttöä julkisella ja yksityisellä sektorilla. toimittamiin Tarkastelu perustuu kansallisten tietoihin. julkaistussa katsauksessa vertailtiin useita sääntelyviranomaisten tarkastellaan 1996 lähestymistapa Euroopan unionissa noudatettu täyteen kilpailuun siirtymisessä osoittaa, että teleala on voitu avata tavalla joka vaikuttaa suoraan talouden kilpailukykyyn, mutta turvaa samalla kansalaisten edut ja edistää niitä tässä kaikkialla unionin alueella. Tämä johtopäätös voidaan tiedonannossa kuvatusta yleispalvelun tason parantumisesta. työpaikkojen ja koko kasvuun, syntyyn tehdä Seurantakertomus vahvistaa, että jo vuoden 1996 kertomuksessa todetut palvelutason ja laadun vähittäinen paraneminen sekä hintojen aleneminen jatkuvat edelleen. Vailla puhelinta olevien talouksien määrä on vähentynyt entisestään, jäsenvaltioiden liittymätiheyksien väliset erot (katso kuva 1). Kakkosliittymicn kysyntä on kasvanut, ja käytössä olevien liittymien liikenne on lisääntynyt Internetin käytön yleistyessä. Lisäksi tietokoneita on hankittu huomattavasti entistä enemmän kotikäyttöön. kaventuneet samoin ovat eri ja Internetin ja matkaviestinten käyttö Samaan aikaan kun lisääntyy voimakkaasti, kansalliset sääntelyviranomaiset ovat alkaneet kiinnittää entistä enemmän huomiota pienituloisten ja muita heikommassa asemassa olevien kuluttajien tarpeisiin. Nykyisin toteutetaankin entistä enemmän toimia, joilla pyritään varmistamaan, että asiakkaat voivat saada palvelua, valita hintapakettinsa, valvoa kulujaan laskunsa entistä enemmän juuri heidän erityistarpeitaan vastaavilla tavoilla. ja maksaa Tiedot ilman puhelinta olevista vielä puutteellisia Seurantatietojen saatavuutta parannettava Kuluttajat yleisesti ottaen parammassa asemassa Euroopan unionin lainsäädäntö turvaa yleispalvelun ja kuluttajien oikeuksia parantaa riittäviä toimenpiteitä vailla puhelinta olevien Seurantatiedot (esimerkiksi vailla puhelinta olevista talouksista) ovat kuitenkin puutteellisia, mikä viittaa siihen, että joissakin jäsenvaltioissa ei toteuteta talouksien kartoittamiseksi ja sen selvittämiseksi, mistä palvelujen hankkimatta jättäminen johtuu. Euroopan unionissa on edelleen arviolta (> miljoonaa kotitaloutta ilman puhelinta. Komissio pyrkii yhdessä jäsenvaltioiden ja kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa parantamaan telealan kehityksen tehokkaaseen seurantaan tarvittavien tietojen saatavuutta. Tariffeista ja palvelujen kohtuuhintaisuudesta saatujen tietojen perusteella voidaan todeta, että useimmat kuluttajat ovat nyt tosiasiallisesti aiempaa paremmassa asemassa, joskaan tämä ci aina pidä paikkaansa telepalvelujen pienkäyttäjien kohdalla (silloin kun kiinteiden maksujen osuus on säilynyt samana tai hintojen lisääntyneen kustannuslähtöisyyden vuoksi kasvanut) tai silloin kun enimmäishintojen sääntely on ollut vähäistä (ks. kuva vuoden 1997 käyttäjähinnoista). Nykyisin ollaan kuitenkin yhä enemmän ottamassa käyttöön erityisiä "pienkäyttötariffeja", jotta kuluttajille koituvat hyödyt voitaisiin jakaa laajemmalle kuluttajajoukolle. ovat turvautuneet tai hintakattojärjestelmiin vähittäismyyntihintojen Jäsenvaltiot yleensä siirtääkseen yksityiskohtaiseen sääntelyyn hyödyt kuluttajille. Joissakin jäsenvaltioissa hintojen sääntelystä ollaan kuitenkin luopumassa tai sitä ollaan vähentämässä tosiasiallisen kilpailun ja valinnan mahdollisuuksien lisääntymisen myötä. Näin sääntelyssä voidaan keskittyä sellaisiin asiakkaisiin tai palveluihin, joiden osalta sitä tarvitaan kaikkein eniten. Luodessaan kehystä televiestinnän täydelliselle vapauttamiselle vuoden 1998 alusia Euroopan unioni on antanut säännöksiä, joiden tarkoituksena on sekä turvata yleispalvelu että parantaa samanaikaisesti kuluttajien lainsäädännön mukaan kansallisten oikeuksia. Euroopan unionin taso on sääntelyviranomaisten on ryhdyttävä riittämätön. taloudellisesti Lisäksi kannattamattomasta yleispalveluvelvoitteen hoitamisesta aiheutuvien kustannusten jakamisen (kilpailusääntöjen mukaisesti) yleispalvelusta vastaavien sekä muiden yleisen verkon operaattorien ja palveluntarjoajien kesken. Käytännössä useimmat jäsenvaltiot eivät ole tässä vaiheessa järjestelmiä katsoneet luoda kustannusten hoitamisesta yleispalveluvelvoitteen jakamiseksi. lainsäädäntö mahdollistaa erityisiä aiheutuvien toimiin, jos palvelun tarpeelliseksi Hintojen uudelleenpainottuminen tukee viime kädessä tietoyhteiskunnan kehittymistä Pidemmällä aikavälillä tapahtuva tariffien painottaminen uudelleen siten, että siirrytään käyttöön perustuvista maksuista kiinteisiin maksuihin (ja päästään samalla eroon vanhoista hintavääristymistä), tukee viime kädessä tietoyhteiskunnan kehittymistä. Alhaisemmat käyttömaksut ja lisääntyvä kiinteiden maksujen käyttö vilkastuttavat tietopalvelujen kysyntää. Lisäksi käyttöön perustuvien ja kiinteiden maksujen uudenlainen painottuminen mahdollistaa tehokkaamman kilpailun asiakasliittymistä. Tämä koituu -3 'Tässä vaiheessa ei tarvetta muuttaa lainsäädäntöä viime kädessä hyödyksi käyttäjille, jotka voivat valita tietopalvelun hankkimisessa käyttämänsä teknisen välineen eri vaihtoehdoista. Näin varhaisessa vaiheessa kehityksessä kohti täydellistä vapautumisia Euroopan unionissa on komission mielestä liian aikaista lainsäädäntöön. harkita muutoksia yleispalvelun perustana olevaan Sääntelykehyksen tehokas täytäntöönpano (kilpailun varmistaminen telealalla ja kuluttajien etujen turvaaminen sääntelyn avulla) parantaa asiakaspalvelua, lisää valintamahdollisuuksia ja alentaa hintoja. telealan Seurantaa on kuitenkin jatkettava Toisaalta kilpailun ja valintamahdollisuuksien lisääntymisen mukanaan tuomat hyödyt olisi saatava kaikkien kansalaisten ulottuville. Komissio aikookin jatkaa Euroopan unionissa tapahtuvan kehityksen seuraamista. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi kannustettava kaikkia operaattoreita myöntämään kouluille erikoishintoja. kuitenkin kilpailusääntöjä rikkomatta On tärkeää, että kaikki kansalliset sääntelyviranomaiset hankkivat ja julkistavat tarkkoja ja ajantasaisia tietoja käyttäjien tilanteesta Yleispalvelun uudelleentarkastelu vuoden 1999 katsauksen yhteydessä Tässä kertomuksessa todetaan koulujen Internct-yhtcyksicn lärkcys, ja komissio pyytääkin kansallisia sääntelyviranomaisia kannustamaan (heti uusia operaattoreita myöntämään kouluille erityishintoja kilpailun synnyttyä ja edellyttämällä valtakunnallista palvelua). Lisäksi viranomaisia pyydetään rohkaisemaan vakiintuneita tai määräävässä asemassa olevia operaattoreita myöntämään kouluille erityistariffeja. liittyen on tarkasti määriteltävä, mitä 'koululla' tarkoitetaan, Tähän tarpeet yhteistyössä koulutuslaitosten kanssa, arvioitava koulujen osoitettava esimerkiksi sallitut yhteenliittäminen niin, että voidaan soveltaa kiinteitä vuosimaksuja. Erityishinnat eivät kuitenkaan saa vääristää kilpailua ja kansallisten sääntelyviranomaisten olisikin tällaisia hintoja hyväksyessään erityisesti varmistettava, etteivät operaattorit käytä määräävää asemaansa väärin esimerkiksi soveltamalla kohtuuttoman alhaisia hintoja. hinnoittelurajat järjestettävä ja Komissio pitää tärkeänä, että kaikkien yhteisön jäsenvaltioiden tilannetta voidaan arvioida ja vertailla jatkuvasti. Tätä silmällä pitäen on tärkeää, että kaikki kansalliset sääntelyviranomaiset hankkivat ja julkistavat tarkkoja ja ajantasaisia tietoja telepalvelujen käyttäjien asemasta. Tällaiset tiedot olisi oltava muun muassa vailla puhelinta olevien talouksien määrästä, vähätuloisten ja vammaisten käyttäjien asemasta, tilanteesta alueellisella tasolla sekä - Internetin lisääntyvään käyttöön liittyen - tilanteesta kouluissa, sairaaloissa ja kirjastoissa. Tiedot olisi toimitettava komissiolle säännöllisesti. Komissio tarkastelee teleyleispalvelua Euroopan unionissa uudelleen jälleen vuoden 1999 loppuun mennessä suoritettavan Euroopan unionin telelainsäädännön tähän arviointiin, johon liittyy myös julkinen kuuleminen, komissio pyrkiii parhaansa mukaan korjaamaan nykyisissä seurantatiedoissa ilmenevät puutteet. arvioinnin yhteydessä. Valmistautuessaan Kuva 1. Liittymätiheys 15EU:n jäsenvaltiossa +— Ruotsi •—Tanska •&— Luxemburg *— Ranska Ä— Suomi •— Saksa H—Alankomaat — Y h d. kuningask. — Kreikka -O— Itävalta O— Belgia •Ù— Italia H— Espanja M— Portugali O— Irlanti 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 Lähteet: komission tutkimukset 1990-94, kansalliset sääntelyviranomaiset 1995-96. Ku va 2: Pien- ja keskivertokäyttäjähinnat 1997 (ecua) (Lähde: Eu rod a ta Foundationin hintako rit ecuiksi muutettuina - katso liitteen II kaaviot)1 Käyttäjäryhmät 1997 (vuosikustannukset ecuina) 600 B minimi • pienkäytt. • keskiverto sovellettiin kaikkiin 15 1 Yllä olevassa taulukossa esitettyjen lukujen vertailuun eri jäsenvaltioiden välillä on suhtauduttava varauksella. Samaa kolmea käyttäjäprofiilia jäsenvaltioon, vaikka käyttötottumukset vaihtelevat alueittain ja maittain. Ostovoiman erojen mukaista korjausta ei ole tehty, eikä ole otettu huomioon, että vaihtokurssit voivat tiettynä ajankohtana poiketa ylös- tai alaspäin pitkän aikavälin kehityssuunnasta. Lukuihin sisältyy arvonlisävero, joka vaihtelee jäsenvaltioittain. Luvut sisältävät myös kertaluonteiset asennusmaksut ja mahdolliset puhelunmuodostusmaksut. Käyttäjäprofiilit kuvaavat pien- ja keskivertokäyttäjiä, joten niihin sisältyy hyvin vähän ulkomaanpuheluita (alle 4 prosenttia), mutta paljon paikallis- ja kaukopuheluja. Numerointialueiden suhteelliset koot vaihtelevat kuitenkin huomattavasti maittain (kuten myös maiden koko), mitä ei ole otettu huomioon, koska kaikkiin jäsenvaltioihin siis sovelletaan samoja käyttäjäprofiileja. Lisäksi liittymien (liittymävuokra), paikallis-, kauko- ja ulkomaanpuheluiden hinnat ovat monessa jäsenvaltiossa epätasapainossa, ja epäsuhta voi vaihdella merkittävästikin jäsenvaltioittain. Epäsuhdan turvin yritysasiakkaiden tuottamia tuloja saatetaan käyttää tukemaan kotitalouksia. Myös operaattorien saama tuotto pääomalle vaihtelee jäsenvaltioittain. On myös syytä huomata, että näissä käyttäjäprofiileissa ei oteta huomioon mahdollisia erikoisalennuksia, joskin Ranskan, Italian, Alankomaiden, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan minimikäyttäjäprofiilin mukaisissa kustannuksissa on otettu huomioon erityisten picnkäyttötariffien vaikutus. Liitteessä II on tarkempaa tietoa picnkäyttäjähinnoista. é SISÄLLYSLUETTELO I JOHDANTO ll'liiLliPALVIîlAIJIîNSAAN'riiLYNNYKYTILANNIi 1. Yleispalvelun nykyinen laajuus Euroopan unionissa 2. Oikeudenmukainen ja todellinen kilpailu televiestintäalalla III TELEPALVELUJEN TÄMÄNHETKINEN TILANNE 1. Niiden talouksien määrä, joissa on puhelin, sekä muita telepalveluihin liittyviä määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita 2. Peruspuhelinpalvelujen hintojen kehitys 3. Kohtuuhintaisuus, kustannusten valvonta ja asiakkaiden tarpeet: erityistariffit ja muut asiakkaita hyödyttävät sääntelytoimenpiteet IV YLEISPALVELUN KUSTANNUKSET JA ERI MAIDEN LÄHESTYMISTAVAT YLEISPALVELUN RAHOITTAMISEEN V TOIMINTAPERIAATTEISIIN JA -TAPOIHIN LIITTYVIÄ KYSYMYKSIÄ 1. Telepalvelujen tarjoaminen 2. Kohtuuhintaisuus ja laatu 3. Yleispalvelun laajuus 4. Yleispalvelun rahoitusjärjestelmien toiminta 5. Kehittyneet palvelut ja niiden julkiseen käyttöön liittyvät kysymykset VI PÄÄTELMÄT LIITE I: SEURANTATUTKIMUS TELEPALVELUISTA EUROOPAN UNIONISSA LIITE II: PUHELINTARIFFIEN KOHTUUHINTAISUUS JA KEHITYS KULUTTAJARYHMITTÄ1N LIITE III SEURANTATUTKIMUS INTERNETIN KÄYTÖSTÄ JA INTERNET-YHTEYKSISTÄ LIITE IV JÄSENVALTIOILLE ESITETTY KYSELY - 7- 8 10 10 10 Il 11 14 15 20 22 22 23 23 24 25 27 I JOHDANTO Mahdollisuus käyttää kohtuuhintaisia telepalveluja on keskeisen tärkeä seikka jokaisen Euroopan unionin kansalaisen kannalta. Teleyleispalvelu2 on hyvin konkreettinen esimerkki siitä, miten tärkeinä yleishyödyllisiä palveluja pidetään Euroopassa ja minkälainen asema näillä palveluilla on eurooppalaisessa yhteiskuntakäsityksessä3. Lähestymistavalla, jota Euroopan unionissa on sovellettu valmistauduttaessa siirtymään telemarkkinoiden täysimittaiseen kilpailuun, on voitu avata televiestintäala kilpailulle siten, että on yhtäältä vaikutettu koko talouteen edistämällä kasvua, luomalla työpaikkoja ja parantamalla kilpailukykyä ja toisaalta turvattu kansalaisten edut ja edistetty niitä kaikkialla unionissa. Juuri tästä on perimmältään kysymys tässä tiedonannossa kuvattavassa yleispalvelun tason paranemisessa. Euroopan unionin televiestinnän täydellinen vapauttaminen on tuomassa merkittävää parannusta siihen, miten puhelinyhtiöt ottavat huomioon asiakkaidensa tarpeet. Lisäksi se kasvattaa tarjolla olevien palvelujen ja hintapakettien valikoimaa. Niin ikään se johtaa vähitellen toimittaa kohtuullisilla kustannuksilla, mikä on erittäin tärkeää kaikkien käyttäjien ja Euroopan talouselämän kannalta. siihen, että kaikenlaiset palvelut voidaan Tämä tiedonanto on ensimmäinen teleyleispalvelua koskeva seurantakertomus ja ajoittuu ajankohtaan, jolloin televiestinnän täydellinen vapauttaminen Euroopan unionissa on juuri käynnistymässä. Kertomus on jatkoa maaliskuussa 19% julkaistulle katsaukselle, jossa kartoitettiin ensimmäistä kertaa järjestelmällisesti telepalvelujen indikaattoreita Euroopan unionissa. Lisäksi se on vastaus Euroopan parlamentin esittämään pyyntöön, jossa komissiota pyydetään laatimaan säännöllisesti kertomuksia yleispalvelun tilasta Euroopan unionissa4. Siinä tarkastellaan myös ensimmäistä kertaa Internetin käyttöä yksityisellä ja julkisella sektorilla kansallisten sääntelyviranomaisten antamien tietojen perusteella. Niin ikään tarkastellaan lyhyesti, voitaisiinko kehittää sääntelyä, jonka avulla mahdollistettaisiin kouluille yleinen pääsy Internetiin. Euroopan unioni toteuttaa tällä alalla edelleen monitahoista politiikkaa. Se pyrkii yhtäältä takaamaan peruspuhelinpalvelut ja saamaan ne kaikkien käyttöön sekä edistämään hintojen laskua ja laadun ja palvelujen parantumista sekä toisaalta varmistamaan oikeudenmukaisen ja todellisen kilpailun kehittymisen. Kilpailun lisäämisen tavoitteena on paitsi parantaa nykyistä palvelutasoa ja lisätä valinnan mahdollisuuksia myös edistää innovaatioita ja kehittää uusia, käyttäjien tarpeita vastaavia palveluja. Eri tavoitteet täydentävät toisiaan. Näin ollen yleispalvelun takaaminen merkitsee keinoa saattaa 2 'Yleispalvelu' määritellään palvelujen vähimmäisvalikoimaksi, joka on kaikkien käyttäjien saatavilla riippumatta heidän maantieteellisestä sijainnistaan ja erityisten kansallisten ehtojen perusteella kohtuulliseen hintaan". lainsäädännössä "määrätyn laatuisten yhteisön ^ Komission tiedonanto - Yleishyödylliset palvelut Euroopassa, KOM(96) 443. 4 Beresin mietintö teleyleispalvelusta täysin vapautetun ympäristön näkökulmasta,. 21. 11. 1996, EP 218. 932. markkinahyödyt kaikkien ulottuville eikä aidon kilpailun estämistä tai innovaatioita synnyttävien markkinamekanismien korvaamista. Telepalvelujen käyttö ci enää nykyään ole riippuvaisia yhdestä kotona tai yrityksen tiloissa olevasta kiinteästä langallisesta puhelinliittymästä. Joissakin jäsenvaltioissa käytetään nykyisin teleyhteyden vaihtoehtoisena toteuttamistapana. Toisissa puolestaan palveluja toimittavat kaapelitelevisioyhtiöt tai ne hoidetaan satelliittiyhteyden välityksellä. Suunnitteilla ovat jo matkaviestinnän seuraavan sukupolven järjestelmät, jotka parantavat huomattavasti langattomia sähköposti- ja Internet-yhteyksiä sekä langattomia yhteyksiä muihin tieto-ja multimediapalveluihin. tekniikoita kiinteän langattomia Valinnanvaran lisääntymisen ja uusien jännittävien mahdollisuuksien vastapainoksi täyteen maailmanlaajuiseen kilpailuun tähtäävän sääntelyn yhtenä kulmakivenä on ollut yleispalvelun takaaminen. Euroopan unionissa annetaan nykyisin yleispalvelua koskevilla säännöksillä oikeudelliset takeet siitä, että kaikkien käyttäjien saatavilla ovat asuinpaikasta riippumatta tietyntasoiset ja kohtuuhintaiset peruspalvelut. Nämä säännökset ovat lähtökohtana kilpailulähtöiselle palvelun laadun ja hintojen kehittämiselle. Yleispalvelu on muuttuva ja kehittyvä käsite5. Yleispalvelun laajuus saattaa muuttua käyttäjien tarpeiden, yhteiskunnan ja talouden ensisijaisten tavoitteiden sekä tekniikan muutosten mukaan. Yleispalvelun tarjoamista olisikin näin ollen seurattava sekä sen varmistamiseksi, että kuluttajat saavat heille kullakin hetkellä oikeutetusti kuuluvan palvelun, että tulevaisuudessa tarpeen olevien palvelun laajuuden muutosten arvioimiseksi. Selkeästi määritelty yleispalvelun käsite on kuitenkin tarpeen, kun otetaan huomioon käsilleen mahdollinen kehittyminen eritoten tietoyhteiskunnassa, koska sen avulla ehkäistään sellaista vaarallista kehitystä, jossa markkinavoimat sulkevat omavaltaisesti tietyillä alueilla asuvia käyttäjiä uusien palvelujen tiettyjä käyttäjäryhmiä ulkopuolelle. Toisaalta niissä tapauksissa, joissa markkinat selvästi tarjoavat määrätyn laatuisia palveluja kohtuuhintaan, erityiset säännöt eivät välttämättä ole tarpeen. tai Tiedonannon osassa II selostetaan televiestinnän ja yleispalvelun sääntelyn tämänhetkistä tilannetta. Osassa III tarkastellaan yleispalvelun laajuuteen, tasoon ja laatuun liittyviä perusi ndikaattorci ta. Lisäksi ja tapahtunutta kehitystä. Osassa IV kartoitetaan yleispalvelun kohtuuhintaisuudessa arvioituja kustannuksia eri jäsenvaltioissa sekä eri lähestymistapoja, joilla on pyritty takaamaan palvelulle riittävä rahoitus kilpailuoloissa. Osassa V otetaan esille kartoituksen herättämiä toimintaperiaatteisiin ja -tapoihin liittyviä kysymyksiä, ja osassa VI esitetään päätelmät. telepalvelujen arvioidaan hinnoissa siinä 5 Komission tiedonannossa Yleishyödylliset palvelut Euroopassa (KOM(96) 443, kohta 29) todetaan, että "yleispalvelun käsite on kuitenkin joustava siltä osin kuin sen sisältöä kehitetään vähitellen rakenteellisten ja teknisten erityispiirteiden ja kullekin alalle ominaisten tarpeiden mukaisesti". 9- Komission tässä tiedonannossa esittämät tiedot perustuvat vastauksiin, jotka saatiin jäsenvaltioille vuoden 1997 jälkipuoliskolla lähetettyyn kyselyyn, sekä komission omaan analyysiin ja vertailuihin aiemman, 13. maaliskuuta 1996 annettuun tiedonantoon6 sisältyneen kartoituksen tietojen kanssa. II TELEPALVELUJEN SÄÄNTELYN NYKYTILANNE 1. Yleispalvelun nykyinen laajuus Euroopan unionissa Yleispalveluvelvoitteiden nykyinen laajuus on määritetty yhteisön tasolla direktiivissä 97/33/EY (jäljempänä "yhteenliittämisdircktiivi"). Tässä direktiivissä on määritetty niiden palvelujen enimmäislaajuus, joiden kustannukset voidaan jakaa markkinoiden muiden toimijoiden kanssa yhteisön tasolla määritettyjen periaatteiden mukaisesti silloin, kun kustannukset muodostavat kohtuuttoman yleispalveluvelvoitteen hoitamisesta vastaavalle operaattorille tai operaattoreille. rasitteen Jäsenvaltioilla on oikeus asettaa teleyhtiöille muitakin velvoitteita ja järjestää niiden lainsäädännön mukaisesti7, mutta tällaisessa tapauksessa muita rahoitus yhteisön markkinoiden toimijoita ei voida vaatia osallistumaan aiheutuviin kustannuksiin. Yhteisön tasolla määritetyt palvelut ovat: liittäminen yleiseen kiinteään puhelinverkkoon puhelin-, telekopio-, ja datasiirtoyhteyttä varten sekä operaattorituki, hätäpalvelut, puhclinluctlclopalvelut (mukaan lukien puhelinluettelojen tarjoaminen), yleisöpuhelimet ja tarvittaessa erityispalvelut ja/tai -laitteet vammaisille tai henkilöille, joilla on erityistarpeita. (avoimen verkon Yhteenliittämisdirektiivin sisältämän, yleispalvelun rahoittamiseen liittyvän määrittelyn lisäksi nk. puhelintoimintadirektiivissä (ONP) soveltamisesta pientaajuuspuheviestitykseen annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/62/EY), määritetään yksityiskohtaisesti se palvelun taso, joka käyttäjän olisi saatava. Kyseistä direktiiviä, joka annettiin alun perin vuonna 1995, on hiljattain tarkistettu telemarkkinoiden täydellisiä vapauttamista silmällä pitäen, ja neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyivät lopulliset muutokset joulukuussa 1997. Yksi tärkeimmistä puhelintoimintadirektiivin sisältämistä seikoista on vaatimus, jonka mukaan jäsenvaltioiden on taattava yleispalvelun tarjoaminen kohtuulliseen hintaan. tarjoamisen 2. Oikeudenmukainen ja todellinen kilpailu televiestintäalalla Yksimielisyys siitä, millainen käyttäjille taatun yleispalvelun tason on oltava Euroopan unionissa, on erittäin tärkeää pyrittäessä varmistamaan, että markkinaolosuhteet ovat samankaltaiset täyttämisestä aiheutuvat kustannukset vaihtelevatkin eri maissa, voidaan sillä, että perusyleispalvelu jäsenvaltioissa. Vaikka yleispalveluvelvoitteen eri ft Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Teleyleispalvelu täysin vapautetun ympäristön näkökulmasta, KOM(96) 73. 1 Katso komission tiedonanto Yleishyödylliset palvelut Euroopassa (KOM(96) 443), kohta 30. 10- käsittää kaikissa jäsenvaltioissa samat palvelut, varmistaa, etteivät asianmukaisesti luodut korvausjärjestelmät muodosta sisämarkkinoiden esteitä*. edellä sääntelykehys todettiin, yhteisön sisältää mekanismin, Kuten jolla yleispalveluvelvoitteen hoitamisesta aiheutuvat nettokustannukset voidaan jakaa tiettyjen muiden markkinatoimijoiden kanssa, jos kansallinen sääntelyviranomainen katsoo näiden kustannusten muodostavan kohtuuttoman rasitteen9. Rahoitus voi tapahtua joko kansallisen yleispalvelurahaston kautta tai suorina maksuina, jotka yleispalvelun tarjoaja saa muilta, oman verkkonsa yleispalvelun tarjoajan verkkoon liittäviltä operaattoreilta. Osassa eri maissa. Huomionarvoista on, että yhdeksän 15:stä jäsenvaltiosta ei ole luonut tai aio tässä vaiheessa luoda aktiivisesti toimivaa yleispalvelurahastoa. IV on katsaus yleispalvelun toteutukseen rahoituksen Lopuksi todettakoon, että yhteisön kehyksessä ei oleteta, että kussakin jäsenvaltiossa toimii ainoastaan yksi yleispalvelun tarjoaja. Päinvastoin komissio katsoo, että muita liittyviä operaattoreita olisi kannustettava ottamaan hoitaakseen yleispalveluun velvoitteita. III TELEPALVELUJEN TÄMÄNHETKINEN TILANNE I. Niiden talouksien määrä, joissa on puhelin, sekä muita telepalveluihin liittyviä määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita Tarkasteltaessa, miten liittymien määrä 100 asukasta kohti on kehittynyt koko yhteisössä (ks. kuva 1 ), voidaan todeta, että kasvu jatkuu vakaana lähes kaikissa jäsenvaltioissa. Korkein liittymätiheys EU-maista on Ruotsissa, jossa on 68 liittymää 100 asukasta kohti (tämä taso saavutettiin jo vuonna 1990), ja Ruotsi on ainoa maa, jossa liittymätiheys ylittää Yhdysvaltojen tiheyden. Vähiten liittymiä vuonna 1996 oli puolestaan Irlannissa (36,0 liittymää 100 asukasta kohti), Portugalissa (37,5) ja Espanjassa (38,9)l() (ks. liitteen I taulukot 1 ja 2). Liittymien määrän suhteellinen kasvu on ollut nopeinta Portugalissa, Espanjassa ja Irlannissa, joiden alueeseen kuuluvat monet yhteisön vähemmän kehittyneistä alueista. x Pelkät yleispalvelun kustannusten erot eivät sinänsä muodosta sisämarkkinoiden esteitä. Toisaalta tietyn jäsenvaltion yleispalveluvelvoitteen hoitamisesta aiheutuvien kustannusten kohtuuttoman verrattuna puhelintoiminnan markkinoiden kokonaisliikevaihtoon - voi hyvinkin korkea taso muodostaa sellaiset kustannustenarviointi- ja rahoitusmenctelmät, jotka suosivat vakiintunutta operaattoria tai jotka eivät riittävästi kannusta tätä parantamaan toimintansa tehokkuutta. uusille markkinatulokkaille. Samoin esteitä voivat esteen olla () Yhteenliittämisdirektiivin 5 artikla. Yleispalvelun kustannusten määrittämiseen liittyvistä tulkinnoista rahoitusta koskevien kansallisten ja niiden teleyleispalvelun ja toimintaa koskevista pääperiaatteista, KOM(96) 608. rahoitusmekanismcihin ja kustannuslaskentaa jäsenvaltioille annettavista järjestelmien 27. 11. 1996. järjestelmien arviointiperusteista lisää komission * icdonannossa 10 "Liittymien määrä 100 asukasta kohti" on yleispalvelun kannalta huono indikaattori, koska se korreloi käänteisesti talouksien keskimääräisen koon kanssa, joka vaihtelee yhteisössä huomattavasti. 11 talouksien määrä, joilla on käytössään puhelinpalvelu, on vähittäisessä Niiden kasvussa tulosten perusteella niiden Kartoituksen joilla on käytössään puhelinpalvelu, on lisääntynyt hitaasti mutta jatkuvasti vuodesta 1995. Kasvu on ollut suurinta niissä maissa, joissa kasvunvaraa on eniten. Portugalissa puhelinpalvelun omaavien talouksien osuus on vuosina 1994 1997 kasvanut 74,8 prosentista 89,7 prosenttiin ja Irlannissa 71 prosentista 78 prosenttiin, (ks. liitteen I taulukot 1 ja 2)11 talouksien määrä, Eräs huolestuttava seikka on kuitenkin se, että useissa maissa (Belgia, Tanska, tätä keskeistä Kreikka, Luxemburg, Itävalta, Suomi ja Ruotsi) ei ole saatavilla indikaattoria koskevaa ajantasaista jo todettiin vuonna 1996 annetussa yleispalvelua koskevassa tiedonannossa, mikä merkitsee sitä, etteivät liittyvän näkökohdan seurannassa. Komissio tekee näiden ja muiden tässä vaiheessa puuttuvien tai puutteellisten tietojen osalta parhaansa hankkiakseen tarkempaa tietoa vuoden 1999 alkuun mennessä uutta katsausta varten13. tietoa12. Tämä perustietojen puute tämän yleispalveluun jäsenvaltiot juurikaan edistyneet ole Toinen olennainen seikka on, että todellisesta edistymisestä huolimatta niiden talouksien määrä, joi/la on käytössään puhelinpalvelu, ei vielä noussut Saksassa, Espanjassa, Irlannissa, Italiassa ja Portugalissa yli 90 prosentin. ja Internetin Kiinteän verkon kehityksen osalta voidaan nostaa esille myös eräitä muita piirteitä, jotka sekä niitä kuvastavat uusien palvelujen hinnoillelutoimcnpitcitä, joita operaattorit ovat kehityksen johdosta toteuttaneet ja jotka samalla edistävät tätä kehitystä. Ensinnäkin niiden talouksien määrä, joilla on kaksi tai useampia puhelinliittymiä on lisääntynyt selvästi. 14 Tämä viittaa siihen, että ainakin osaa liittämiseksi näistä puhelinverkkoon. Lisäksi jotkut kaapeliyhtiöt tarjoavat nykyisin Internet-yhteyttä ja monet operaattorit kokeilevat DSL-tekniikoita parantaakseen liittymien siirtonopeuksia. lisääntynyttä vaikutusta telekopiolaitteen tietokoneen liittymistä käytetään tai Puhelintiheyden lisääntymisen myötä myös yleisen kiinteän puhelinverkon välityksellä tarjotun palvelun laatu on yleensä parantunut 11 Tilastotietoihin "yksityisliittymien määrästä 100 taloutta kohti" on suhtauduttava varauksellisesti, koska nykyään yhä useammassa taloudessa on enemmän kuin yksi puhelinliittymä. Tämä ilmiö voi johtaa "todellisen" tiheyden yliarviointiin. X) I. isäksi Portugalin luku näyttää perustuvan vanhaan tietoon kotitalouksista. '* Maaliskuussa 1996 annetussa todettiin, että indikaattoreita. Näistä kaikista ei ensimmäisessä seurantakertomuksessa kuitenkaan tässä vaiheessa ole saatu kerättyä tietoa (esim. etätyöskentelyn yleisyys, online- tietopalvelun käyttömahdollisuuden omaavien sairaaloiden osuus, epäsuotuisiin ja harvaan asuttuihin alueisiin liittyvät tekijät). Jäsenvaltioita tullaan pyytämään lähettämään kyseiset tiedot komissiolle. tiedonannossa yleispalvelusta tarkasteltaisiin tiettyjä (KOM(96) 73) 14 Yksi keino laskea niiden talouksien määrä, joilla on enemmän kuin yksi puhelinliittymä, olisi määrittää sataa taloutta kohti liittymien määrän (jossa kakkosliittymän teoreettisen mahdollisuutta ei ole otettu huomioon) ja kiinteään verkkoon todellisuudessa liitettyjen talouksien prosenttimäärän välinen erotus. lasketun 12 synny Kartoituksen perusteella ci puhelinliittymän toimitusajoissa ja vikojen korjausajoissa (taulukot 3 ja 4). täysin yksiselitteistä kuvaa parannuksista Erityisen rohkaisevaa on, oi lii Kavallan ja Kreikan aiemmista pitkistä puhelinliittymän loimilusajoista on suurella osin päästy eroon vuoden 1995 jälkeen. Lisäksi kaikki jäsenvaltio! oval nyi määrittänee! ainakin vakiintuneelle operaattorille tavoiteajat, ja näitä lavoileaikoja on monissa maissa tiukennettu edellisen selvityksen jälkeen. Korjausten osalta kaikki jäsenvaltiot ovat joko ottaneet käyttöön "viankorjausten tavoiteajat" tai tiukentaneet aiempia lavoiteaikojaan vuoden 1995 jälkeen. Myös maksullisten yleisöpuhelinten määrä on lisääntynyt Vaikka maksulliset yleisöpuhelimet ovatkin kotitalouksien kiinteiden puhelinyhteyksien lisääntymisen ja matkaviestinpalvelujen kasvun myötä menettämässä merkitystään kotipuhelimen korvaajina, kartoituksesta käy ilmi, että yleisöpuhelinten määrä on lisääntynyt Irlanti, Luxemburg, (Kreikka, Espanja, Alankomaat, Portugali, Yhdistynyt kuningaskunta) (taulukko 2). jäsenvaltiossa seitsemässä Taulukosta 5 käy ilmi, että toimivien maksullisten yleisöpuhelinten osuus kasvoi Luxemburgissa, Irlannissa ja Alankomaissa, pysyi entisellään Tanskassa ja Itävallassa ja laski selvästi Ruotsissa sekä hieman Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Muista maista ci ollut saatavilla tietoja. Matkaviestinpalvelujen voimakas kasvu jatkuu, mutta kasvussa on alueellisia eroja Matkaviestinnän kasvu on jatkunut erittäin voimakkaana. Euroopassa on tällä hetkellä yli 45 miljoonaa matkapuhelimen käyttäjää, ja näistä yli 30 miljoonaa käyttää digitaalisia matkapuhelinjärjestelmiä. Ainakin viidessä (900 MHz:n taajuusaluetta käyttävän) GSM-operaattori n kanssa kilpailee kolmas (ja paikoin myös neljäs) matkaviestinjärjestelmä, jossa käytetään 1800 MHz:n alueen taajuuksia, ja useimmissa muissa jäsenvaltioissa on parhaillaan käynnissä DCS 1800 -operaattoreiden toimi lupamenettely. Joissakin jäsenvaltioissa uusien matkapuhelinliittymien tilausten vuotuinen määrä ylittää jo uusien kiinteiden liittymien määrän15. jäsenvaltioissa kahden Matkapuhelinten kokonaistiheys on korkein Pohjoismaissa (Tanska 24,9 %, Ruotsi 28 % ja Suomi 29,3 %, ks. taulukko 2). Tiheyden suuria vaihteluja muissa jäsenvaltioissa (tiheys on alhaisin Ranskassa, 4,2 %) tasoittaa nopea kasvu niissä maissa, joissa matkapuhelimia on suhteessa vähiten. Internetin ja muiden kehittyneiden palvelujen yleistyminen ja kehittyneiden palvelujen käyttö on Euroopassa Internetin jopa matkaviestinnän huimaa kasvua nopeammin. Lähtötaso on kuitenkin alhainen ja kchitysvaraa on paljon. Komissio on lisäksi huolissaan jäsenvaltioiden välisistä lisääntynyt 15 Tukeakseen kolmannen sukupolven matkaviestinnän kehitystä komissio antoi 11. helmikuuta 1998 langattoman ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi matkaviestinnän ja viestinnän (UMTS) koordinoidusta käyttöönotosta Euroopan yhteisössä. 13 joskin peruspuhelinpalvelujen määritelmällä huomattavista eroista Internetin kehityksessä. Kyseiset palvelut eivät kuulu yleispalvelun taataan, että kuluttajat voivat alaan, puhelinyhteyden kautta liittymän teleoperaattorilta tai Intcrnet-palveluntarjoajalta. Kehittyneiden palvelujen nykyisiä käyttömahdollisuuksia ja käytön mahdollisia esteitä käsitellään tarkemmin liitteessä III. Intcrnct-palvclut hankkimalla saada kaikki 2. Peruspuhelinpalvelujen hintojen kehitys Reaalihintojen ja kohtuuhintaisuuden kehittyminen tariffien Tässä kohdassa tarkastellaan puolueettomia arvioita eri käyttäjäryhmien kehityksestä. Näitä käyttäjäryhmiä on selostettu tarkemmin liitteessä II. Tilaajan puhelinpalvelusta maksama reaalihinta muodostuu puhelimen käytöstä ja siihen liittyvistä paikallispuhelujen, alueellisten puhelujen, kotimaan kaukopuhelujen ja ulkomaanpuhelujen tariffeista sekä toistuvasta kiinteästä vuokrasta ja kertamaksuna suoritettavasta puhelinliittymän asennusmaksusta10. Peruspuhelinpalvelujen hintoja ja kohtuuhintaisuutta seurattaessa olisikin otettava huomion kaikki nämä kustannustekijät. Puhelinylcispalvelun hintojen ja kohtuuhintaisuuden seurannan tulokset17 kunkin 15 EU:n jäsenvaltion osalta on esitetty liitteessä II. Liitteen käyrädiagrammit kuvaavat reaalihintojen18 kehittymistä vuodesta 1990 vuoden 1997 puoliväliin kolmen yksityiskäyttäjien tyypin osalta19. Kuvassa 2 esitetään näiden kolmen käyttäjätyypin kustannukset ecuina vuonna 1997. Puhelinpalvelujen hinnat vaihtelevat 15 EU:n tariffien tarkistamisprosessi on eri maissa eri vaiheessa. Myös eri maiden kilpailuympäristössä ja elinkustannuksissa on eroja, mikä sekin näkyy todellisissa veloitettavissa hinnoissa. jäsenvaltiossa, koska aiheuttama paine on Kilpailun enimmäkseen ulkomaanpuhelujen maksuihin. Tariffeja on alennettu ja tarkistettu sekä sääntelystä johtuvista että kilpailuun liittyvistä syistä. Merkittävä kehityssuuntaus on käyttöön tähän mennessä kohdistunut "' Puhelimesta aiheutuvia kustannuksia koskevaan laskelmaan olisi lisättävä kertamaksuna suoriteltavaan todelliset liittymiin asennusmaksuun perustuva vuotuinen poistoarvo, jotta saataisiin selville puhelimen käytöstä aiheutuvat kokonaiskustannukset. 17 Monitoring Developments in Pricing and Ajjordahility oj Universal Service in Voice Telephony within the European Union. Eurodata Foundationin komissiolle laatima puolueeton tutkimus. IK Reaalihinnat ovat nimellishintoja, joihin on tehty inflaatiokorjaus käyttämällä indeksiä, joka vastaa kuluttajahintojen nousua tiettyyn vertailuvuoteen nähden. Tutkimuksessa on käytetty vertailuvuotena vuolla 1990, ja indeksit on lueteltu liitteessä 11. '^ Nämä kolme hintakoria vastaavat kolmen eri kuluttajatyypin puhelimenkäyttöä: keskivertokäyttäjä ("50 %:n käyttäjä", jonka puhelimenkäytöstä aiheutuvat kulut ovat keskimääräistä tasoa), pienkäyttäjä ("25 %:n käyttäjä", jonka kulut sijoittuvat alimpaan neljännekseen) ja minimikäyttäjä ("10 prosentin käyttäjä", jonka kulut sijoittuvat alimpaan kymmenykseen). Nämä kolme koria tai käyttäjäprofiilia on määritelty, jotta saataisiin selville hintakehityksen vaihtelut eri tyyppisessä käytössä ja erityisesti vähävaraisten kuluttajien osalta. Niiden avulla voidaan myös tarkastella tarjolla olevien erityisten pienkäyttötariffien vaikutuksia. Korit kattavat kiinteät maksut sekä edustavan määrän kotimaan- ja ulkomaanpuheluja. 14 perustuvien tariffien jatkuva lasku, jonka vaikutuksia tosin osittain vähentää kiinteiden maksujen, erityisesti kuukausivuokrien, nousu. Taulukosta 8 käy ilmi, että suurimmat tariffien laskut ovat vuosina 1995-1997 tapahtuneet ulkomaan-ja kaukopuheluissa. Paikallispalvelujen osalta (reaali)hinnat laskivat kyseisen ajanjakson aikana eniten Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Peruspuhelinpalvelun kokonaisreaalikustannusten yleinen kehitys20 Olennainen tariffimuutosten vaikutusta kuluttajiin kuvaava indikaattori on hintakehitys, jossa on otettu huomioon inflaation vaikutus. on useimmissa ttVk "50 %:n Kehityssuuntaus (keskiverto)käyttäjien" kokonaisrcaalikustannukset ovat laskeneet. Alankomaissa ja Ruotsissa, missä absoluuttinen hintataso oli jo aiemmin alhainen muihin jäsenvaltioihin verrattuina, kokonaiskustannukset ovat kuitenkin hieman nousseet viimeksi kuluneiden kolmen tai neljän vuoden aikana. jäsenvaltioissa se, Vähän ja erittäin vähän puhelinpalveluja käyttävien "25 %:n käyttäjien" ja "10 prosentin käyttäjien" kokonaisreaalikustannusten kehitys ei ole ollut normaalitariffien osalta täysin laskeneet Itävallassa, Tanskassa, yhdenmukaista. Kokonaisreaalikustannukset ovat Suomessa, Kreikassa, Irlannissa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, mutta Ranskassa ja Ruotsissa normaalitariffien mukaiset kokonaisrcaalikustannukset ovat nousseet. Muissa maissa näiden kuluttajaryhmien reaali tari flit ovat viimeksi tarkasteltuna ajanjaksona joko pysyneet entisellä tasolla tai nousseet hieman kaikkein vähiten puhelinpalveluja käyttävän ryhmän osalta. Joissakin jäsenvaltioissa on otettu käyttöön puhelinpalvelujen pienkäyttäjiä hyödyttäviä "pienkäyttötariffeja " Useiden jäsenvaltioiden (Itävallan, Ranskan, Italian, Alankomaiden, Portugalin, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan) operaattorit tarjoavat nykyisin erityisiä järjestelmällisesti soittavat suhteellisen vähän puheluja. Nämä erityistariffit koskevat yksityistalouden ensimmäistä puhelinliittymää ja niiden tarkoituksena on poistaa niitä mahdollisia haittoja, joita siirtyminen käyttöön perustuvista tariffeista kiinteisiin maksuihin voi aiheuttaa pienkuluttajille. tariffipakctteja käyttäjille, sovellettavia jotka 3. Kohtuuhintaisuus, kustannusten valvonta ja asiakkaiden tarpeet: erityistariffit ja muut asiakkaita hyödyttävät säänteh toimenpiteet tarkistukset Tariffien Kohtuuhintaisuudessa ei ole kysymys pelkästään hinnoista ja niiden kehittymisestä vaan myös mahdollisuudesta seurata ja valvoa kuluja sekä käyttää sellaisia tariffi- ja laskutusperusteita, jotka vastaavat parhaiten asiakkaiden tarpeita. puhelintiheyden hidastaneet kasvua. eivät ole 20 Kokonaisreaalikustannusten kehitys kuvaa, kuinka palvelujen hinnat tai kuluttajien kustannukset ovat kehittyneet suhteessa inflaatioon tai yleiseen kuluttajahintojen muutokseen - ks. alaviite 8. 15- Hintojen tarkistukset jatkuvat Euroopan unionissa (ks. liitteen I taulukot 7 ja 8). Joissakin maissa (Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi, Suomi ja Tanska) ne ovat seurausta aikaisesta markkinoiden vapauttamisesta, taas valmistautumisesta markkinoiden täydelliseen vapauttamiseen 1. tammikuuta 1998 lähtien ja joissakin (Kreikka, Irlanti, Luxemburg, Portugali, Espanja) valmistautumisesta myöhemmin toteutettavaan vapauttamiseen21. joissakin Niiden yksityisten kuluttajien ja muiden käyttäjien osalta, jotka soittavat pääasiassa korkeimman tariffin mukaan veloitettavia paikallispuheluja, mahdolliset vuokra- tai paikallispuhelumaksujen korotukset on toteutettava varovasti, jotta ei vaikutettaisi haitallisesti puhelinpalvelun yleiseen kohtuuhintaisuuteen. Komissio yksilöi mahdollisia haittavaikutuksia jo maaliskuussa 1996 antamassaan tiedonannossa, ja muutetun puhelintoimintadirektiivin22 3 artiklan 1 kohdassa kannatetaan nimenomaisesti hintakattojen tai muiden järjestelmien käyttöä siihen saakka kunnes kilpailu pitää tehokkaasti hinnat kurissa. soveltamalla turvataan useimmissa Käytännössä kohtuuhintaisuus hintakattoja23, jotka koskevat joitakin tai kaikkia yleispalvelun tarjoajien tariffeja ja joiden tarkoituksena on hillitä maksujen muutosvauhtia. Taulukossa 9 (liite I) on tarkempia tietoja tällä hetkellä voimassa olevista hintakatoista. jäsenvaltioissa Kaikkiaan yhdeksän jäsenvaltiota ilmoittaa keskimääräisten puhelinmaksujen laskeneen tosiasiallisesti 5 20 prosenttia vuoden 1995 jälkeen (liitteen I taulukot 7 ja 8). Rcaalilariffit ovat annettujen tietojen perusteella laskeneet kokonaisuutena katsoen eniten Ranskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, vaikkakin eri maiden tiedot koskevat jossain määrin eri ajanjaksoja. Eräs huolestuttava seikka on kuitenkin se, että kuusi jäsenvaltiota ei ole kyennyt esittämään tariffien yleistä muutosta koskevia lukuja. Hintojen tarkistamisen osalta yleisin kehityssuuntaus on ollut liittymävuokrien nousu, jonka vastapainoksi kuitenkin kaukopuhelujen ja erityisesti ulkomaanpuhelujen tariffit ovat laskeneet tuntuvasti (liitteen I taulukko 8). Kaikkein eniten ulkomaanpuhelujen ja kaukopuhelujen maksut ovat laskeneet niissä maissa, joissa kilpailu on jo alkanut ja tariffien joissa hintakattojen avulla tapahtuva sääntely mahdollistaa merkittävät tarkistukset tai edellyttää niitä. Tariffien tarkistukset olisi toteutettava nopeasti 21 Pidemmät siirtymäkaudet on myönnetty seuraaville jäsenvaltioille: Luxemburg (heinäkuu 1998), Espanja (joulukuu 1998, Irlanti ja Portugali (tammikuu 2000) ja Kreikka (tammikuu 2001). 22 Lopullinen teksti hyväksyttiin joulukuussa 1997, mutta direktiiviä ei ole vielä annettu virallisesti. 23 Kreikassa, Luxemburgissa ja Suomessa ei saatujen tietojen mukaan tällä hetkellä käytetä tai olla ottamassa käyttöön puhelintoiminnan kuluttajahintoja säänteleviä hintakattoja. -16 Komissio panee merkille saavutetun edistymisen, mutta katsoo, että hintojen tarkistukset voidaan ja pitäisi toteuttaa nopeasti, jotta vältettäisiin keinotekoisesti korkeina pidettävät ja järjestelmällisesti vääristyneet hinnat, joilla tuetaan yleispalvelua. 24 Tämä on tärkeää, koska kaukopuhelujen ja ulkomaanpuhelujen hinnat tulevat laskemaan vielä huomattavasti entisestään tammikuuta 1998 jälkeen, kun markkinoiden vapauttaminen antaa operaattoreille mahdollisuuden välittää puheluja yhteisön alueella siten, että niiltä voidaan periä ainoastaan kustannusperusteisia yhteenliittämismaksuja. I. Tariffien tarkistamisesta ja uudelleenjärjestelystä koituu lopulta merkittäviä etuja kaikille käyttäjille, kun palvelujen käyttö lisääntyy koko unionissa ja kilpailu on entistä tehokkaampaa. Pienkäyttötariffien kehittäminen ja niiden vaikutukset osoittavat, että hinnoittelun tarkistusten epäsuotuisat lyhyen aikavälin vaikutukset ovat korjattavissa ja että kaikki kuluttajat voivat päästä osallisiksi saavutettavista hyödyistä. Telepalvelujen kohtuuhintaisuus Palvelujen kohtuuhintaisuutta koskeva vaatimus on keskeisen tekijä teleyleispalvelun kannalta. Kaikkiaan 11 jäsenvaltiossa sovelletaan nykyisin oikeudellista velvoitetta tai toimilupaehtoihin liittyvää määräystä, jonka mukaan yleispalvelu on tarjottava kohtuulliseen hintaan. Näin ollen niissä on jo ennakoitu muutettuun puhelintoimintadirektiiviin sisältyvä oikeudellinen velvoite25. Toisaalta selvityksestä käy kuitenkin ilmi, että hyvin harvojen jäsenvaltioiden lainsäädännössä tai toimiluvissa on täsmennetty, miten kohtuuhintaisuutta mitataan. tärkeä saattaa aiheuttaa Kansallisten kohtuuhintaisuuden mittausperusteiden puuttuminen yleispalvelun ongelmia esimerkiksi siinä tapauksessa, että käyttäjät kyseenalaistavat hinnat tai palvelutason. Toisaalta kohtuuhintaisuus olisikin ehkä nähtävä keinona varmistaa, että hinnat eivät estä ihmisten liittymistä verkkoon tai saa heitä luopumaan verkon palveluista. Tällaisessa tapauksessa voi olla, ettei täsmällistä määrittelyä tarvita, vaan asiakkaiden yleisyyden tyytyväisyyden arvioimiseksi saattaa riittää, että seurataan kokonaisliheyttä sekä asiakasliittymien lopettamisien ja uudelleenavaamisten määrääjä niissä mahdollisesti ilmeneviä säännönmukaisuuksia. Nykyisin on tarjolla entistä suurempi valikoima tariffeja ja maksutapoja, otetaan huomioon sosiaaliset y m. näkökohdat joissa Kohtuuhintaisuudessa ei ole kysymys ainoastaan maksetuista hinnoista. Siihen kuuluu myös mahdollisuus valita erilaisista hintapaketeista, joissa kiinteitä ja erilaisia käytön mukaan vaihtelevia maksuja on yhdistelty eri tavoin. Lisäksi siihen sisältyy mahdollisuus valita, miten ja milloin maksut suoritetaan sekä asiakkaiden mahdollisuus seurata ja valvoa omia kulujaan (esim. erissä maksettavat liittymän avausmaksut; kuukausilaskutus laskutuksen sijaan; kahden kuukauden välein tai neljännesvuosittain suoritettavan 24 Monissa jäsenvaltioissa tarkistukset on jo suoritettu. Tilannetta arvioidaan komission kolmannessa raportissa televiestinnän sääntelypaketin toteuttamisesta, KOM (98). 25 Direktiivi 97/. /LY avoimen verkon tarjoamisen (ONP) soveltamisesta puhelintoimintaan ja teleyleispalvelusta kilpailuympäristössä. 17 asiakkaiden maksamien takuusummien korvaaminen tietyillä luottorajoilla; mahdollisuus tai kalliimpien palvelujen käyttö; puhclunestoon, jolla estetään mahdollisuus saada eritelty lasku tai kulujen erittely). lisämaksullisten Liitteen I taulukossa 10 on selvitetty, missä jäsenvaltioissa on tähän mennessä otettu käyttöön erityisiä pienkäyttölariffeja, joiden avulla puhelinpalvelu voidaan tarjota kohtuullisempaan hintaan ja saada entistä paremmin kaikkien käyttäjien saataville. Erityistoimenpiteet, joiden avulla kuluttaja voi helpommin valvoa puhelinpalvelun kuluja Järjestelyt, joilla autetaan kuluttajia valvomaan käyttämänsä puhelinpalvelun aiheuttamia kuluja, voivat olla esimerkiksi seuraavanlaisia: i) eritellyt laskut, ii) yleinen tai valintainen puhelujen esto, jolla estetään perus- tai lisämaksullisten palvelujen käyttö, iii) ennalta asetettu puhelinpalvelun kustannuskatto, iv) laskujen ennakkomaksut. Vain harvoissa jäsenvaltioissa on niiden antamien tietojen perusteella (liitteen I taulukko 12A) käytössä muita erityisjärjestelyjä kuin eritelty laskutus. Laskujen cnnakkomaksujärjestelmä on joko käytössä tai suunnitteilla Ranskassa, Luxemburgissa sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Suomessa asiakkailla on mahdollisuus valita vaihtoehto, jossa liittymämaksu on alhaisempi ja vuokrana perittävät toistuvaismaksut vastaavasti korkeampia. Espanjassa on käytössä järjestelmä, jossa puolet ensimmäisen liittymän liittämiskustannuksista voidaan maksaa kolmessa yhtä suuressa erässä kolmen ensimmäisen puhelinlaskun yhteydessä. Yhdistynyt kuningaskunta näyttää kuitenkin olevan tällä hetkellä ainoa jäsenvaltio, jossa on tarjolla tai suunnitteilla erittäin laaja valikoima mahdollisuuksia, joiden avulla kuluttajat voivat valvoa omia puhelinkulujaan. Lisäksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa on käytössä nk. "yksityistalouksien rajoitetun palvelun järjestelmä" (Residential Limited Service Scheme), jonka avulla kotitaloudet voivat hankkia käyttöönsä erittäin huokean puhelinpalvelun. Järjestelmän mukaisessa palvelussa käyttäjä voi ainoastaan ottaa vastaan puheluja ja korjauspalveluun. soittaa hätäpuheluja asiakaspalveluun tai puheluja tai Joidenkin jäsenvaltioiden kansalliset sääntelyviranomaiset ovat alkaneet julkaista tietoja kuluttajien verkkoyhteyksien katkaisemisesta tai uudelleenavaamisesta. Toimenpiteen taustalla on huomion kiinnittyminen laskujen maksamatta jättämisten aiheuttamiin verkkoyhteyksien katkaisemisiin. Verkkoyhteyden katkaisemiseen on kolme pääsyytä: 1) tilaajan muuttaminen toiseen osoitteeseen, 2) laskujen maksamiseen liittyvät ongelmat ja 3) tilaajan päätös hankkia palvelut toisesta verkosta. Kolmas syy on sidoksissa siihen, missä määrin paikallisia kilpailevia operaattoreita on olemassa. Tarve lisätä joustavuutta verkkoyhteyden katkaisutapauksissa on jo otettu huomioon muutetussa puhelintoimintadirektiivissä, jonka mukaan jäsenvaltioiden on vahvistettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että käyttäjille on, lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse vilpillisestä toiminnasta tai jatkuvasta laskujen maksun myöhästymisestä tai maksamatta jättämisestä, tarjolla "pehmeä" verkkoyhteyden katkaisu (eli he voivat soittaa ja vastaanottaa tietyn ajan puheluja veloituksetta). Saatujen vastausten perusteella - 18- "pehmeä katkaisu" on käytössä neljässä jäsenvaltioissa, Belgiassa, Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kuluttajat ovat saamassa vahvemman aseman käyttämiään palveluja koskevassa päätöksenteossa Kaikissa jäsenvaltioissa Kreikkaa26, Irlantia, Italiaa, Luxemburgia ja Itävaltaa (katso liitteen I taulukko 6) lukuun ottamatta on otettu käyttöön erityisiä järjestelmiä, joiden avulla kuluttajat sekä tiettyjen käyttäjäryhmien, kuten vammaisten, etuja ajavat ryhmät saadaan mukaan järjestelmät täydentävät monissa tapauksissa yleisempiä kuulemisjärjestelmiä, joiden avulla yleisö voi esittää näkemyksensä keskeisistä sääntelyyn liittyvistä kysymyksistä. telepalveluja koskevaan päätöksentekoon. Nämä Kaikissa jäsenvaltioissa on nykyisin järjestelmiä kuluttajien valitusten käsittelyä varten Kaikissa jäsenmaissa on nykyisin käytössä erityisiä menettelyjä kuluttajien valitusten käsittelyä varten. Useimmissa tapauksissa päävastuu on asianomaisella operaattorilla, mutta myös kansallisella sääntelyviranomaisella on oma tehtävänsä osana sen yleistä lehlävää markkinoiden valvojana tai sellaisissa tapauksissa, joissa asiaa ei kyetä muuten ratkaisemaan. Näitä menettelyjä on selostettu tarkemmin taulukossa 6A. Taulukossa 6B on puolestaan lueteltu kansalliset valituksia käsittelevät elimet ja niiden osoitteet. Merkillepanon arvoinen seikka on, että joissakin jäsenvaltioissa on vielä erillinen valitusmenettely, jota käyttäen on mahdollista valittaa valituselimen päätöksistä, joskin usein tavanomaisten hallinto-oikeudellisten menettelyjen mukaisesti. Kuluttaja-asioissa tehdyt päätökset annetaan useimmissa jäsenvaltioissa tiedoksi ainoastaan asianosaisille, jos nämä sitä pyytävät, tai julkaistaan asianomaisen viranomaisen vuosikertomuksessa. Tavanomaisten valitusten käsittely on kaikissa jäsenvaltioissa ilmaista27. Kuluttajat ilmaisevat tyytymättömyytensä entistä herkemmin Useimmissa jäsenvaltioissa tehdään nykyisin tilastoja käsiteltyjen valitusten määrästä28. Huolimalta palvelun laadun paranemisesta valitusten kokonaismäärä on yleisesti ottaen kuvastaa nousussa todennäköisesti sitä, että telemarkkinoiden vapauttamisen lähestyessä ollaan entistä paremmin selvillä käytettävissä olevista menettelyistä. ottamatta). Tämä kuningaskuntaa (Yhdistynyttä lukuun 2() Kreikassa on suunniteltu kuluttajien osallistumisen mahdollistavan järjestelmän lisäämistä maan lainsäädäntöön, mutta tätä koskevia säädöksiä ei ole vielä pantu täytäntöön. 27 28 Itävalta ei ole ilmoittanut, peritäänkö maassa maksu tai korvaus kuluttajien valitusten käsittelystä. Italia, Luxemburg, Portugali ja Ruotsi eivät ilmoittaneet valitusten määriä vastauksessaan komission syyskuussa 1997 lähettämään kyselyyn. - 19- IV YLEISPALVELUN LÄHESTYMISTAVAT YLEISPALVELUN RAHOITTAMISEEN KUSTANNUKSET ERI JA MAIDEN Yhteisön lainsäädännössä on määritetty yksityiskohtainen kehys29, jonka avulla voidaan yksilöidä yleispalveluvelvoitteen hoitamisesta aiheutuvat kustannukset sekä varmistaa yleispalvelun riittävä rahoitus sen jälkeen, kun markkinat on avattu kilpailulle. Lisäksi komissio antoi marraskuussa 1996 yleispalvelun kustannuslaskentaa ja rahoitusta koskevan tiedonannon30, jotta voitaisiin kehittää paras mahdollinen käytäntö tämän alan toimenpiteitä varten. Useimmissa jäsenvaltioissa on vuoden 1998 kansallisten kehysten täytäntöönpanon yhteydessä tehty kustannuslaskelmia sekä selvitetty rahoitusta. Monissa jäsenvaltioissa on epätietoisuutta yleispalvelun arvioiduista kustannuksista Taulukosta 14 käy ilmi, että neljä jäsenvaltiota on esittänyt arvion yleispalvelun nettokustannuksista. Yhdistyneessä kuningaskunnassa kansallinen sääntelyviranomainen on teettänyt puolueettoman arvioinnin, jonka mukaan nettokustannukset vastaavat 0,8- 1,6 prosenttia British Telecomin (BT) liikevaihdosta. Muut arviot, jossa on suhteutettu nettokustannukset liikevaihtoon, on saatu Espanjasta (2,1 3,7 prosenttia), Ranskasta (5,5 prosenttia) ja Alankomaista (5,5 prosenttia). Komissio ymmärtää, että erot yleispalvelun nettokustannuksissa ovat mahdollisia, mutta pitää ongelmallisina arvioiden eroavuuksia varsinkin niissä tapauksissa, joissa ci ole suoritettu puoleetonta arviointia. Yhdeksän 15 jäsenvaltiosta katsoo, etteivät ne tarvitse erityisjärjestelyjä yleispalvelun rahoittamiseksi avatessaan markkinansa täydelle kilpailulle 29 Komission direktiivi 96/19/LY, annettu 13 päivänä maaliskuuta 1996, täydellisen kilpailun toteuttamista televiestintämarkkinoilla pohjustavan direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta, KYVL L 74, 22. 3. 1996, sekä Lumopa n parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/33/RY, annettu 30 päivänä kesäkuilla 1997, televiestinnän yhteenliittämisestä soveltaen avoimen verkon tarjoamisen (ONP) periaatteita yleispalvelun ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi, IiYVL L 199/32, 26. 7. 1997. 10 Komission tiedonanto teleyleispalvelun kustannuslaskentaa ja rahoitusta koskevien kansallisten järjestelmien arviointiperusteista ja jäsenvaltioille annettavista järjestelmien toimintaa koskevista pääperiaatteista, KOM(96) 608 lopullinen. jotka aiheutuvat yhteisön On syytä ottaa tarkemmin esille kolme kehykseen liittyvää seikkaa. Ensinnäkin laskelmiin voidaan sisällyttää ainoastaan kustannukset, tason määrittelyn mukaisten yleispalveluvelvoitteiden hoitamisesta, ja kustannuksiin on mahdollista saada tukiosuuksia muilta ainoastaan näiden velvoitteiden hoitamisen nettokustannusten osalta. Kaikkien laskelmien on oltava kansallisen säääntelyviranomaisen tarkistettavissa. Toiseksi jäsenvaltioiden tehtävänä on arvioida esitettyjen nettokustannuslaskelmien perusteella, muodostavatko kyseiset kustannukset kohtuuttoman eri rasitteen markkinatoimijoiden kesken, voidaan soveltaa ainoastaan silloin, kun tällainen arvio on tehty, Kolmanneksi yhteisön kehyksen perusteella on mahdollista soveltaa kahta järjestelmää kustannusten kattamiseksi muutoin kuin suoraan kyseisen valtion budjettivaroista. Toinen näistä on kansallinen yleispalvelurahastoja toinen järjestelmä, jossa muut markkinatoimijat maksavat lisämaksuja. organisaatiolle. asianomaiselle kustannuksia Järjestelmää, jaetaan jolla 20- Komissiosta panee merkille, että yhdeksän jäsenvaltiota (Itävalta, Belgia, Tanska, Suomi, Saksa, Luxemburg, Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) on päättänyt tässä vaiheessa, että niiden kansalliset markkinat voidaan avata kilpailulle ilman, että ylcispalvelukustannuksia olisi jaettava muiden markkinatoimijoiden kanssa. Joissakin tapauksissa jäsenvaltiot ovat arvioineet, että yleispalvelusta aiheutuvat kustannukset eivät muodosta kohtuutonta rasitetta palvelusta vastaavalle operaattorille tai operaattoreille, ja joissakin taas, että tarvittavan rahaston hallinnoinnin kustannukset olisivat suhteessa liian korkeat. Itävallassa, Belgiassa, Saksassa ja Luxemburgissa on kuitenkin jo voimassa säännöksiä, jotka mahdollistavat kansallisen yleispalvelurahaston käyttöönoton siinä tapauksessa, että yleispalvelun kustannukset osoittautuvat korkeiksi. Muut jäsenvaltiot (lukuun ottamatta Kreikkaa, jonka lainsäädäntöä ei ole vielä tältä osin kehitelty kovin pitkälle) ovat päätyneet kansallisen yleispalvelurahaston käyttöön31. Niissä maissa, joille on myönnetty poikkeus, tällaiset toimenpiteet saadaan kuitenkin ottaa käyttöön vasta, kun markkinat on saatu täydellisesti vapautetuiksi. vaikka Joissakin jäsenvaltioissa on myös otettu käyttöön nk. "liittymistä aiheutuvien tappioiden" korvausjärjestelmiä, kuulukaan yleispalvclukustannuksiin. Esimerkiksi Ranskassa on käytössä tilapäinen lisämaksu, jonka avulla pyritään korvaamaan liittymistä aiheutuvat tappiot32. Tällä tarkoitetaan niitä tuloja, jotka vakiintunut operaattori "menettää" sen takia, että sääntelyllä on rajoitettu sen mahdollisuuksia tarkistaa tariffejaan. On tärkeää, että liittymistä aiheutuvat tappiot määritetään liittymäinfrastruktuurin arvon taloudellisen arvioinnin perusteella. kustannukset tällaiset eivät Tiettyjä televiestintään liittyviä tukimuotoja ei voida sisällyttää yleispalvelurahastoon, vaan ne on maksettava valtion varoista Minkään sellaisten velvoitteiden hoitamista, jotka eivät kuulu yhteisön lainsäädännössä määritellyn yleispalvelun piiriin, kuten crikoispäätclaittciden antamista vammaisten käyttöön, ei voida rahoittaa muilla markkinatoimijoilta perittävillä pakollisilla maksuilla. Sen sijaan tällaisia palveluja on mahdollista rahoittaa valtion varoista. Normaalien julkistettujen picnkäyttötariffien nettokustannuksia rahoittaa käyttämällä hallinnoidaan asianmukaisesti ia avoimesti. voidaan kuitenkin rahastoja yleispalvelurahastoja edellyttäen, että 31 Ranskassa on kuitenkin päätetty käyttää vuoteen 2000 saakka myös lisämaksujärjestelmää. 32 Maksu peritään yhteenliittämisestä vastaaville operaattoreille maksettavana lisämaksuna. Yhteisön lainsäädännössä säädetään jo selkeästi, että tällaisia kustannuksia ei lueta yleispalveluvelvoitteen hoitamisesta aiheutuviin kustannuksiin. Siinä tapauksessa että niihin liittyviä maksuja peritään, niiden että tilapäisiä olisi oltava yhteenliittämismaksuista. sekä yleispalvelumaksuista ne on pidettävä erillään ja 21 V TOIMINTAPERIAATTEISIIN KYSYMYKSIÄ JA -TAPOIHIN LIITTYVIÄ 1. Telepalvelujen tarjoaminen jäsenvaltioiden väliset kiinteiden Kiinteiden puhelinliittymien määrä on kasvanut Euroopan unionissa yli 190 miljoonaan, liittymätiheyden erot pienenevät edelleen. Joissakin ja jäsenvaltioissa tilaajien määrän kasvu on hidastunut liittymien matkapuhelinten käytön lisääntyessä, joskin vastapainoksi kakkosliittymicn kysyntä on lisääntynyt. Matkapuhelinliittymien tilaajia on tällä hetkellä Euroopan unionissa noin 45 miljoonaa, ja kokonaismäärä kasvaa edelleen noin 50 prosenttia vuodessa. Euroopan unionissa on kuitenkin edelleen arviolta kuusi miljoonaa taloutta, joilla ei ole käytössään puhelinpalvelua. Täsmällistä lukumäärää on mahdoton esittää, koska useissa jäsenvaltioissa ei kartoiteta tai koota tätä koskevia tietoja. Tietojen puuttuminen ei ole yllättävää niissä maissa, joissa puhelimia on käytössä runsaasti. Sen sijaan on ilmeisiä, että niissä tapauksissa, joissa puhelimen saatavuus ja käyttö eivät vielä yllä lähellekään kattavaa jäsenmaiden kansallisten sääntelyviranomaisten olisi ehdottomasti koottava alaa koskevaa tietoa ja seurattava tilannetta. tasoa, Komissio pitää myönteisinä kansallisten sääntelyviranomaisten pyrkimyksiä kiinnittää huomiota vähätuloisten ja muita heikommassa asemassa olevien kuluttajien erityistarpeisiin jo ennen muutetun puhelintoimintadirektiivin sisältämien vaatimusten voimaantuloa. Joissakin jäsenvaltioissa pyritään nykyisin entistä ponnekkaammin siihen, että asiakkaat voivat saada haluamansa palvelun, valita tariffipaketin, valvoa kulujaan ja maksaa laskunsa tavalla, joka vastaa entistä paremmin heidän omia tarpeitaan. Noin Muutamassa jäsenvaltiossa on nykyisin saatavilla yleispalvelusta vastaavan operaattorin tarjoama palvelu, jonka avulla puhelinkuluja voidaan rajoittaa etukäteen, ja useimmissa jäsenvaltioissa on jo mahdollista estää tietyntyyppiset (tavanomaista kalliimmat) käyttöön puhelut. picnkäyttötariffijärjcstelmiä, joissa yksityiskuluttajillc on tarjolla puhelinpalvelu, jonka kuukausittaiset kiinteät vuokrat ovat tavallisia alhaisempia". Yleisesti ottaen komissio katsoo, etlä puhelintiheyttä ja puhelimen käyttöä voidaan parhaiten lisätä soveltamalla yhdistelmää, jossa kilpailu ja yhteisön lainsäädännössä säädetyt suojatoimenpiteet täydentävät toisiaan. kolmanneksessa jäsenvaltioista otettu on Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi huolehdittava siitä, että ne kykenevät tarvittaessa määrittämään niiden kotitalouksien määrän, joilla ei ole käytössään peruspuhelinpalvelua, sekä seuraamaan tämän määrän kehitystä. Niiltä osin kuin palvelun tilaamatta jättäminen ei ole tarkoituksellista, olisi kehitettävä yhteisön vastaavanlaisia lainsäädännön mukaisesti pienkäyttäjätariffeja järjestelmiä, joiden avulla voidaan tarjota kohtuuhintainen puhelinpalvelu. ja muita 33 Mainittakoon, että "pienkäyttötariffijärjestelmät", joissa liittymän kytkentämaksut ja liittymän vuokra ovat alhaisempia mutta puhelumaksut vastaavasti korkeampia, voivat olla taloudellisesti kannattavia (ts. niistä saadut tulot voivat ylittää niistä aiheutuvat kustannukset), eikä niitä näin ollen voida ottaa huomioon yleispalvelun nettokustannuksissa. -22 Tällaisten järjestelmien on kuitenkin oltava kaikilta osin kilpailusääntöjen mukaisia. 2. Kohtuuhintaisuus ja laatu Kohtuuhintaisuuteen liittyy useita eri näkökohtia, kuten hintojen tasoja rakenne, hintojen muuttuminen ajan myötä sekä käyttäjien mahdollisuus seurata, valvoa ja halutessaan myös kontrolloida ennakolla kulujaan. Lisäksi toimivilla hintakatto-järjestelmillä ja pienkäyttötariffeilla (jota eivät vääristä kilpailua) voidaan varmistaa, että hyödyt siirtyvät kaikille kuluttajille myös teknisten muutosten ja markkinoiden vapauttamisen vuoksi toteutettavan hintojentarkistusprosessin aikana. Liitteen II analyysista, jossa on tarkasteltu eri kuluttajaryhmien maksamien hintojen kehittymisiä vuosina 1990 1997, kiiy ilmi, että puhelinpalvelujen rcaalikulullajahinnal ovat useimpien kuluttajien osalta laskeneet. Hintojen lasku ci kuitenkaan ole kaikissa tapauksissa koskenut puhelinta vähän käyttäviä tilaajia (koska kiinteät maksut muodostavat suuren osan heidän kuluistaan). Hinnat eivät myöskään ole välttämättä laskeneet, jos enimmäishintojen sääntely ei ole ollut kovin tiukkaa. Muutetun puhelintoimintadirektiivin lopullisessa versiossa selkiytetään toimintatapoja säätämällä, että kohtuuhintaisuutta koskevat säännöt ja perusteet annetaan julki kansallisella tasolla kuluttajien ja käyttäjien kuulemisen jälkeen. Lisäksi komission on laadittava kertomuksia säädetään myös menettelyistä, joilla kansalliset sääntelyviranomaiset voivat valvoa puhelinpalvelujen laatua ja ryhtyä käyttäjiä ja kuluttajia kuultuaan tarvittaessa korjaaviin toimenpiteisiin operaattoreiden toimintaa parantaakseen. kehittymisestä. Direktiivissä tariffien siitä, että kohtuuhintaisuutta, palvelun Komissio huolehtii kuluttajansuojaa koskevat muutetun puhelintoimintadirektiivin pannaan täytäntöön, sekä jatkaa tariffien kehityksen ja palvelun analysointia ja kehitystä koskevien kertomusten laatimista. ja laatua säännökset laadun 3. Yleispalvelun laajuus Televiestintäalan täyden kilpailun käynnistäminen Euroopan unionissa vuoden 1998 alusta lähtien on merkinnyt sitä, että on yhtäältä säädetty lainsäädäntöä, jolla on taattu yleispalvelun tarjoaminen ja lisätty sitä koskevia säännöksiä, mutta pyritty samalla varmistamaan, etteivät mitkään kansalliset tukitoimet vääristä todellista kilpailua. Euroopan unionin yleispalvelun laajuudesta sekä yleispalveluvelvoitteen hoitamisesta aiheutuvien kustannusten rahoituksesta on säädetty yhteisön lainsäädännössä, erityisesti puhelintoimintadirektiivissä ja yhteenliittämisdirektiivissä. Komission tiedonannossa Yleishyödylliset palvelut Euroopassa (KOM(96) 443) todetaan, että "yleispalvelun käsite on kuitenkin joustava siltä osin kuin sen sisältöä kehitetään vähitellen rakenteellisten ja teknisten erityispiirteiden ja kullekin alalle ominaisten todennäköisesti markkinavoimat määräävät tarpeiden mukaisesti". Telealalla - 2 3- tulevaisuudessa yleispalvelun perustana olevien uusien palvelujen ja tekniikoiden kehittämisestä, käyttöönotosta ja yleistymisestä. Päällimmäisenä poliittisena tavoitteena on oltava, että uudet palvelut ja tekniikat saadaan hyödyttämään koko Euroopan unionia. Myös televiestintäalan tehokkaan kilpailun takaaminen on erittäin tärkeää, koska kilpailu on keskeinen tekijä palvelun laadun parantamisen, puhelintiheyden lisäämisen ja hintojen laskun kannalta. ja vaikuttava ihmisten yhdenvertaisuuteen Yleispalvelu on keino saada markkinoiden kehityksen myötä koituvat hyödyt kaikkien käyttäjien ulottuville riippumatta käyttäjien asuinpaikasta tai yhteiskunnallisesta ja taloudellisesta asemasta. Komissio on todennut yleispalvelun olevan olennainen tekijä. Tällainen solidaarisuuteen sääntclynäkökulma on valittu osittain siksi, että vältyttäisiin joissa tilanteilta, markkinatulokkaat harjoittavat tehottomia tai markkinoita vääristäviä käytäntöjä. Lisäksi tarkoituksena on varmistaa, että kaikilla unionin kansalaisilla on mahdollisuus käyttää tiettyjä korkealaatuisia palveluja joihin heillä on varaa. Yleispalvelussa ei kuitenkaan ole kysymys siitä, että pyrittäisiin edistämään tiettyjä tekniikoita tai määrittämään etukäteen, mitkä palvelut taataan yleisesti. Televiestintäalan kaupalliset kehityssuuntaukset eivät etenkään nopeasti kasvavalla matkaviestinpalvelujen alalla tue yhtenäisten ja pakollisten palvelutyyppistandardien määrittämistä, vaan kehitys kulkee kohti entistä laajempaa palvelumahdollisuuksien ja -pakettien valikoimaa, josta kuluttajat voivat itse valita haluamansa vaihtoehdon. sellaisilla hinnoilla, unionissa telemarkkinoiden Koska Euroopan täydellinen toteutettava vapauttaminen on vasta alkuvaiheessa, komissio katsoo, että saatavilla olevien tietojen perusteella on ennenaikaista harkita muutoksia yleispalvelun (mukaan lukien sen laajuus ja rahoitus) perustana olevaan lainsäädäntöön, koska näin saatettaisiin vaarantaa sääntelykehyksen vakaus. Komissio huolehtii kuitenkin siitä, täytäntöön että muutetun puhelintoimintadirektiivin mahdollisimman pian. Näillä säännöksillä taataan kohtuuhintainen palvelu sekä useita tähän liittyviä seikkoja, ja ne ylittävät nykyisen palvelutason useissa jäsenvaltioissa. säännökset pannaan 4. Yleispalvelun rahoitusjärjestelmien toiminta Jäsenvaltioilta ci vaadita sellaisten kansallisten järjestelmien käyttöönottoa, joilla yleispalvelun tarjoamisesta aiheutuvia rasitteita voidaan jakaa eri markkinatoimijoiden kesken. Niissä tapauksissa, joissa tällaisia järjestelmiä käytetään, niiden on kuitenkin oltava yhteisön lainsäädännön, erityisesti komission direktiivin 96/19/EY ja direktiivin 97/33/EY (yhteenliittämisdirektiivi), mukaisia. Komissio panee merkille, että kaikki jäsenvaltiot ovat selvittäneet tai ovat parhaillaan selvittämässä, miten yleispalvelun tarjoaminen voidaan taata, kun Euroopan unionin televiestintämarkkinat vapautetaan täydellisesti. Muutamat maat ovat arvioineet hyvin yksityiskohtaisesti ne mahdolliset nettokustannukset, jotka koituvat yleispalvelusta vastaavalle operaattorille yleispalveluvelvoitteen hoitamisesta. jäsenvaltiota, Ranska Kaksi Italia, ovat päättäneet perustaa kansallisen yleispalvelurahaston, jonka toiminta alkaa vuoden 1998 alusta. Tämän lisäksi Ranska ja - 2 4- lisämaksujärjestelmää lisätty käyttää vuoteen 2000 asti maksu), jolla katetaan myös liittymistä aiheutuvat tappiot. Ranskan osalta komissio loleaa, että luodussa järjestelmässä peritään maksuja myös markkinoiden vapauttamista edeltävällä vuodelta. Niissä maissa, joille on myönnetty markkinoiden täydellisen vapauttamisen aloittamista koskeva poikkeus (Espanja, Irlanti, Portugali ja Kreikka), yleispalvelurahasto saadaan ottaa käyttöön vasta, kun täydellinen vapauttaminen on toteutettu. (yhtcenliittämismaksuihin sitä mahdollisuutta, että yleispalveluvelvoitteen Komissio pitää huolestuttavana hoitamisen nettokustannukset voidaan arvioida liian korkeiksi, mikä taas saattaa johtaa kilpailun vääristymiseen. Yleisesti ottaen yleispalvelun rahoitusjärjestelmää voidaan käyttää, jotta voitaisiin saada tuloja yleispalveluvelvoitteen hoitamisesta aiheutuvien nettokustannusten kattamiseksi sellaisessa tarjoava vakiintunut operaattori joutuisi epäedulliseen kilpailuasemaan, jos sen olisi vastattava näistä kustannuksista yksin. Syrjimättömyysperiaatteen mukainen toiminta edellyttää aiheutuvat tällaisessa nettokustannukset on katettava perimällä maksuja niin laajalla alan toimijoiden joukolta kuin määritetään yhtecnliittämisdircktiivissä "muut yleisiä televerkkoja ylläpitävät ja/tai yleisesti saatavilla olevia puhcensiirlopalvcluja tarjoavat organisaatiot". tapauksessa, että yleispalvelun yleispalveluvelvoitteen hoitamisesta tapauksessa, lainsäädäntö toimijoiksi Tällaisiksi sallii. EU:n että Komissio jatkaa yleispalvelun kustannusten kattamiseksi luotujen kansallisten yhteisön tutkimista järjestelmien lainsäädännön mukaisia. että ne ovat tavoitteenaan varmistaa, 5. Kehittyneet palvelut ja niiden julkiseen käyttöön liittyvät kysymykset Kehittyneiden palveluiden markkinoiden kasvu ja alan innovaatioiden aikaansaaminen edellyttävät, että nykyiset operaattorit, joilla on parhaat valmiudet toimittaa tällaisia palveluja lisääntymisestä), sekä uudet opcraalloril ja erityiset Interncl-palvclunlarjoajat, jotka ovat infrastruktuurin ja palvelujen terveesti osalta keskenään. riippuvaisia vakiintuneista operaattoreista, kilpailevat jotka hyötyvät suoraan teleliikenteen jatkuvasti (ja Aidon kilpailun kehittyessä Euroopan unionissa sekä paikallisten että kaukopalvelujen valikoima kasvaa, mikä puolestaan vauhdittanee edelleen kasvua ja kehitystä. Joissakin tapauksissa kannustimena vuorovaikutteisten palvelujen tarjoamiselle yksityisasiakkaille toimivat digitaalisiin televisiolähetyksiin pääsee vauhtiin (standardeja ja ehdollisen pääsyn palveluja koskevan rinnalle kehittyy EU:n todennäköisesti uusia vuorovaikutteisia palveluja. tukemana), perinteisten televisiopalvelujen lainsäädännön tekijät. Kun esimerkiksi siirtyminen kokonaan uudet kun palvelujen kehittyneiden ja Samalla yksityistalouksissa lisääntyy eri puolilla Euroopan unionia, herää kysymyksiä siitä, miten näitä palveluja voitaisiin kehittää ja käyttää hyväksi erilaisissa julkisissa yhteyksissä. Missä määrin esimerkiksi valtiot ja julkiset viranomaiset käyttävät uusia palveluja ja mahdollisuuksia ja edistävät niitä? Onko suurella yleisöllä mahdollisuus käyttää yrityksissä Internetin käyttö ja 25 palveluita ja laitteita yleisissä kirjastoissa tai muissa julkisissa paikoissa? Osataanko uutta teknologiaa ja uusia palveluita käyttää tehokkaasti hyväksi koulutuksessa? On syytä korostaa, että teollisuuden ja kaupan (sekä itse teleyritysten) etujen kannalta on erittäin tärkeää, että niin yksityisasiakkaat kuin yrityksetkin ottavat käyttöön uudet palvelut. Erityisesti Internet mutta myös tulevat olemaan kanavia, joiden välityksellä mainostetaan, myydään ja toimitetaan muita palveluja (pankki-, rahoitus- ja vakuutuspalveluja, uutis- ja tietopalveluja, vähittäiskaupan palveluja, pelejä, tietokoneohjelmia jne. ). interaktiivinen televisio Erittäin tärkeä osa-alue on koulutus. Tässä tiedonannossa korostuu jälleen se, että koulutuksen osalta nousee esille suuri määrä erilaisia kysymyksiä, joista televiestintä on vain yksi. Muita tärkeitä osa-alueita ovat koulujen ja oppilaitosten laitteiden hankkiminen ja uudenaikaistaminen, opettajien koulutus ja heille annettava tuki sekä oppisisältöjen kehittäminen ja koulutusverkkojen hyödyntäminen. Yhteisön ohjelmista luetaan jo "Oppiminen tietoyhteiskunnassa" -toimintasuunnitelman puitteissa monia eri aloitteita ja tukijärjestelyjä, ja ohjelmia kehitetään edelleen. Paikallisyhteisössä tarjottava tietoverkkojen yleinen käyttömahdollisuus saattaa olla erityisen tärkeää heikommassa asemassa oleville alueille tai käyttäjille, joiden ulottuville kehittyneet palvelut saattaisivat pelkästään markkinavoimien ohjaamassa tilanteessa tulla myöhemmin kuin muille. Komissio seuraa jatkossakin tämän alan kehitystä, koska kansalaisten yhteiseen käyttöön tarkoitetut liittymät voivat kohtuullisella aikavälillä olla keino tarjota yksityishenkilöille ja kansalaisjärjestöille yhteys moniin kehittyneisiin palveluihin ja tietolähteisiin. Tämän alan erityisten seuraavan ehdotuksen, selvitykseen ja analyysiin. televiestintään joka perustuu Komissio: liittyvien tämän tarpeiden osalta komissio esittää III olevaan liitteessä tiedonannon - pyrkii televiestintäalan täydellisen vapauttamisen yhteydessä siihen, että koulut voisivat saada Internet-yhteydet ja käyttää niitä erityisillä tariffeilla. Tähän pyritään erityisesti julkistamalla ja selkiyttämällä Euroopassa tarjolla olevia eri tariffeja siten, että edistetään alan hyvien menettelytapojen kehittämistä ja niiden leviämistä. Lisäksi perustetaan Weh-sivusto, jolla annetaan ajantasaista tietoa unionin eri osissa tarjolla olevista erityistariffeista. kehottaa luomaan palvelua), kansallisia kannustimia sääntelyviranomaisia uusia operaattoreille, jotta nämä tarjoaisivat erityistariffeja kouluille (tähän pitäisi ryhtyä heti, kun uusia kilpailijoita ilmenee, ja ilman, että uusilta operaattoreilta edellytetään maanlaajuista joilla kannustetaan vakiintuneita tai määräävässä markkina-asemassa olevia operaattoreita myöntämään erityistariffeja kouluille tai annetaan niille siihen mahdollisuudet. Tähän yhteistyössä liittyy koulutuslaitosten kanssa, sallittavien hinnoittelurajojen määrittely sekä tarpeen mukaan esimerkiksi yhteenliittämisjärj estelyjä koskevat toimet, joiden avulla saadaan saa käyttöön kiinteät vuosimaksut. Sovellettavat erityistariffit eivät kuitenkaan tarkka määrittely, koulujen tarpeiden arviointi toteuttamaan 'koulujen' tarvittavat toimet, lisäksi sekä - 2 6- vääristää kilpailua, ja kansallisten sääntelyviranomaisten on tällaisia tariffeja hyväksyessään erityisesti huolehdittava siitä, että operaattorit eivät käytä väärin määräävää markkina-asemaansa esimerkiksi ryöstöhinnoittelun avulla. - seuraa edelleen, miten tariffit vaikuttavat koulujen, oppilaitosten ja kirjastojen Internet-yhteyksien käyttöönottoon ja käyttöön. VI PÄÄTELMÄT Tässä seurantakertomuksessa luodaan katsaus tilanteeseen, jossa televiestintää ollaan kokonaisuudessaan vapauttamassa useimmissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Kertomus vahvistaa, että vuonna 1996 julkaistussa tiedonannossa todetut palvelun tason ja laadun vähittäinen paraneminen sekä hintojen aleneminen jatkuvat edelleen. Vailla puhelinta olevien talouksien määrä on vähentynyt entisestään, ja samoin ovat kaventuneet eri jäsenvaltioiden liittymätiheyksien väliset erot. Kakkosliittymien kysyntä on kasvanut, ja käytössä olevien liittymien liikenne on lisääntynyt Internetin käytön yleistyessä. Lisäksi matkaviestinten käyttäjien määrä kasvaa edelleen Euroopan unionissa voimakkaasti erityisesti niillä alueilla, joille on syntynyt aitoa operaattorien välistä kilpailua - mikä on yleensä edellyttänyt sitä, että vähintään kolme palveluntarjoajaa on käynnistänyt oman palvelunsa. Matkaviestinpalvelu muodostaakin jo useissa jäsenvaltioissa laajan levinneisyytensä sekä tarjolla olevien hintapakettien ansiosta osalle käyttäjistä vaihtoehdon perinteisille kiinteille puhelinpalveluille ja tarjoaa lisäksi uusia palvelumuotoja. Samaan aikaan kun Internetin ja matkaviestinten käyttö lisääntyy voimakkaasti, kansalliset sääntelyviranomaiset ovat alkaneet kiinnittää entistä enemmän huomiota pienituloisten ja muita heikommassa asemassa olevien kuluttajien tarpeisiin. Nykyisin toteutetaankin entistä enemmän toimia, joilla pyritään varmistamaan, että asiakkaat voivat saada palvelua, valita hintapakcttinsa, valvoa kulujaan ja maksaa laskunsa entistä enemmän juuri heidän erityistarpeitaan vastaavilla tavoilla. Seurantatiedot (esimerkiksi vailla puhelinta olevista talouksista) ovat kuitenkin puutteellisia, mikä viittaa siihen, että joissakin jäsenvaltioissa ei toteuteta riittäviä toimenpiteitä vailla puhelinta olevien talouksien kartoittamiseksi ja sen selvittämiseksi, mistä palvelujen hankkimatta jättäminen johtuu. Tariffeista ja palvelujen kohtuuhintaisuudesta saatujen tietojen perusteella voidaan kuitenkin todeta, että hinnat ovat yleisesti ottaen laskeneet vuoden 1990 jälkeen ja kuluttajat ovat nyt tosiasiallisesti aiempaa paremmassa asemansa huolimatta joissakin jäsenvaltioissa viime vuosina toteutetuista mittavista tariffien tarkistuksista, joiden tarkoituksena on ollut valmistautua markkinoiden vapauttamiseen. Telepalvelujen keskivertokäyttäjät ovat yleensä hyötyneet kehityksestä enemmän kuin pienkäyttäjät, koska kiinteiden maksujen osuus on säilynyt samana tai kasvanut. Nykyisin ollaan kuitenkin yhä enemmän ottamassa käyttöön erityisiä "pienkäyttötariffeja", jolta kuluttajille koituvat hyödyt voitaisiin jakaa entistä laajemmalle kuluttajajoukolle. 27 Luodessaan kehystä televiestintäalan täydelliselle vapauttamiselle vuoden 1998 alusta Euroopan unioni on antanut säännöksiä, joiden tarkoituksena on sekä turvata yleispalvelu että parantaa samanaikaisesti kuluttajien oikeuksia. Euroopan unionin lainsäädännössä taso sekä mahdollistetaan taloudellisesti kannattamattomasta yleispalveluvelvoitteen hoitamisesta aiheutuvien kustannusten jakaminen (kilpailusääntöjen mukaisesti) yleispalvelusta vastaavien sekä muiden julkisten operaattorien ja palveluntarjoajien kesken. Käytännössä useimmat jäsenvaltiot eivät ole tässä vaiheessa katsoneet tarpeelliseksi luoda erityisiä järjestelmiä yleispalveluvelvoitteen hoitamisesta aiheutuvien kustannusten jakamiseksi. tietty palvelujen taataan laadun ja Yleisesti ottaen yleispalveluun liittyvän televiestintäpolitiikan (ja sääntelyn) tavoitteena olisi pidemmällä aikavälillä oltava oikeanlaisen tasapainon löytäminen todellisen (innovaatioita edistävän, valinnan mahdollisuuksia lisäävän ja erityisesti asiakkaiden tarpeita vastaavia palveluja ja hintoja luovan) kilpailun ja kaikkia asiakkaita hyödyttävän toiminnan välille. Mitkään toimenpiteet, joilla pyritään vastaamaan tiettyjen asiakkaiden erityistarpeisiin, eivät saa vääristää kilpailua ja sen kehittymistä. Kilpailusta koituvat hyödyt ja valintamahdollisuudet olisi saatava kaikkien kansalaisten ulottuville riippumatta heidän tulotasostaan tai asuinpaikastaan. Komissio aikookin jatkaa pyrkimyksiään parantaa kehityksen seurantaa koko Euroopan unionissa. Tämän seurannan kohteena on muun muassa muutettuun puhelintoimintadirektiiviin sisällytettyjen kuluttajansuojasäännösten täytäntöönpano. Lisäksi komissio tarkastelee teleyleispalvelua Euroopan unionissa uudelleen jälleen vuoden 1999 loppuun mennessä suoriteltavan Euroopan unionin lelelainsäädännön arvioinnin yhteydessä. Kehitystä seuratessaan komissio keskittyy olennaisimpina pidettyihin osa-alueisiin, kuten vailla puhelinpalvelua olevien talouksien määrään, palvelujen kohtuuhintaisuuteen ja siihen liittyviin kuluttajansuojakysymyksiin, vähätuloisten ja vammaisten käyttäjien asemaan, tilanteeseen alueellisella tasolla sekä - Internetin käytön kasvuun liittyen - koulujen ja kirjastojen tilanteeseen. - 2 8- LIITTEET i<? SISÄLLYS LIITTEET LIITE I TAULUKKO I: PUHELINTIHEYS EUROOPAN UNIONISSA TAULUKKO 2: KIINTEIDEN PUHELINTEN JA MATKAPI UIKUN TEN u rn YMÄTIIIEYS TAULUKKO 3: VERKKOON LIITTÄMISEN TAVOITEAIAT JA TOIMITUSAJAT 1 2 3 4 5 TAI II UKKO 4 : Vi ANKORJ AI IKSEN TA VOITEAJ AT, KOR JAI IS AJAT JA ANNETT AV AT KORVAUKSET 6 TAULUKKO5: TOIMIVIEN MAKSULLISIEN YLEISÖPUHELINTEN KESKIMÄÄRÄINEN PROSENTTIOSUUS VUONNA 1996. 8 TAULUKKO 6A: ASIAKASVAUTUKSET JA KULUTTAJANSUOJA TAULUKKO 6B: KUIJJITAI A VALITUSELINTEN NIMET JA OSOITTEET TAULUKKO 7: TARIFFIEN KOKONAISMUUTOKSKT PROSENTTEINA TAULUKKO8: SELVITYS VIIME VUOSIEN TARIFFIMUUTOKSISTA TAULUKKOA: VÄHITTÄISHINTOJEN SÄÄNTELY, HINTAKATOT JA TARIITIEN KOHTUUHINTAISUUDEN VAATIMUS TAULUKKO K): EIUTYISTAIUITITJAPIENKÄYTTÖTARIEEIT TAULUKKO II: Yi. Kisi,Ai. via. iis,rAVASi'AAViEN()iM-:RAAi"ix)Rir:NKRiTYisTARiiTivia. V()rrrKKT TAULUKKO I2A: ERITYISTOIMENPITEET, JOILLA AUTETAAN KULUTTAJIA VALVOMAAN KULUJAAN - O SA A TAULUKKO I2B: ERITYISTOIMENPITEET, JOILLA AUTETAAN KULUITAJIA VALVOMAAN KULUJAAN - O SA B TAULUKKO 13: YLEISKATSAUS YLEISPALVELUN RAHOITUSJÄRJESTELMIIN 9 14 16 17 19 22 25 27 29 31 TAULUKKO 14: YU:ISPALVELUVELVOIÏTEITA KOSKEVAT KUSTANNUSARVIOT EUROOPAN UNIONIN JÄSENVALTIOISSA33 LIITE II PERUSPUI IKUNPAI. VKLUN I IIN TOJEN JA KOI ITI UUIINTAISUUDEN KEHITYS ITÄVALTA: PERUSTARIFFI BELGIA: PERUSTARIFFI TANSKA: PERUSTARIFFI SUOMI: PERUSTARIEEI RANSKA: PERUSTARIEEI RANSKA: PIENKÄYTTÖTARIEEI SAKSA: PERUSTARIEEI KREIKKA: PERUSTARIEEI IRLANTI: PERUSTARIEEI ITALIA: PERUSTARIEEI ITALIA: PIENKÄYTTÖTARIEEI LUXEMMUKG: PERUSTARIEEI ALANKOMAAT: PEKUSTARIKEI ALANKOMAAT: PIENKÄYTTÖTARIEEI PORTUGALI: PERUSTARIEEI ESPANJA: PERUSTARIEEI RUOTSI: PERUSTARIFFI RUOTSI (TELIA): PIENKÄYTTÖTARIEEI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA (BT): PERUSTARIFFI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA (BT): PIENKÄYTTÖTARIEEI LUTEIN KEHITTYNEIDEN PALVELUJEN KÄYTTÖMAHDOLLISUUDET KEHITTYNEIDEN PALVELUJEN KÄYTTÖ INTERNET MUKAAN LUKIEN INTERNETIN KÄYTTÖ KOULUISSA JA TELEVIESTINTÄPOLITIIKKA 34 35 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 58 58 61 TAULUKKO 1: INTERNETIN KÄYTÖN LEVINNEISYYS ASIAKASRYHMITTÄIN 62 TAULUKKO 2: INTERNETIN KASVUA KUVAAVAT INDIKAATTORIT TAULUKKO 3: KOULUJEN INTERNET-YHTEYDET 63 TAULUKKO 4: ERITYISJÄRJESTELYT JULKISESTI KÄYTETTÄVISSÄ OLEVIEN INTERNET-YHTEYKSIEN EDISTÄMISEKSI. 66 LIITE IV JÄSENVALTIOILLE ESITETTY KYSELY 68 68 - 1 LIITE I Seurantatutkimus telepalveluista Euroopan unionissa 2- Taulukko 1: Puhelintiheys Euroopan unionissa (Lähde: jäsenvaltioiden vastaukset komission kyselyyn vuonna 1997) Niiden taloiiksicn prosenttiosuus, joissa on puhelin1 YksityisUittyrrttert l u k u MM 1 OO'SiSttttli-:. 1994' * '. " \m. I^lfi^fifr 93,5 95,3 ci tictoja ei tictoja ei tictoja ei tietoja ei tictoja ci tictoja 1994 1995 ci tietoja ci tietoja ci tietoja ei tietoja 89,0 87,1 1996 ei tietoja ci tietoja 89,3 ei tietoja ei tietoja ei tietoja ei tietoja 96,4 71,0 ei tietoja 85,8 96,2 74,0 87,0 87,5 96,2 78,0 -1 87,9 ei tietoja ei tietoja ei tietoja 92 106 93 96 89 111 75 99 105 96,5 96,5 96,5 122,9 ci tietoja ei tietoja 74,8 97,0 7 86,3 95,0 8 98,7 ei tietoja 91,1 '2 93,0 ei tietoja 89,7 5 ei tietoja ci tietoja 96,0 ei tictoja ei tictoja 64 104 119,6 ll 99 67,7 93 9 119,5 91,913 93 100,1 74 90,6 112 125,9 95 100,4 78 91,4 115 123,4 ci tictoja 70,6 6 92 10 119,3 94,3 iiiiis llllillf llllll. lllilll wiiitf llllll: •Ef^-- F IRJL :lilJll::: :W8ilfil> ^mmB fills :HS^ •mwm stiliB: :W9m^ Niiden talouksien osuus, joissa on puhelin, saadaan periaatteessa selville kyselytutkimuksella, kun taas tieto yksityisliittymicn lukumaarasta' 100 taloutta kohti saadaan näiden kahden tilastotiedon (yksityisliittymicn määrä ja talouksien määrä) välisenä suhdelukuna. Joka tapauksessa niiden talouksien prosenttimäärä, joissa on puhelin, ja yksityisliittymicn lukumäärä 100 taloutta kohti voivat poiketa toisistaan useasta syystä: yhdessä taloudessa voi olla useita puhelinliittymiä, useat taloudet voivat käyttää samaa liittymää, edelliseen lukuun on voitu laskea mukaan joitakin matkapuhelinliittymiä, joita ci ole otettu huomioon jälkimmäisessä, kotitaloudet voidaan määritellä eri tavoin tai voi tapahtua mittausvirheitä, jotka johtuvat otantavirheistä ja vastaamatta jättämisestä. Virallisissa tilastoissa ci ole eroteltu yksityisiä ja yritysliittymiä. 1997: 81 %, tilastot perustuvat Telecom Eircannin antamiin tietoihin. Vuosien 1994, 1995 ja 1996 luvut perustuvat kotitalouksien määrään vuonna 1991. Vuoden 1997 ensimmäinen puolivuotiskausi: 90,9 %. Vuoden 1997 ensimmäinen puolivuotiskausi: 71,8 %. Arvio. Lukuun sisältyvät matkapuhelimet ja kiinteät puhelimet. Lukuun eivät sisälly matkapuhelimet (jotkut luopuvat kiinteästä puhelinliittymästä ja hankkivat tilalle matkapuhelimen). Lukuun eivät sisälly matkapuhelimet. Telian antama lukii kotitalouksien liittymistä 100 taloutta kohti. Tieto koskee maaliskuuta 1995 (lähde: Yhdistyneen kuningaskunnan kotitalouksien kulutustutkimus). Yksityisliittymicn lukumäärä 100 kotitaloutta kohti poikkeaa useasta syystä niiden kotitalouksien prosenttiosuudesta, joissa on puhelin: yhdessä kotitaloudessa voi olla useita puhelinliittymiä, useat taloudet voivat käyttää samaa liittymää, kotitaloudet voidaan määritellä eri tavoin tai voi tapahtua mittausvirheitä, jotka johtuvat otantavirheistä ja vastaamatta jättämisestä. 2 3 4 5 6 7 8 9 10 II 12 13 -3 Taulukko 2: Kiinteiden puhelinten ja matkapuhelinten liittymätiheys (Lähde: jäsenvaltioiden vastaukset komission kyselyyn vuonna 1997) Liittyrnat 100 henkiloa kohti Matkapuhelinliittymat 100 Maksulliset ylcisopuhelimct henkil6a kohti 1994 1995 1996 1994 1995 1996 '-'kS $%®$k wiS B D K14 ||>lillill llllllll Wlfwff mmm JRL I L NL A 22 P FIN S UK EU:n keski- arvo 45,0 60,0 48,0 48,0 38,0 55,0 35,0 43,0 55,0 51,0 47,0 35,0 55,0 68,0 49,0 48,8 45,7 61,0 51,3 49,4 38,5 46,5 61,6 53,8 50,7 38,9 55,6 '« 56,5 34,0 2» 36,0 43,6 55,8 52,0 47,0 36,1 54,7 68,0 49,6 49,5 44,3 59,0 52,3 47,0 24 37,5 54,7 68,0 51,7 50,6 1,2 9,7 3,0 1,4 1,0 1,4 1,7 3,9 3,2 2,0 3,5 1,8 13,3 16,0 6,1 4,6 2,3 4,7 15,6 15 4,6 24,9 16 6,9 ci tietoja 17 5,3 2,4 2,2 3,5 7,6 19 4,2 7,0 ci tictoja ci tictoja 6,5 ci tictoja 23 4,8 3,4 20,4 22,0 29 92 8,1 11,0 9,0 7,4 25 6,6 27 29,3 28 28,0 11,6 11,7 1,5 1,6 2,1 3,5 1,4. 3,5 1,8 6,8 0,9 0,7 4,3 3,3 4,6 3,7 2,1 2,8 1,5 1,5 2,0 3,9 1,8 3,4 1,5 1,5 2,0 4,0 1,9 3,5 1,7 21 1,8 6,7 1,0 0,8 3,8 3,3 4,9 6,7 1,1 0,9 3,8 26 3,5 4,9 ci tictoja ci tictoja 2,2 2,8 2,4 2,8 '4 Liittymiä ja yleisöpuhelimia koskevia tietoja on saatu ainoastaan Tele Danmarkilta. 15 1995: analoginen 0,8 ja digitaalinen 3,8. 16 1996: analoginen 0,7 ja digitaalinen 6,2. 17 Maaliskuu 1997: 5,84. 18 Kesäkuu 1997:56,7. 19 Kesäkuu 1997: 6,1 % (95 % digitaaliliittymän tilaajia). 20 1997: 37. 21 1997: 1. 99. 22 Liittymät ilman ISDN. ää. 21 1995: digitaalinen 1,2 ja analoginen 3,6; 1996: digitaalinen: 3. 8 ja analoginen 3,6; 1997: digitaalinen 6,8 ja analoginen 3,4. 24 Vuoden 1997 ensimmäinen puolisko: 38,0. 25 Vuoden 1997 ensimmäinen puolisko: 8,9. 26 Vuoden 1997 ensimmäinen puolisko: 3,6. 27 1997: 33. 28 1997: 33 % lokakuussa 1997. 29 1995: digitaalinen 2. 4 ja analoginen 6,8; 1996: digitaalinen 5,8 ja analoginen 5,7. - 4- Taulukko 3: Verkkoon liittämisen tavoiteajat ja toimitusajat (Lähde: jäsenvaltioiden vastaukset komission kyselyyn vuonna 1997) Titxlot julkaistaan kyllä B :xs ei iBIIISl kyllä Toimitusaikatavoitc 1995: 80 % 5 työpäivän kuluessa 1996: 90 % 5 työpäivän kuluessa 95 % asiakkaan kanssa sovittuna asennuspäivänä loput 5 % 10 päivän kuluessa 80 % 4 viikossa (20 työpäivää) EL E kyllä ci F ci tietoja IRL 1 ei kyllä L ei tietoja viikon kuluessa (vuonna 2003) 30 päivän kuluessa 5 työpäivän kuluessa (vuoden 1998 loppuun mennessä) 11 vuorokauden kuluessa uudet liittymät: K) päivän kuluessa-10 20 työpäivän kuluessa (vuoden 1998 tavoite) NL kyllä kuukauden kuluessa A P FIN S UK ei kvllä ei tietoja ei kyllä 7 päivän kuluessa 1,6 kuukauden kuluessa 1996: keskimäärin 5 päivän kuluessa 17 päivän kuluessa BT:n tavoite: yksityisasiakkaille 8 työpäivän kuluessa yritysasiakkaille 6 työpäivän kuluessa -rj :. ;ToteutunM't6inlitu^Blliil? 1995: 95 % 5 työpäivän kuluessa 1996: 97 % 5 työpäivän kuluessa 96 % tavoiteajassa vuoden 1996 ensimmäinen puolisko: 10 työpäivän kuluessa: 77,4% 15 työpäivän kuluessa: 82,5 % 20 työpäivän kuluessa: 85,5 % Vuoden 1996 toinen puolisko: 10 työpäivän kuluessa: 78,5 % 15 työpäivän kuluessa: 81,4 % 20 työpäivän kuluessa: 83,3 % 92 % keskuksista alle 17 päivässä 1995: 3,3 päivän kuluessa 1996: 3,3 päivän kuluessa 1995: 7 päivän kuluessa 1996: 6,5 päivän kuluessa 11 vuorokauden kuluessa 1995: 98,7 % tavoiteajassa 1996: 97,8% tavoiteajassa 69 % 30 päivän kuluessa 98 % 3 kuukauden kuluessa 2 % yli 3 kuukautta 97 % tavoiteajassa, 91 % 10 päivän kuluessa K) päivän kuluessa 0,3 kuukauden kuluessa 1996: keskimäärin 3,8 päivän kuluessa 99 % tavoiteajassa BT:n toteutuneet toimitusajat: yksityisasiakkaille 76,3 % tavoite ajassa yritysasiakkaille 70,3 % tavoiteajassa •1() Uusi tavoite asetettiin vuonna 1997. Edellinen tavoite oli 60 päivän kuluessa. - 5- , Taulukko 4: Viankorjauksen tavoiteajat, korjausajat ja annettavat korvaukset (Lähde: jäsenvaltioiden vastaukset komission kyselyyn vuonna 1997) Vikojcn korjausajat Korvauksets \ >>^jt Maa B DK 0:,;;,. ^^'Sfcvoite-:/ 1995: 76% ennen seuraavan työpäivän päättymistä 1996: 80% ennen seuraavan työpäivän päättymistä 24 tunnin kuluessa 3 työpäivää 2 työpäivää (1. 7. 1995 alkaen) 24 tuntia (1. 7. 1998 alkaen) HR 95 % seuraavana työpäivänä (vuonna 2003) 15 tunnin kuluessa E F IRL 1 1995: 92% samana päivänä tai ennen seuraavaa työpäivää tavanomaisissa tapauksissa 1996: kuten vuonna 1995 18 tuntia 2 työpäivän kuluessa Toteutuneet korjausajat ci tietoja ci tietoja 25 tunnin kuluessa •*' vuoden 1995 ensimmäinen puolivuotiskausi: 85,53 % tavoiteajassa vuoden 1996 ensimmäinen puolivuotiskausi: 90,06 % tavoiteajassa vuoden 1996 toinen puolivuotiskausi: 83,5 % tavoiteajassa 65 % seuraavana työpäivänä 1995: 8,33 tuntia 1996: 9,10 tuntia 1995:88,3% 1996:88,7% Tele Danmark alentaa kyseisen jakson tilausmaksua vastaavassa suhteessa, jos maksu on yli 25 Tanskan kruunua. Alle 48 tunnin viipeet: 25 Saksan markan hyvitys. Yli 48 tunnin viipeet: 50 Saksan markan hyvitys. ei tietoja Vastaava kuukausivuokran hyvitys, jos korjausaika on yli 6 päivää. ei tietoja 18,6 tuntia ei tietoja 1995: 67,4 % samana päivänä, 97,9 % 2 päivän kuluessa 1996: 60,4 % samana päivänä, 95,4 % kahden päivän kuluessa Vikailmoituksesta laskien toisen työ päivän jälkeen kuukausittaisen tilaus maksun hyvitys jokaiselta 2 päivän jaksolta, jonka viallisen linjan korjaus viivästyy. Vuokramaksun hyvitys, jos palvelu- katkos kestää yli 5 päivää sen jälkeen, kun vikailmoitus on tehty operaattorille. Jos korjausta ei tehdä tavoiteajassa, kuukausivuokra palautetaan kork. kahdesti ^IIIIIIJI vuoden 1998 tavoite: 16 työtunnin kuluessa 93,7 % samana päivänä, 100 % 10 päivän kuluessa NL 5 työpäivän kuluessa 99 % tavoiteajassa, 98 % 2 työpäivän kuluessa 11 Luku vastaa suoritettujen korjausten määrää kerrottuna kaikkien ilmoitettujen vikojen keskimääräisellä korjausajalla. Maa Vikojcn korjausajat Taulukko 4 (jatkoa) Tavoite Toteutuneet korjausajat työpäivän kuluessa 93 % 24 tunnin kuluessa ei tietoja 85 % 2 työpäivän kuluessa 80,5 % 2 työpäivän kuluessa A P FIN 1996: 78 % työpäivän kuluessa 1996: 75,5 % työpäivän kuluessa -:$m§m 55 % 8 työtunnin kuluessa 100 % 2 työpäivän kuluessa U K ^ |. yritysasiakkaat: BT:n tavoiteaika on 5 työ tunnin kuluessa yksityisasiakkaat: BT:n tavoiteaika on 9 työ tunnin kuluessa 75-80 % ensimmäisen tavoitteen mukaan 92-95 % toisen tavoitteen mukaan yritysasiakkaat: BT korjasi 88,8 %:ssa tapauksista vian 5 työtunnin kuluessa tai sovitun korjauskäynnin yhteydessä yksityisasiakkaat: BT korjasi 79,8 %:ssa tapauksista vian 9 työtunnin kuluessa tai sovitun korjauskäynnin yhteydessä Kuukausittaisen tilausmaksun hyvitys niiden päivien osalta, joiden aikana palvelu on ollut keskeytynyt, jos keskeytys kestää yli 48 tuntia. Pcruskuukausimaksun hyvitys, jos yhteys on epäkunnossa yli 48 tuntia saman kuukauden aikana. Kolmen kuukauden ilmainen liittymä, jos korjausta ei ole tehty 5 päivän kuluessa. kuukauden Kuuden ilmainen liittymä, jos korjausta ei ole tehty 10 päivän kuluessa. BT:n yritysasiakkaat saavat joko 25 punnan hyvityksen palvelukatkoksesta tai täyden korvauksen enintään 5 000 puntaan asti, jos asiakas voi näyttää toteen taloudellisen menetyksen. Joillakin muilla yhtiöillä on samanlaisia järjestelmiä. Yksityisasiakkaat saavat joko vuokra maksuihin perustuvan korvauksen palvelukatkoksesta täyden kor vauksen enintään 1 000 puntaan asti, jos he voivat näyttää toteen tosiasial lisen taloudellisen menetyksen. tosiasiallisen tai 12 Korjausaikoja koskevat luvut ovat ajanjaksolla lokakuu 1996 - maaliskuu 1997. Edellisten kuuden kuukauden luvut ovat seuraavat: yksityisasiakkaat 85. 7 % ja yritysasiakkaat 89,8 %. Muiden kuin yleispalvelua tarjoavien teleyritysten vastaavat tiedot on esitelty P-E Internationalin julkaisussa Telecommunications Companies - ( \miparahle performance indicators. 1 - Taulukko 5: Toimivien maksullisten yleisöpuhelinten keskimääräinen prosenttiosuus vuonna 19% (Lähde: jäsenvaltioiden vastaukset komission kyselyyn vuonna 1997) Maa Toimivien maksullisten yleisdputetmtoi keskimaarainefl pro$enttto$ttU$,, I99433 1996 B DK D EL E F ci tictoja ci tictoja 92 % (kolikko) 97 % (kortti) 95 % ci tictoja ei tietoja 9 5% ci tictoja ei tietoja ei tictoja IRL yli 93 % 9 8 , 5% 9 9 , 5% 94 %34 I L ei tietoja ei tietoja yli 9 3% yli 9 8% NL 95 % A P 97 % 99,9% 96 % 97 % 9 9 , 8% FIN ci tietoja ci tictoja S 98 % UK • 94,6% 94 % 94,3 %35 33 Kansalliset sääntelyviranomaiset toimittivat tämän sarakkeen tiedot syksyllä 1995. Tiedot ovat tuoreimpia tuolloin käytettävissä olleita tietoja (yleensä vuodelta 1994). 34 Toimivien maksullisten yleisöpuhelinten tavoiteosuus on 95 %. 35 Luku koskee ajanjaksoa lokakuu 1996 - maaliskuu 1997. Edellisten kuuden kuukauden luku oli 95,3 %. - 8- Taulukko 6A: Asiakasvalitukset ja kuluttajansuoja (Lähde: jäsenvaltioiden vastaukset komission kyselyyn vuonna 1997) Maa Onko kuluttajien valituksia varten olemassa riippumaton elin? B DK Kvllä. televiestintää käsittelevä kuluttaja-asiamies. Kvllä: (i) kansallinen televiestintä- virasttTTelestvrelsen" (ii) televiestinnän kuluttaja- lautakunta toimii valitus lautakuntana. Kyllä, posti-ja teleministeriö sekä liittopäivien vetoo- muskomitea. Kyllä, kansallinen televiestintä- komitea. D EL V-•*'"*? , • tiz-. 'tC /' '-; "'' " ,,', „ ^',f"j '•• y,,,,^ f%%%•. #?, Veloitetaanko kuluttajien valitusten käsittelystä? ei veloitusta TelestA relsenin käsittelemistä ku luttajien valituk sista ei veloiteta. Valituslautakun nalle osoitetuista valituksista veloitetaan 150 Tanskan kruunua. ei veloitusta ei veloitusta Milloin kuluttajat voivat turvautua valitus- menettelyihin? Vuosinal995- 1996 kasiteliyt valitukset Ei menettehtapoihin liittyviä rajoituksia. 1995:2 155 1996:4 459 1995: n. 200 1996: n. 1 000 Kun yleispalveluvelvoitteen hoitamisesta vastaavat palveluntarjoajat eivät noudata toimitusehtoja, mukaan lukien tilausehdot ja kuluttajansuojaa koskevat säännöt. Julkaistaanko kuluttajien valituksia kasittelevan riippumattoman elimen kannanotot? Kuluttaja-asiamiehen toimisto julkaisee vuotui- sen toirrtintakertomuksen. Televiestinnan kuluttaja- lautakunnan on julkaistava vleisen edun kannalta mer- kittavat paatokset. Kuluttajien s^ikunismahdollisoudet televiestintapolitfikkaan Kuluttajajarjestot ovat edustertuina televiestinnan alan neuvoa- antavassa komiteassa. Kuluttajat ovat edustettuina: (i) televiestinnan alan kansallisessa neuvoa-anta\assa neuvostossa (ii) televiestinnan kuluttaja- lautakunnassa. Kaikissa kuluttajien valitus- tapauksissa. 1996: 601 (valitusta ja vetoomusta) 1995: alle 10 Toistaiseksi ei ole erityis menettelyjä. Komitea käsit telee kaikki valitukset, joita ei ole ratkaistu palveluntar joajan kanssa. Ei toistaiseksi, mutta julkaisemista suunnitel- laan. Komitean paatokset ilmoi- tetaan asianosaisille. Julkisia kuulemisia ja keskusteluja jarjestetaan esim. lupa-asioista ja tariffisaantelvsta. Laissa N:o 2246/94 saadetaan liikenne-ja teleministerin neuvoa- antavasta komiteasta, joka koostuu kayttajien ja muiden asianomaisten tahojen edustajista. Komiteaa ei ole viela perustettu. -9 Maa E V-', ' F -»•, ' ,' 'i !%$s,s Ay,'',' &&£&•. ;. J Onko kuluttajien valmiksia varten olemassa riippumaton elin? Kyllä, kuluttajat voivat pyytää kuluttaja-asioiden välityslauta kuntia (jotka kuuluvat kansalli seen kuluttaja\irastoon) sovit telemaan telepalveluja koskevia erimielisyyksiä tai toimittaa valituksensa Telefönica de Espanan toimintaa valvoville valtion edustajille (Delegacion del Gobiorno en Telefönica de Espana S. A. ) Kyllä, kuluttajat voivat valittaa kuluttajajärjestöihin ja seuraa viin elimiin: Institut National de Ia Consommation (INC), Direction Generale de la concurrence, de la consommation et de la repression de fraudes (DGCCRF), Autorite de regulation des telecom- munications (ART), Direction des Postes et Telecommunications ja Mediateur de la Republique. W$$$$l* Taulukko 6A Qatkoa) Milloin kuluttajat voivat turvautua valitus- raenetteryihin? Vuosiiia 1995- 1996 kaatellyt valitukset Veloitetaanko kuluttajien valitusten käsitteestä ei veloitusta Kuluttajat voivat valittaa kuluttaja-asioiden välity stuo- mioistuimeen sen jälkeen. kun ovat Niittäneet ratkaista erimielisyyden operaattorin kanssa. DGCCRF: ei veloitusta. Kuluttajajärjestöt: ei tietoja. ART: ei veloitusta. Mediateur: ei veloitusta. Vain ne erimielisyydet, joita ei voida ratkaista paikallisella tasolla. käsitellään DGCCRF:ssa. Kuluttajajärjestöt toimivat yleensä vain jäsentensä puolesta. Mediateur voi puuttua asiaan, jos muut oikeudelliset keinot eivät auta. 10 Kuluttaja-asioiden vality slautakunnat: 1995: 1 434 1996: 1 275 Delegacion del Gobiorno en Telefonica de Espana S. A: 1995:4 918 1996:6 583 DGCCRF: 100-250 tapausta Miodessa Mediateur: 30 tapausta vuodessa Direction des Postes et Tele communications: 40 valitusta Juikaistaanko kuluttajien valituksia kasittde\5n riippumattoman elimen kannanotot? Paatokset ilmoitetaan \ ain asianosaisille. Kuluttajien vaikutusmahdollisuudet tetoiestintapolitiikkaan Kayttajat ja kuluttajat voivat olla jasenina tele\iestinnan neuvoa- antavassa new ostossa, joka antaa lausuntoja tele\iestintapolitiikasta ja tekee alaa koskevia tutkimuksia. Vaikka kuluttajajarjestot. Mediateur de la Republique, DGCCRF ja ART julkaisevat vuosikertomukset. erityista kuluttajien valituksia koskevaa julkaisua ei ole. Kuluttajan etuja ajavat Commission Consultative des Radio- communications (CCR) ja Commission Consultative des Reseaux Service de Tele communications (CCRST). Niiden paatelmat kasittelee elin nimelta Commission Superieure du Service Public des Postes et Telecommunications. France Telecomin on otettava kuluttajat mukaan tariffeja ja yleispalveluun liittyvia palveluja koskeviin neuvotteluihin. Taulukko 6A (jatkoa) Milloin kuluttajat voivat turvautua valitus- menettehihin? Vuosina 1995- 1996 kasitellvt valitukset Kuluttaja-asiamies voi tutkia Telecom Eireannia koskevat kuluttajien valitukset, jos muut valitustiet on kävtettv. Office of the Director of Telecommunications Regulation tutkii palveluntarjoajien tekemät valitukset alaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti. Kuluttaja-asiamies: 1995: 260 1996:258 Kansallinen saante- lv\iranomainen 1995: ei tietoja (en- nen Miotta 1996 palveluntarjoajia koskevat erimieli- syydet ratkaistiin epavirallisesti ja ta- pauskohtaisesti). 1996: 10 ei tietoja Kuluttajien vaikiitusmahdollisuudet televiestintapolitiikkaan Yleinen televiestintapolitiikka kuuluu valtion vritvstoiminnasta vastaavan ministerin toimivaltaan. ja kannanotot toimitetaan handle. Julkaistaanko kuluttajien valituksia kasittelevan riippumattoman elimen kannanotot? Tutkimustulokset julkais- taan kuluttaja-asiamiehen vuosikertomuksessa. Kan- sallisen saantelwiranomai- sen tutkimien valitusten tulokset ilmoitetaan asian- osaisille ja tanittaessa Euroopan komissiolle. ei Jarjestetaan julkinen kuuleminen. Veloitetaanko kuluttajien. valitusten käsittelystä? ei veloitusta Onko kuluttajien valituksia varten olemassa riippumaton elin? Kvllä: (i) Office of the Ombudsman Oculuttaja-asiamiehen toi misto) (ii) Office of the Director of Telecommunications Regulation (kansallinen tele\iestinnän sääntelyviranomainen). Maa 1RL Mfr. :;$ ei veloitusta ei tietoja Kyllä, 31. 7. 1997 annetun lain N:o 249 mukaan perustettava tele\iestinnästä vastaava viranomainen on toimivaltainen kuluttajavalitusasioissa. Kyllä, kuluttajat voivat valittaa viestintäasioiden ministeriöön, jota avustaa riippumaton elin nimeltä Institut Luxembourgeois des Telecommunications. f l | l l | l || iBlllllliiil ^fcftlli^ ^(0B§i$0 ^fci^Bl wM«$M^M%0%3Si ei veloitusta Mitkään rajoitukset eivät koske tähän elimeen valittamista. ei tietoja ei tietoja ei tietoja - 1 1- Maa NL Onko kuluttajien valituksia varten olemassa riippumaton elin? Kyllä. Stichting Geschil- lencommissies Consumen- tenzaken. Geschillencommissie Telecommunicatie en Post Veloitetaanko kuluttajien valitusten kasittervstS? ei veloitusta Taulukko 6A (jatkoa) Milloin kuluttajat voivat turvautua valitnsinenettelyihin? Viwsina 1995- 1996 kasitellyt valitukset 1995: 44 1996: 49 Jos kuluttaja ja PTT Telecom eivät pääse yksimielisyyteen, kuluttaja voi valittaa seuraavan elimeen: Stichting Geschillencommissies Consumentenzaken. Geschillencommissie Telecommunicatie en Post ei tietoja Valituslautakunnalla on toimivalta käsitellä laskutuk seen liittyvät valitukset. 1995 (4. vuosinel- jannes): 30 1996: 91 Julkaistaanko kuluttajien v^iriiksia kasittelevaii riippumattoman elimen kannanotot? Yhteenveto valitusmaarista ja ilmoitukset paatdksista julkaistaan PTT:n \-uotui- sessa toimiluvan mukaises- sa selonteossa ja Stichting Geschillencommissies Consumentenzaken. Geschillencom. Tel. en Postin vuosikertomuksessa. Paatosten ja kannanottojen julkaisua varten ei ole vi- rallista menettelya. Kuluttajien >-aikutusmahdollisuudet teieviestmtapolitiikkaan Kansallinen kuluttajajarjesto (Consumentenbond) on edustettuna OPT. ssa (posti- ja telelaitoksen elin, joka koostuu \ altion. kaikkien alan toimijoiden. kuluttaja- ja kayt- tajajarjestojen seka tyonantajien ja alan etujarjestojen edustajista). Uuden lainsaadannon laatimiseen liittyy julkinen kuulemismenettely. Muita menettelyja. joiden kautta kayttajia ja kuluttajia edustavat ryhmat voisivat vaikuttaa. ei ole kaytossa. ei veloitusta ICP voi käsitellä kuluttajien - valituksia, mutta ne voidaan saattaa myös tuomioistuinten tai välity stuomioistuinten kasiteltä\iksi yleisen lainsää dännön nojalla. ei tietoja ei julkaista Lakiasetuksen 24/96 mukaan kuluttajajarjestdja on kuultava useiden eri alojen hinnoista, ja yksi aloista on tele\iestinta. ICP. lla on neuvoa-antava neuvosto, joka koostuu usean eri mimsterion ja Instituto do Consumidorin edusta jista. 12 A *^-:Mk Työntekijöiden etuja ajavan Arbeitskammerin yhteydessä toimii vapaaehtoisuuteen perustuva kuluttajavalitus lautakunta. 1. 11. 1997 alkaen kuluttajien valituksista on vastannut Televiestinnän valvontalaitos fkansallinen säänteryviranoma: n en). Kyllä, 1CP (Institute das Comunicacöes de Portugil) käsittelee kuluttajien valituksia. Valituksia voi myös tehdä kuluttajajärjestöille, joita ovat esimerkiksi Instituto do Consumidor, DECO, UGC ja FENACOOP. Maa Onko kuluttajien valituksia varten olemassa riippumaton elin? FIN Kuluttajien valitukset käsittelee Telehallintokeskus (THK). Veloitetaanko kuluttajien vali tusten kasittelvsta? ei veloitusta S UK Ei veloitusta, mutta asiakkaan kannalta kyseessä olevan rahasumman on ylitettävä 250 tai 500 Ruotsin kruunua asiasta riippuen. ei veloitusta Kuluttajien valitukset käsittelee Ruotsin kuluttajavirasto (entinen kuluttajapolitiikkaa käsittelevä kansallinen lautakunta). Se suojaa kuluttajia vilpilliseltä markkinoinnilta ja hyvän liiketavan rikkomiselta. Yksittäisiä kuluttajien valituksia käsittelevät myös paikalliset kuluttajaneuvontatoimistot tai kansallinen kuluttajavalitus lautakunta. PTS vastaa PTS:n ja Ruotsin kuluttajaviraston vhteistvön koordinoinnista. Kuluttajat voivat valittaa palveluista ja laitteista OFTELille ja sen alaisille neuvoa-antaville komiteoille (National Advisory Committees on Telecommunications, ACT). Taulukko 6A (jatkoa) Miiloin kuluttajat voivat turvautua valitus- menettelyihin? Vuosina 1995- 1996kasiteflyt valitukset Kuluttajat voivat valittaa telehallintokeskukseen kaikissa tapauksissa, joissa he eivät ole tyytyväisiä yleisen verkon operaattoriin kunhan asia kuuluu telemarkkinalain piiriin. 50 (useimmat valitukset koski- vat puhelinlas- kun suuruutta) ei tietoja ei tietoja Julkaistaanko kuluttajien valituksia kSsittelevan riippumattoman eiimen kannanotot? Niita ei julkaista, mutta ne annetaan julki pyydettaes- sa. Ruotsin kuluttajavirasto ei julkaise paatoksiaan. Kansallinen kuluttaja- valituslautakunta julkaisee suosituksensa, jos ne ovat merkittavia yieisen edun kannalta. Kuluttajien vaikutasmahdollisuudet tdeviestmta^Iinfldkaaii Kuluttajien etujarjestot seka niita kayttajia edustavat jarjestot. joilla on erityistarpeita, N oi\ at antaa lausuntonsa lainsaadantoa laadittaessa. Lisaksi kayttajajarjestdt voivat telexiestintaan liittyvissa kysymy ksissa kaanty a saantelyviranomaisen puoleen. Erityisjarjestot edustavat \ammaisia. Lisaksi PTS rahoittaa tietotekniikan standardointia kasittele\an tyoryhman (ETSIn jasen) toimintaa. Tele\iestintapolitiikkaa koske\iin paatoksiin liittyy julkinen kuulemismenettely. Kuluttajia kannustetaan sehittämään erimielisyytensä ja ongelmansa ensisijaisesti palvelun toimittajan kanssa. Jos tämä ei tuota tulosta, asia voidaan saattaa OFTELin tai jonkin ACT: n käsiteltäväksi. 199536: 38 300 1996: 36 050 Tarkeimpia toimia selostetaan OFTELin \-uosikertomuksessa ja toisinaan "OFTEL News"- julkaisussa. ACT:t ajavat kuluttajien etuja televiestintaalalla ja antavat neu\oja Director General of Tele communications -viranomaiselle. 1 i i 36 Vuosien 1995 ja 1996 luvut koskevat kuluttajien OFTELille tekemiä valituksia ja -tiedusteluja. - 1 3- Taulukko 6B: Kuluttajavalituselinten nimet ja osoitteet (Lähde: jäsenvaltioiden vastaukset komission kyselyyn vuonna 1997) ••Kansallise*. ^ Maa _ B puh. , faksi, www p. (+32) 2 2230O0O f. (* 32)2 2198659 p. +45 3543 0333 DK WSIml, f- +45 3543 1434 |||||l||ll|;||||: sahkop. tst@tst. dk 'IllllllillPI^ http://www. tst. dk "^§Rffm:: p. 0228 14-0 f. 0228 14-88 72 EL •:•:-; E F p (f30) I 6805040 f. (+30) I 6805049 p. ci tictoja f. ci tictoja p. ci tictoja f. ci tictoja p. 0143103000 JBBSfSK p. 01 45 66 20 20 f. 01 45 67 05 03 IRL I L ^_ NL p. (+353) 16785222 f. (+353) 16610570 sahkop. ombudmanfrt) ombudsman. irlgov. ic http://www. iiigov. ic/ ombudsman p. ci tictoja f. ci tictoja p. ci tictoja f. ei tictoja p. (+31) 70 3105310 (+31) 70 3658814 f. llljlljllljl: | | l |i f ci tictoja I i *iimmm*»mMMMMmMHMMtHmmMmmmmift0*mtifit!m*mt9mij0im Nimi jaosoite. '*. '--"'"'\-'•' -. *;&. '? Ombudsman Telecommunications Place des Barricades I lOOOBruxcllcs Tclcstyrciscn Holstcinsgade 63 DK-2100 Kobcnhavn Federal Ministry for Post and Telecommunications (BMPT) Hcinrich-von-Stcphan-Str. 1 53105 Bonn National Telecommunications Commission Kifissias 60 15125 Maroussi Athens, Greece Las Juntas arbitralcs dc Consumo (osoitcticdot puuttuvat) Delegation del Gobicrno en Telefonica dc Espana, S. A. (osoitcticdot puuttuvat) Authoritc dc regulation des telecommunications (ART) 20, avenue Segur 75354 Paris 07 SP Institut National dc la Consommation (INC) 80, rue Lccourbc 75732 Paris Ccdcx 15 Office of the Ombudsman 52 St Stephen's Green Dublin 2 ci tictoja (uudessa tclcviestintiilaissa saadetaan riippumat- toman kuluttajavalitusclimcn pcrustamisesta) Institut Luxcmbourgcois des Telecommunications (osoitcticdot puuttuvat) Stichting Gcschillcncommissics Consumcnzakcn Geschillencommisie Tclccommunicatic en Post Surinamstraat 24 2585 GJ DEN HAAG ei tictoja (uudessa televiestintalaissa saadetaan riippumattoman kuluttajavalitusclimen pcrustamisesta) 14 Taulukko 6B (jatkoa) P Puh. , faksi, www I p. 01721 1000 f. 01 721 10 02 http://www. icp. pt p. 01 354 4025 f. 01 314 24 10 •*• ;. • n i}. ;MlMi;M,mi,;iifti^iii,il<li,ir»l}iimytt^Uwiiiqii ''-^mT-^m^^M ' ' Nimijaosottier Institute das Comunicacocs de Portugal Avaa Jose Malhoa No 12 1070 Lisboa Institute) do Consumidor Praca Duquc dc Saldanha, 31, 3°, 1000 Lisboa. I f i i f eS p. 01 357 39 08 f. 01 357 78 51 Associacao Portugucsa para Defesa do Consumidor Ava Defensors dc Chaves, 22 -1°, 1000 Lisboa p. 01 395 76 76 UGC - Uniao Gcral dos Consumidocs Rua dc Buenos Aires, II c/v, 1200 Lisboa p. 01 814 69 69 f. 01 814 69 90 p. +(358) 9 69661 f. +(358) 9 6966410 http://www. thk. fi p. (+46) 8 783 1700 f. (+46) 8 783 1701 http://www. arn. se p. 0171 6348888 f. 0171 6348845 sahkoposti: crs. ollcl(<7!gtnct. gov. uk http://www/opcn. gov. uk/ oftcl/oftelhm. htm FIN S :':'••. ,•• UK- II : : Federacao Nacional das Coopcrativas de Consumo, Rua da Guinc, 8 - R/C Dt°, 1170 Lisboa Telchallintokcskus Vattuniemenkatu 8 A, PL 53 F1N-0021I Helsinki National Board for Consumer Complaints Klarabcrgsgatan 35 Box 174, S-101 23 Stockholm OFTEL, Consumer Representations 50 Ludgate Hill London LC4M 7JJ WiMr^y p. 01232 244113 f 01232 247024 Northern Ireland Advisory Committee on Telecommunications 7lh floor, Chamber of Commerce House, 22 Great Victoria Str. Belfast BT2 7QA 8SiIIS-!l. ; P 0131 244 5576 IllllllilllSilffl^l. f. 0131 244 5696 Scottish Advisory Committee on Telecommunications 2 Grccnside Lane, Edingbourgh EH1 3AH Welsh Advisory Committee on Telecommunications p. 01222 374028 f. 01222 668536 Welsh Advisory Committee on Telecommunications Caradog House, St Andrews Place I I Cardiff CFI 3BE 15 Taulukko 7: Tariffien kokonaismuutokset prosentteina (Lähde: jäsenvaltioiden vastaukset komission kyselyyn vuonna 1997) 37 Tarifficnkokonaismuutoksetprosentteina Maa B DK D EL E F IRL I L NL40 A P FIN. S>. ,,'::,',-:, \m:mm Nimellinen muutos (%) +4% -2,1 % ci tietoja 1995:+14,5% 1996:+ 5. 6% 1997: +4,5% Rcaalirnuutos (%) ci tietoja -6,3 % -19,9% 38 ci tietoja ei lieloja ei lieloja Kok. intiul -16,4% Yksit. -8,8 % Kok. niiuit-19% Yksit. -11,6% -7% -6,9 % ci lieloja Yksityiset +10% Yrilvksct -7,5% 0,0 %41 0,0 % -4% -3,2 % -13,4% -12% -16,7% ci lieloja ci tietoja ci tietoja -5,6 % -6 % -4,7 % -20,8 % Kuluttajahinta» indeksin muutos 1995: 1,4% 1996:2,4% +4,2 % ci tietoja 1995:9,27% 1996:8,50% 1995:4. 33% 1996:3. 21 % 1997:2. 1 %39 1995: 1,7% 1996: 1,9% 1997: 1,3 % +2,5 % + 11,7% ci tietoja + 1,03% ci tietoja 1995:4,5% 1996:3,5% 1997: 2,3 %42 1,53 %41 1,5 %44 +9,4 %45 <; ' " ^ vc 1 , M^/; vJ^V ^> 1995-9/1997 1/1995-1/1997 1995-1996 1995-1997 1995-1997 1/1995-10/1997 4/1995-3/1997 1995-1997 ci tietoja 1995-1996 1995-1997 1995-1997 1995-1997 1/1996-9/1997 1994/95-1996/97 17 Vaslankscl oval petaisin kansallisilla sääntelyviranomaisilta, ja tarkasteluajanjaksot on mainittu. Liitteessä II esilelään jokaisen jäsenvaltion osalla kolmea kuluttajaryhmää koskeva hintakehitys vuosina 1990-1997. 38 Ulkomaanpuhelujen tariffi muutokset eivät sisälly lukuun. 19 Arvio. 40 Alankomaat alkoi periä arvonlisäveroa telepalveluista vuonna 1996. 41 Uusi lariffijärjcstcliuä tuli voimaan 1. 11. 1997. 42 1997: arvio. 43 Kuluttajahintaindeksi- 1/1995: 110,9ja 1/1997: 112,6 44 Kuluttajahintaindeksi nousi 0,5 % vuonna 1996 ja sen arvioidaan nousevan 1,0 % vuonna 1997. 45 Vähittäishintaindeksin kehitys - kesäkuu 1994: 144,0; heinäkuu 1997: 157,5. - 16- Taulukko 8: Selvitys viime vuosien tariffimuutoksista (Lähde: jäsenvaltioiden vastaukset komission kyselyyn vuonna 1997) Tariffimuutokset vuosina 1995-1997 (nimeHiset ja reaaliset) Maa Jakso Kokonaismuut- Asennus Vuokra B 1995-9/1997 :. '; OS Nim. +4 % Nim. 0 % Nim. +20 % (suuret alueet) + 18% +17% (pienet alueet) (keskik. alueet) Paikallis- puhelut Nim. +12% Ahieelltset puhelut Alueiden valinen a: nim. -68 % Alueiden valinen b: nim. -18% Kotimaan IHkomaanpuhelu kaukopuhelut ei tietoja Ranska: DK D46 EL E F 1/1995-1/1997 1995-1996 1995-1997 1995-1997 Nim. -2. 1 % Reaal. -6. 3% Reaal. -19. 9 %47 Nimellisesti: 1995:+14. 5% 1996: +5. 6 % 1997:+4. 5% ei tietoja 1/1995-10/1997 Nim. -16,4% Reaal. -19% Ensimmäinen liit tymä: nim. 0. 0 % Kakkosliittymä: nim. 4 3% ei tietoja IRL 4/1995-3/1997 Nim. -7 % Reaal. -12 % Nim. 0 % Reaal. - 5% Nim. 0. 0 % Reaal. -4. 2 % Reaal. +33. 5 % Nim. 0. 0 % Reaal. -4. 2 % Reaal. +5. 95 Nim. 0. 0% Reaal. -4. 2% Reaal. -6. 05 % Nim. 0,0 % Reaal. -4. 2 Reaal. -4,8 % Nim. 0,0 % Reaal. -4. 2 % Reaal. -25, 8% Nim. -44. 4 % Nim. +27. 6 % Nim. 27. 3 % Nim. 0. 0 % Nim. 0. 0% Nimellisesti: 1995: +8,5 % 1996: +3,5 % 1997: -1. 78 % Nim. 0,0% Nimellisesti: 1995: +8,5% 1996: +3,5% 1997: -1. 78% Nim. -8,7 % Yks. : nim. +51. 1% reaal. +46,4 % Yritys: nim. +40. 1% reaal. +35,7 % Nim. 0 % Reaal. - 5% Nim. -2 % Reaal. -5,1 % Nim. -28,9 % Reaal. -31,1% Nim. -46,9 % Reaal. -48,5 % Nim. 0 % Reaal. -5 % Nim. 0 % Reaal. -5 % Nim. -16 % Reaal. - 2 1% 46 Näitä ei voida suoraan verrata nimellishintojen muutoksiin, koska Deutsche Telekom vahvisti uudet tariffialueet 1. 1. 1996. 47 Ulkomaanpuhelujen tariffimuutokset eivät sisälly lukuun. 48 Pohjois-Amerikkaan soitettujen puhelujen tariffit - nimellinen muutos -63. 3 % ja reaalinen muutos - 64,7 %. -17 nim. -10% USA: nim. -17% Yhd. kuningask. : nim. -10 % Nim. -6. 8% Reaal. -10. 8 % Reaal. -19,47% Nimellisesti: 1995: + 5% 1996: +1. 5 % EU: nim. -24% USA: nim. -38 % Nim. -47,7 % Reaal. -49,3 % alaviite:48 Nim. -21 % Reaal. -26% Taulukko 8 (jatkoa) Tariffimuutokset vuosina 1995-1997 (nimelliset ja reaaliset) Maa Jakso I L 1995-1997 1995-1997 Kokonais- muutos Nim. -6. 9 % Reaal. -16. 7% ei tietoja Asennus Vuokra Nim. 0,0 % Nim. 0. 0 % Nim. + 29,7 % (yks. ) Nim. + 47. 7 % (yritys) Nim. +27,3 % Paikaiiis- puhelut Nim. -6,2 % Alueelliset puhelut Nim. -22. 7 % ks. kotimaan kaukopuhelut ks. kotimaan kaukopuhelut Kotimaan Ulkomaanpuhelut kaukopuhelut Nim. -22. 7% 1996: ruuhka-aika: nim. 0. 0 % halpa: nim. 0. 0 % vd: nim. -50 % ei tietoja Nim. -11% 1996: nim. - 10 %:sta - 45 %:iin ei tietoja ei tietoja Eurooppaan: nim. -18,7% reaal. -23,2 % Euroopan ulkopuo- lelle: nim. -15,5 % reaal. -20. 2 % Nim. -15 % Reaal. -16 % Nim. -21,8% Reaal. -23,0 % Nim. -21,8 % Reaal. -28,5% NL muutos 1. 1. 199649 A50 P ei tietoja 1995-199751 Yksityiset: nim. +10 % Yritykset: nim. -7. 5 % ei tietoja Nim. 0. 0 % Reaal. -5,6 % ei tietoja ei tietoja ei tietoja ei tietoja ei tietoja Nim. +9,3 % Reaal. +3,2 % ei tietoja Nim. +18,4 % Reaal. +11. 8% ei uetoja Nim. +17,6% Reaal. +11,0 % ei tietoja Nim. +11,9% Reaal. +5. 6 % ei tietoja Nim. -11. 8% Reaal. -16. 7% HN 1995-1997 1/1996-9/1996 1994/95-1996/97 Nim. -4 % Reaal. -6 % Nim. -3,2 % Reaal. -4,7% Nim. -13,4 % Reaal. -20,8 % Nim. 0 % Reaal. -2 % Nim. -48,6 % Reaal. -49,3% Yks. nim. - 0,6 % reaal. -9,1 % Yrit. nim. -11,3% reaal. -18,9 % Nim. +2% Reaal. +1 % Nim. -2,4 % Reaal. -3,9 % Yks. nim. +12,4% reaal. +2,8% Yrit. nim. +9,7 % reaal. +0,3% Nim. -10 % Reaal. -11% Nim. +37,1 % Reaal. +35,2 % Nim. -9 % Reaal. -16,8 % ei tietoja Nim. +1,5 % Reaal. +0,0 % Nim. -10,1% Reaal. -17,8% Nim. -7 % Reaal. -8 % Nim. -32,5 % Reaal. -33,5 % Nim. -31,9% Reaal. -37,7% 49 50 51 Kaikki tariffit muuttuivat sen jälkeen kun arvonlisävero otettiin käyttöön 1. 1. 1996. Muutos oli +10 % (yksityiset käyttäjät) ja -7,5 % (yrityskäyttäjät). Reaalisia muutoksia koskevia tietoja ei ole käytettävissä. Uusi tariffijärjestelmä tuli voimaan 1. 11. 1997. Vuoden 1997 ennakoidut hintamuutokset on otettu mukaan tariffimuutoksia koskeviin lukuihin. 18 Taulukko 9: Vähittäishintojen sääntely, hintakatot ja tariffien kohtuuhintaisuuden vaatimus (Lähde: jäsenvaltioiden vastaukset komission kyselyyn vuonna 1997) Maa Vahittaishintojen hintakatot Kohtuuhintaisuuden vaatimus Miten kohtuuhintaisuutta mitataan? B DK D EL E F Belgacomin kanssa tehtyyn sopimukseen sisältyy \ leispah elukoria koskeva hintakatto. Vuodesta 1998 alkaen yksityisasiakkaita koskeva hinnankorotus saa olla enintään vähittäishintaindeksi - 1 %. Tele Danmarkin enimmäishintojen sääntely 1. 1. 97-31. 12. 97 kattoi kaksi yhtiön keskeistä palvelualaa: i) peruspuhelinpalvelujen hintakatto: nettohintaindeksi -3 %. ii) tiettyjä erityishintoja koskeva hintakatto: nettohintaindeksi -1 %. Hintakattojärjestelmä on tarkoitus ottaa käyttöön 1. 1. 1998. 1. 1. 1997- 31. 12. 1997 OTE:n tariffien painotettu keskimääräinen korotus ei saa ylittää kuluttajahintaindeksin prosenttimuutosta yli 3 %:lla. Vuosina 1998-2000 tariffien on vastattava palvelujen tarjonnan kustannuksia ja niissä on vältettävä ristikkäistukia. Hintakatto perustuu alan kustannuksiin, tuottavuuteen ja kuluttajahintaindeksiin. ,, France Telecomin kanssa tehtyyn sopimukseen sisältyy kaksi hintakattoa: 1) peraspuhelintoiminnan hintakatto (1995: kul. hintaind. - 4,5 %, 1996: kul. hintaind. - 5,5 %, 1997: kul. hintaind. - 6 %, 1998: kul. hintaind. - 6,5 %) 2) kiinteiden johtojen hintakatto: kul. hintaind. - 10 % (vuotuinen keskiarvo, tariffit eivät saa milloinkaan ylittää kul. hintaindeksiä yli 2 %:lla) Uusi hintakatto: (1998-1999: kul. hintaind. - 9 %, 1999- 2000: -4,5 %) Ennen vuotta 1997 televiestintäalasta vastaavan ministerin oli hyväksyttävä puhelin maksujen korotukset. Nykyisin Telecom Eireannin tariffeihin sovelletaan hintakattoa, jonka perusteella kokonaishintojen on laskettava seuraavasti: kul. hintaind. - 6 % vuosittain, kunnes hintoja tarkastellaan uudelleen kahden tai kolmen vuoden kuluttua. ''••,'• '¥•/% yi,* - 1 9- Kyllä Ei Kohtuuhintaisuus tarkoittaa, että ny kyiset tariffit eivät ylitä hintakattoa, joka on vähittäishintaindeksi - 1 %. Ei erityisiä mittausperusteita. Yleispalveluvelvoitetta koskeva asetus (Telekommunikations Universaldienstleistungs- \ erordnung) sisältää kohtuu hintaisuuden vaatimuksen. Ei Kohtuuhintaisuutta mitataan keski- vertotalouksien (muualla kuin yli 100 000 asukkaan kaupungeissa) käyttämien telepalvelujen reaalihintojen mukaan. ei tietoja Kyllä Ei erityisiä mittausperusteita. Kohtuuhintaisuuden vaatimus sisältyy 26. 7. 1996 annettuun televiestintälakiin. Kohtuuhintaisuutta mitataan vertailemalla erilaisia käyttäjäryhmiä ja kansainvälisiä normeja. Kyllä, aiemmin monopoli asemassa olleen telepalvelujen tarjoajan hinnankorotuksia valvotaan. Ei erityisiä mittausperusteita. Maa Vähittäishintojen hintakatot Kohtuuhintaisuuden vaatimus Taulukko 9 (jatkoa) Miten kohtuuhintaisuutta mitataan? Ei erityisiä mittausperusteita. Uudessa televiestintälaissa säädetään, että yleispalvelun on oltava kohtuuhintaista. ei tietoja Ei ei tietoja Ei erityisiä mittausperusteita. Uuden televiestintälain 24 pykälässä on kohtuuhintaisuuden vaatimus. Portugal Telecomilla on toimilupansa perusteella oltava kohtuulliset hinnat. Hinta on kohtuullinen, jos 1. 1. 1998 voimassa ollut hintataso ei vlitv. Hintojen on oltava kustannuksiin suhteutettuja ja syrjimättömiä. Hintakattoja ei toistaiseksi ole. On suunniteltu, että ne voitaisiin sisällyttää vakiintuneen operaattorin kanssa lähitulevaisuudessa tehtävään sopimukseen. Lisäksi 31. 7. 1997 annetussa laissa nro 249 säädetään tariffimuutosten katosta vuoteen 1999 asti. ei tietoja w& PTT. llä on kaksi hintakattojärjestelmää: 1) "kokonaiskori", johon sisältyy laaja valikoima palveluja, kuten puhelinpalvelut, teleksit, sähkeet ja matkapuhelut 2) pienkäyttäjäkori: peruspuhelinpalvelut ja matkapuhelinpalvelut yksityisille ja pienille yritysasiakkaille. PTT voi korottaa tariffeja kuluttajahintaindeksin kuluvan ja seuraavan vuoden arvioidun nousun mukaan. Erityistilanteissa PTT voi pyytää liikenneministeriä sallimaan hintakaton ylityksen enintään 3 %:lla kummankin korin osalta, jos PTT ei onnistu tarkistamaan tariffeja hintakattojen rajoissa. PTA:n uusien tariffien h\yäks\misehtoihin sisaltw hintakatto. ICP:n ja Portugal Telecomin tekemässä hintoja koskevassa yleissopimuksessa määritetään, että kiinteiden puhelinten palveluhintojen painotettu keskimääräinen muutos saa olla nimellisesti enintään 3 % vuonna 1995 ja kuluttajahintaindeksi - 2 % vuosina 1996 ja 1997. Asennuksen, tilausmaksujen ja eri puhelutyyppien hinnankorotus saa olla enintään 7,5 % vuonna 1995 ja kuluttajahintaindeksi + 6 % vuosina 1996 ja 1997. Uusi hintayleissopimus vuosiksi 1998-2000 tehtiin äskettäin (kiinteitä puhelimia koskevien palvelujen nimellinen hinnankorotus: enintään kuluttajahintaindeksi - 4 %; kokonaiskori ulkomaanpuheluja lukuun ottamatta: kuluttajahintaindeksi - 2 %)• -20 Maa Vamttaishintojen hintakatot Kohtuuhintaisuuden vaabmus Miten kohtuuhintaisuutta mitataan? Taulukko 9 (Jatkoa) FIN Ei hintakattoja. S UK Tarkistetun televiestintälain (tuli voimaan 1. 7. 1997) mukaan Ruotsin markkinoiden määräävässä markkina-asemassa olevan operaattorin on noudatettava hintakattosääntelyä, joka koskee peruspuhelinpalvelun \iiokraliittymien liittymävuokraa. Hintakatto merkitsee sitä, että hintoja voi muuttaa vain nettohintaindeksillä mitattavan yleisen hintakehityksen mukaisesti. Hintakattoa sovelletaan myös lisämaksuihin, kuten aloitusmaksuun sekä liittymän siirrosta ja liittymän muuttamisesta perittäviin maksuihin. BT voi korottaa yleistä puhelinverkkoa (PSTN) koskevan korin52 hintoja enintään seuraavasti: 1. 8. 1993-31. 7. 1997: vähittäishintaindeksi - 7,5 % 1. 8. 1997-31. 7. 2001: vähittäishintaindeksi - 4,5 % Ei erityisiä mittausperusteita. Televiestintälaissa on kolme perustetta: 1) Kohtuuhintaisuus olisi määritettävä kuluttajan näkökulmasta. 2) Palvelun kustannukset on otettava huomioon. Jos kustannukset alenevat teknisen kehityk sen myötä, tämä on otettava huomioon käy ttäj ätariffeissa. 3) Hintojen on perustuttava keskimääräi siin mntoihin, vaikka ne voivat vaihdella alueellisten tekijöiden ja markkinasegmenttien mukaan. Ei erityisiä mittausperusteita, mutta puhelinten hintakehitys, yksityisliittyTnien tiheys ja markkinatutkimukset on otettu huomioon. Telemarkkinalain 1 pykälän mukaan hintojen on oltava edullisia. Tällä hetkellä Telia on operaattori, yleispalvelua. tarjoamisesta määrätään toimiluvassa. ainoa tarjottava Yleispalvelun Telian jonka on Perustelepah elujen kohtuuhintaisuus on edelleen yksi OFTELin tavoitteista (tämä myös vahvistetaan yleispalvelua koskevassa julkilausu Kohtuuhintaisuus massa). varmistetaan BT:n voimassa olevilla lupaehdoilla, jotka ovat OFTELin sääntöjen mukaiset. Tilannetta saattaa käyttöön entisestään parantaa yksityistalouksien otettava järjestelmä rajoitetun (Residential Service Scheme). palvelun Limited uusi 52 Koriin sisältyvät esimerkiksi yksityisten ja yritysten luttymäviiokrat, pienkäyttötariffit, liittämismaksut, liittymän siirtämisestä perittävät maksut, sekä paikallispuhelut, alueelliset puhelut, kotimaan kaukopuhelut ja ulkomaanpuhelut ohivalintana. - 2 1- Tariffien tarkistamisen vaikutusta Leventävät järjesteht ei ole ei ole ei tietoja ei tietoja DCXIil - IRAI - IT ri, îS/yo/Uwuiului. Vsuo ^t. N) Maa Vammaisille asiakkaille tarkoitetut järjestelyt Pienituloisille käyttäjille tarkoitetut järjestelyt Taulukko 10: Erityistariffit ja pien käyttö tarif fit (Lähde: jäsenvaltioiden vastaukset komission kyselyyn vuonna 1997) B Noin 370 000 vammaiselle ja vanhukselle on myönnetty sosiaalisin perustein määräytyvät puhelintaksat (70 % alennus liittämismaksuista. Sosiaalisen perustein määräytyviä puhelintaksoja voidaan soveltaa myös pienituloisiin käyttäjiin. ei ole ei tietoja ei ole DK D EL •—* >«iiiijiw«tfupih Y>':%K, yleispalvelua koskevan kuninkaallisen puheluaikaa 2 kuukaudessa) asetuksen mukaisesti. Heikkokuuloisille käyttäjille on oma tekstipuhelinpalvelu, johon kuuluvat erityiset päätelaitteet. Heikkonäköiset saavat luettelopalvelut alennetuin tariffein. ei tietoja sokeat käyttäjät ja yli rautie- ja 64-vuotiaille lentokentille, perustein myönnettävässä Sokeita tilaajia varten on otettu käyttöön alennetut erityistaksat. Heille myönnetään ensimmäisen liittymän osalta 150 laskentayksikköä ilmaista puheluaikaa kuukaudessa. Lisäksi linja- autoasemille sekä sairaaloihin on asennettu erityistarpeita varten suunniteltuja maksullisia yleisöpuhelimia. Myös OTE. n toimiluvassa määrätään, että vähintään 0,5 % maksullisista yleisöpuhelimista on oltava erityistarpeita varten suunniteltuja. liittymässä" "sosiaalisin Erityisessä vammaisille alennus ja kuukausimaksuista ja 70 % alennus liittämismaksusta (jos heidän tulonsa eivät ylitä määriteltyä rajaa). Vammaisille ollaan kehittämässä erityistariffia. Tällaisia tariffeja soveltavat operaattorit voivat vähentää erityistariffin nettokustannukset rahoitusosuudestaan yleispalvelurahastossa. France Telecomilla on ilmaiset luettelopalvelut sokeille ja se myöntää joistakin palveluista 50 % alennuksen sotainvalideille. Lisäksi sillä on erityistarpeisiin suunniteltuja maksullisia yleisöpuhelimia. Kuurot voivat saada veloituksetta erityislaitteita. Yli 65-vuotiaiden ei tarvitse maksaa liittamismaksuja Ei ole. Sosiaaliministeriö kuitenkin vastaa liittymävuokrasta ja maksuista tiettyyn rajaan asti. annetaan 95 % ei tietoja ei tietoja voivat vähentää ollaan tariffeja käyttäjille Tällaisia kehittämässä Pienituloisille soveltavat erityistariffia. operaattorit erityistariffin nettokustannukset rahoitusosuudestaan yleispalvelu rahastossa. France Télécom joillekin käyttäjille (esim. Työttömyyskorvausta saaville) tietyt paikallispalvelut ilmaiseksi. ei ole tarjoaa miljoonalle Tariffien tarkistamiseen liittyvä automaattinen alennus annetaan yli yksityis asiakkaalle. Toista järjestelyä (consommation modérée) sovelletaan yli 3 miljoonaan yksityiskäyttäjään. ei ole 22 Maa Vammaisille asiakkaille tarkoitetut järjestelyt Pienituloisille käyttäjille tarkoitetut järjestelyt Taulukko 10 (jatkoa) ei tietoja NL ei ole PTT Telecom tarjoaa veloituksetta numerotiedustelupalvelun heikkonäköisille, ja heikkokuuloisten on mahdollista saada (tuloista riippuen) ilmainen tekstipuhelin. Vammaisten ei tarvitse maksaa liittymän peruskuukausimaksua, ja he saavat käyttää puhelinta ilmaiseksi yhden tunnin paikallispuhelumaksua vastaavan määrän kuukaudessa. Operaattorien erityisillä soitonilmaisulaitteilla ja muilla samankaltaisilla laitteilla varustettuja puhelimia henkilöille, joilla on erityistarpeita. vahvistimilla, myönnettävä on Voimassa on erityinen pienkäyttötariffi (liittymä- vuokra: - -50 %; alhaiset tariffit vähäistä käyttöä varten). ei ole ei ole Pienituloisten käyttäjien, opiskelijoiden ja eläkkeen saajien ei tarvitse maksaa liittymän peruskuukau simaksua. ja he saavat käyttää puhelinta ilmaiseksi yhden tunnin paikallispuhelumaksua vastaavan määrän kuukaudessa. Eläkkeensaajille, ovat kansallista vähimmäistuloa pienemmät, myönnetään erityisiä tariffialennuksia (60 % alennus liittymä- laskentayksikköä vuokrista ilmaiseksi kuukaudessa). Uudessa puheluaikaa hintayieissopimuksessa käyttöön pienkäyttötariffit käyttäjille, joiden puhelumäärä ei ylitä määritelty ä rajaa. kuukausitulot vähintään joiden otettu 25 on ja FIN mm Ei erityisiä tariffijärjestelyjä. Valtio rahoittaa vammaisten erityispalvelut. ei ole Näkövammaiset voivat tehdä veloituksetta numerotiedusteluja. PTS maksaa palvelun. Ilmainen viankorjauspalvelu asiakkaille, joille puhelin on elintärkeä yh teydenpitoväline. Tarkoituksena on turvata kiirey sjärjestyksessä etusijalle asetettu palvelu vian sattuessa. Kuuroille ja puhevammaisille on tarjolla typetalk-palvelu (joka BT. n on toimilupansa perusteella rahoitettava). Tekstipuhelimen käyttäjiä varten on käytössä alennusjärjestely, koska tekstipuhelimella soitetut puhelut kestävät tavallisia puheluja kauemmin. Kiinteiden yhteysliitäntöjen ilmainen muuntaminen: ulkopuolisesta avusta riippuvaisten asiakkaiden vanhojen yhteysliitäntöjen tilalle voidaan vaihtaa nykyaikaiset pistokeliitännät, joilla saadaan yhteys aluehälytys- Telia tarjoaa edelleen Telia Mini-palvelua (pienkäyt- töliittymä), vaikka tätä koskeva velvoite poistettiin 1. 7. 1997 alkaen. Erissä suoritettava liittymämaksu: liittymän avaamisesta perittävä maksu jaetaan viiteen neljännesvuosittaiseen erään. Puhelumäärät: uusia asiakkaita pyydetään sopimaan puhelukustannusten enimmäismäärä, mikä poistaa pitkälti vakuuksien tarpeen. Pienkäyttötariffit. jos käyttäjän puhelinlasku on pie ni, voidaan antaa enintään 61 % alennus liittymä- vuokrasta. 23 Tariffien tarkistamisen vaikutusta lieventävät järjestelyt ei tietoja ei ole ei ole ei tietoja ei tietoja ei ole ei tietoja ei ole keskuksiin ja joihin voidaan kytkea kayttajaystavallisemmat puhelimet. Kaikki vhtiot taijoavat ihnaisen numerotiedustelun nakovammaisille asiakkaille ja muille, joiden on fyysisesti mahdotonta kayttaa pamettua puhelinluetteloa. BlfelllB 24 Taulukko 11: Yleispalvelusta vastaavien operaattorien erityistariffi velvoitteet (Lähde: jäsenvaltioiden vastaukset komission kyselyyn vuonna 1997) Maa Operaattori(e)n velvoite soveltaa yhdenmukaisia hintoja koko maassa Erityistariffijarjestehihin liittyvia uusia vaatiinuksia koskevat suunmtelmat B DK D EL E F Belgacomin hintojen oltava yhdenmukaiset vuoden 1997 loppuun saakka. Hallitus ei aio Suunnitelmien mukaan sailyttaa velvoitetta vuoden 1997 jalkeen. Tele Danmarkin, joka on virallinen y leispalvelun tarjoaja, on tarjottava yhtalaisin ehdom ja Parhaillaan valmistellaan yksityiskohtaisempaa saantelya, etukateen vahvistetuin enimmaishinnoin (i) puhelinpalv eluv erkko. (ii) ISDN-verkko ja ISDN- joka koskee yieispalveluvelvoitteen laajuutta. mukaan lukien palvelut, (iii) kiinteat johdot, joiden nopeus on enintaan 2 megabittia sekunnissa, ja (iv) v ammaisille tarkoitettujen erityispalvelujen hmtajarjestelyt. erityispalvelut vammaisille kayttajille, jotka niita haluavat. ei tietoja saisivat 25 yksikkoa puheluaikaa ilmaiseksi kuukaudessa. \ ahimmaistuloilla elavat henkilot ei tietoja Tallaista velvoitetta ei ole. OTE kayttaa kuitenkin samoja puhelintoiminnan hintaperusteita ei tietoja (mukaan lukien perusmaksut) kaikkialla Kreikassa. ei tietoja ei tietoja France Telecomin toimiluvan 3 artiklassa todetaan, etta tariffisyrjintaa ei saa esiintya Yleispalveluvelvoitteeseen maantieteellisin perustein, jolleivat poikkeukselliset liitantav aikeudet joidenkin kayttajien kohdalla oikeuta maantieteellisiin tariffieroihin. (pienkayttotariffit) kehitetaan parhaillaan. liittyvia erityistariffijarjestelyja IRL ei tietoja I Operaattoreilla on yhdenmukaiset hinnat kaikkialla maassa. ei ole ei ole L ; --. ', r ei tietoja NJUc/''-•'. Televiestintaa koskevista yieisista maaravksista annetun asetuksen mukaan kaikkien eiole "-*/'';'/%%?-• lakisaateisten telepalvelujen tariffien ja toimitusehtojen on oltava yhdenmukaisia kaikkialla "••/, ffijgMt-. Alankomaissa. S l M ^S • PTT Telecomin on taattava kaikille tilaajille/liittymaa haluaville julkisten puhelinverkkojen ja 2 ^ 5 0 1? peruspuhelinpalvelujen kayttomahdoUisuus. Samankaltainen jarjestelma koskee kiinteita I 1 ^ ^^ johtoja. * ei tietoja -25 Maa Operaattori(e)n velvoite soveltaa yhdertrrrukaisia hintoja koko maassa Taulukko 11 (jatkoa) A P FIN S UK Erityistariffijarjestelyihin liittyvia uusia vaatimuksiakoskevat suunnitelmat Yrity sasiakkaiden erityistariffit tulivat voimaan 1. 11. 1997. ei ole • "••- ------ tariffijarjestelyja Koko maassa sovelletaan v ammaisten ja pienituloisten erityistariffiiarjestelyja. Toimilupasopimuksessa maarattyja palveluja koskevia v oimassaolevia sov elletaan yhdenmukaisesti. Hintojen yhdenmukaisuutta koskevaa velvoitetta ei ole. Saantelyviranomainen voi kuitenkin ei ole puuttua asiaan, jos hinnat eivat ole kohtuullisia. Tarkistetun televiestintalain mukaan maantieteelliset hintavaihtelut sallitaan rajoitetusti. ei ole Toimiluvan haltijoiden olisi tarjottava puhelinpalv elu samankaltaisin ehdoin kaikille sita haluaville. Tama merkitsee sita, etta erilaisille asiakasryhmiHe tai eri markkinaolosuhteissa oleville samankaltaisille asiakasryhmiHe tarjotut palvelut ja my onnetyt hinnat voivat vaihdella. Yhdenmukaiset hinnat johtavat keskimaaraisesti korkeampiin hintoihin, jos hintoja ei saa alentaa niilla alueilla tai lohkoilla, joilla kilpailu on kovaa. BT:n tariffien on yhtion toimiluvan 17 artiklan mukaan vastattava maantieteelhsta keskiarvoa. BT:lle ollaan asettamassa uutta y ksityistalouksien rajoitetun Oftel tutkii parhaillaan, voitaisiinko tasta periaatteesta poiketa kehittyneiden palvelujen (ei palvelun jarjestelmaa (Residential Limited Service Scheme) kuitenkaan yleispalveluvelvoitteen kattamien palvelujen) osalta. BT:lle asetetut velvoitteet koskevaa velvoitetta. Tassa jarjestelmassa tarjotaan suppea jossa annetaan alennusta palveluvalikoima erittain edullisilla hinnoilla (ks- my6s edellyttavat lisaksi, etta se tarjoaa pienkayttotariffijarjestelmaa, 'j-'syll' *£%£?•*- liittyTnavuokrasta asiakkaille, joiden puhelinlaskut ovat pienet. taulukko 12). 26 Taulukko 12A: Erityistoimenpiteet, joilla autetaan kuluttajia valvomaan kulujaan - osa A (Lähde: jäsenvaltioiden vastaukset komission kyselyyn vuonna 1997) Maa B DK D EL E F '--:, ' •, $&-•:'. ? Jarjesteiyt joilla autetaan asiakkaita hankkimaan puhelin ei tietoja ei ole ei tietoja Jarjesteiyt, joilla autetaan asiakkaita valvomaan puhelin kulujaan ei tietoja Asiakkaille on tarjolla online- vhtevs omiin voimassa oleviin laskutustietoihinsa, jotka päivitetään 24 tunnin välein. Asiakkaat voivat estää lähtevän puhelinliikenteensä, kun se ylittää tietvn kvnnv smäärän. ei tietoja Aika, joka kuluu ensimmäisen liittymän saamiseen OTElta, Ivhenee vähitellen vhteen viikkoon vuoteen 2003 mennessä. ei tietoja 50 % ensimmäisen liittymän avaamismaksusta voi maksaa kolmessa vhtä suuressa erässä kolmen ensimmäisen (kahden kuukauden) laskun yhteydessä. France Telecom tarjoaa asiakkailleen mahdollisuuden valita puhelinpalvelujen käyttö mahdollisuuksia koskevat ehdot. ei tietoja ei tietoja Asiakkaat voivat saada suoran vhtevden voimassa oleviin laskutustietoihin. ei tietoja ei tietoja 'l¥st^: ei tietoja Onko tarjolla maksujen "lykkäy^järjestelyjä"? ei Operaattoreilla ei velvoitteita Onko joitalon asiakkaita koskevista vakuus- vaatimuksista luovuttu? ei Ei saantelwn liittwia v elvoitteita. Onko asiakkaiden kaytettavissa laskujen "ennaidcomaksujarjesteh'*'? ei tietoja Ei saantelwn liittwia v eh oitteita. ei tietoja ei tietoja ei tietoja Ei sääntelvvn liittvviä velvoitteita (ko. järjestelyt suurimmassa osassa tapauksista tarjolla pyydettäessä). 50 % ensimmäisen liittvmän avaamismaksuista voi maksaa kolmessa vhtä suuressa erässä kolmen ensimmäisen (kahden kuukauden) laskun vhtevdessä. Asennusmaksut sisältyvät käyttäjän ensimmäiseen laskuun liittymisen saamisen jälkeen. ei tietoja ei tietoja 27- Ei saantelwn liittwia v elvoitteita (saantona on, etta vakuuksia ei vaadita, paitsi jos laskuja on aiemmin jatetty maksamatta). Ei vakuusvaatimuksia paitsi tapauksissa, joissa laskuja on aiemmin jatetty maksamatta. ei ei Ei ei tietoja kvlla Vuonna 1998 France Telecomilta voi ostaa ennak- koon maksettavia kortteja vksitvishittvmia varten. ei tietoja kvlla Onko joitakm asiakkaita koskevista vakuus- vaatimuksista luovuttu? Vakuusv aatimuksista voidaan tapauskohtaisesti luopua pyynnosta. Vakuuksia ei vaadita. Onko asiakkaiden kaytettavissa laskujen ~eimakkomaksujarjestelyw? Laskut v oidaan tapaus kohtaisesti maksaa pyynnosta etukateen ei Maa Järjestelyt, joilla autetaan asiakkaita hankkimaan puhelin Järjestelyt, joilla autetaan asiakkaita valvomaan puhelinkulujaan Onko tarjolla maksujen "lykkäysjärjestehjä^ Taulukko 12A (jatkoa) L ei tietoja NL A PTT:n on tarjottav a luettelo palveluja ja operaattoritukea. ei ole P ei tietoja FIN S Joissakin liittymissä on pienempi asennusmaksu, mutta suurempi kiinteä vuosittainen maksu. ei ole UK '-'*', *"*/. ' ' '$'/„ ,''<"^ 55/ iiii, v'wB&gkf'''' J i '-\ '• ? '^ Yksityistalouksien rajoitetun palvelun järjestelmällä (Residential Limited Service Scheme) kannustetaan puhelit- tomia talouksia liittymään puhelinverkkoon. Asiakkaat voi vat vastaanottaa puheluita ja soit taa hätäpalvelunumeroihin, vian- korjaus-ja asiakaspalveluihin. Liittämismaksu on 9,99 puntaa. ei tietoja ei tietoja Digitaaliseen keskukseen kytketyt käyttäjät saav at kirjallisen varoituk sen, jos puhelumaksut ovat saa vuttaneet määritetyn rajan. Oletus arvo on 10 000 sillinkiä, mutta sitä voidaan pyydettäessä muuttaa. Asiakkaat voivat myös pyytää tariffitietoja. ei tietoja ei tietoja Ei sääntelvvn liittyviä velvoitteita. Osana yleispalvelun takaamiseen tähtäävää uutta järjestelmää BT. lla on tarkoitus ottaa käyttöön uusi palvelu, jossa asiakkaat voivat määrätä etukäteen rahamäärän, jonka he käyttävät puheluihinsa. Ei maksujen lykkäystä, jos on kyse ensimmäisestä liittvmästä. ei Ei. Jos ensimmäinen liittvmä maksaa vii 5 000 sillinkiä. liittämismaksu on maksettava etukäteen. ei tietoja ei tietoja Yleisia vakuus- vaatimuksia ei ole. Jos on hwin todennakoista. etta laskuja jatetaan maksamatta. PTA v oi vaatia vakuutta. Operaattori voi pyytaa vakuutta, mutta kaytan- nossa oikeutta ei kavteta. ei tietoja Ei sääntelvvn liittyviä velvoitteita. Erissä suoritettava liittämis maksu: ensimmäisen liittymän avaamismaksu jaetaan viiteen neljännesvuosittaiseen erään. BT ei veloita kävtössä olevan liittymän siirrosta, joten liit tämismaksu on tällaisessa tapauksessa 9,99 puntaa. Ei saantelwn liittwia velvoitteita. Puhelumaarat: uusia asiakkaita pyydetaan sopimaan puhelukustannusten emmmaismaara, mika poistaa pitkalti vakuuksien tarpeen. 2 8- Kolmen kuukauden liittvTnavuokra on maksettava etukateen. ei tietoja \rain liittyman kiinteat kuukausimaksut voi maksaa etukateen. Ei saantelwn liittwia velvoitteita. BT on ilmoittanut ottavansa y leispalvelun takaamiseen liittyvan uuden jarjestelyn vhtevdessa kavttoon uuden palvelun, jossa asiakkaat voivat maarittaa etukateen rahamaaran, jonka he kayttavat puheluihinsa. Taulukko 12B : Erityistoimenpiteet, joilla autetaan kuluttajia valvomaan kulujaan - osa B (Lahde: jasenvaltioiden vastaukset komission kysetyyn vuonna 1997) Maa B DK D EL E F Tarjotaanko asiakkaille "valinnaista puhelunestoa'' kulujen rajoittamista varten? Valinnaisen puheluneston saa lisä maksullisiin palveluihin. Onko tarjolla puheluerittely tai muita keinoja kulujen seuraamiseksi? Ulkomaanpuhelut eritellään automaattisesti, ja erittelyn saa my ös kotimaanpuheluihin. Kyllä, operaattorien on tarjottava valinnainen puhelunesto. Kyllä, puheluerittely sisältyy palvelun hintaan, ja se toimitetaan pyydettäessä. ei tietoja Kaukopuheluiden esto on mahdollinen digitaalisten keskusten osalta. ei tietoja Puheluerittelyn saa pyynnöstä kaikissa tapauksissa, joissa käytössä on digitaalinen keskus. Erittelyssä on mm. tiedot kaikista kaukopuheluista. Valinnaisen puheluneston saa lisä maksullisiin palveluihin. Puheluerittelyn saa vuoden 1997 lopusta lähtien (paikallispuhelujen osalta ainoastaan pyynnöstä) Valinnaisen puheluneston saa koodilla (acces selective modulable) tai automaattisella estolla. Yli 74 sentiimin puheluista on toimitettu v eloituksetta puheluerittely pyydettäessä vuoden 1997 syyskuusta alkaen. 1RL */jyr/. '' J • , Tiettyjen lisämaksullisten palvelujen käyttö edellyttää omaa tunnusta (PIN-koodia). Niiden asiakkaiden saatavilla, joiden puhelin on kytketty digitaaliseen keskukseen. Puheluerittely alueellisista puheluista, kotimaan kaukopuheluista tai ulkomaanpuheluista on yleensä saatavilla maksua vastaan. ei tietoja 29- Operaattorien velvoite tarjota Hpehmeä verkkoyhteyden katkaisu" Yksityisasiakkaiden osalta voidaan soveltaa pehmeää verkkoyhteyden katkaisua, jos laskua ei ole maksettu. ei ole ei tietoja Ei ole. Voimassa olevan lainsäädännön mukaan verkkoyhteyden voi katkaista lopullisesti aikaisintaan 30 päivän kuluttua siitä, kun käyttäjälle on lähetetty- asiasta kirjallinen ilmoitus. Ei. Telefönica de Espana S. A. voi kuitenkin katkaista verkkoyhteyden pehmeästi. Pehmeä verkkoyhteyden katkaisu on mahdollinen. Jos laskua ei ole maksettu, France Telecom ehdottaa maksuaika taulua ja estää lähtevät puhelut (paitsi ilmaispalvelupuhelut tai puhelut hätä numeroihin). ei ole Jarjestehja koskevien tietojen jn!k^i<nnra»tmnik«*f ei ole Operaanorien on asiakkaiden pyynnosta ilmoitettav a palveluita koskevat ehdot tilauksen vhtevdessa. ei tietoja Palv eluntarjoajan on julkaistava kaikki tilausehdot ja tariffit v oimassa olevan lainsaadannon mukaisesti. Ehtojen on oltava julkisesti kayttajien saatavilla. Tietojen antaminen ylla mainituista jarjestelyista on pakollista. ei tietoja Pehmeä verkkoyhteyden katkaisu on mahdollinen (vain puhelut hätänumeroihin sallitaan). Tiedot jarjestelyista julkaistaan virallisessa lehdessa ja puhelinluettelossa. Taulukko 12B (jatkoa) Onko tarjolla puheluerittely tai muita keinoja kulujen seuraamiseksi? Operaattorien velvoite tarjota "pehmeä verkkoyirteyden katkaisu" Jarjestelyja koskevien tietojen juJkaisuvaatimukset Puheluerittely toimitetaan pyydettäessä, ja se edellyttää kuukausivuokran maksamista. ei tietoja ei tietoja Maa L NL A - P FIN s JJK;. ,: """''"''"-, P&%;,^'' t%/}%%'iif/'L %^^m$ ^ ^ ^» Tarjotaanko asiakkaille 'Valinnaista puhelunestoa~ kulujen rajoittamista varten? Valinnaisen puheluneston saa ulkomaanpuheluihin, puheluihin tiettyihin numeroihin tai kaikkiin puheluihin, joista veloitetaan. Valinnaisen puheluneston lisä maksullisiin palveluihin saa veloituksetta. Digitaaliseen keskukseen kytketyt käyttäjät voivat saada v alinnaisen puheluneston, joka koskee soittoja tietyille alueille. Valinnaisen puheluneston saa veloituksetta nauhoitettuihin tieto- tai viihdepuhelinpalveluihin. Saatavilla on valinnainen puhelunesto lisämaksullisiin palveluihin. Useimmat BT:n asiakkaat voivat saada puheluneston lisämaksua vastaan, ja kaikki BT:n asiakkaat voivat estää lähtevät puhelut ja puhelut lisämaksullisiin palve luihin. Muut yhtiöt tarjoavat samankaltaisia palveluja. Asiakas v oi saada puheluerittelyn, mutta v ain tilauksesta: tilauksen vhtevdessä asiakas voi ilmoittaa, kuinka y ksityiskohtaisen erittelyn hän haluaa. Digitaaliseen keskukseen kytketyt käyttäjät saav at puheluerittelyn lisämaksua vastaan. Puheluerittelvn saa v eloituksetta. ei ole Operaattorin on lähetettävä maksu muistutus, jonka uusi maksuaika on vähintään kaksi viikkoa. PTA rajoittaa aluksi ainoastaan lähteviä puheluita. "Pehmeää verkkovhtevden katkaisemista" koskev a velvoite sisältvv yleisestä puhelinpalvelusta annettuun uuteen asetukseen. ei ole Operaattorien on julkaistava kaikki tarpeelliset tiedot yieisissa ehdoissaan ei tietoja Seka erityistariffeista etta pien- kavttdtariffeista on saadettv alaa koskevassa lainsaadannossa. Operaattorien toimitusehdot on julkaistav a kirjallisina ja niiden on oltava yieison saatavilla veloituk setta. eiole Saatavilla ovat liittvmäkohtainen rajoitus ja valinnainen puhelun- esto. Operaattorin on eriteltävä puhelut veloituksetta. ja jos lasku ylittää 150 markkaa, erittely on toimitettava ilman eri pyyntöä. Puheluterittely toimitetaan pyydettäessä ja veloituksetta. ei ole Kaikki BT:n asiakkaat saavat puheluerittelyn veloituksetta. Täydellinen erittely toimitetaan pyydettäessä, joskin useimpien asiakkaiden mielestä 40 penceä kalliimpien puheluiden erittely riittää. Muut yritykset tarjoavat samankaltaisia palveluja. BT ja useimmat muut teleyhtiöt ottavat OFTELin kanssa kävmiensä neuvot telujen tuloksena piakkoin käyttöön järjestelyn, jossa pelkästään lähtevät puhelut estetään. Järjestelystä on sovittu vapaaehtoisesti. Yksityiskohtaiset tiedot julkaistaan kuluttajaoppaissa seka puhelin- palvelujen ehdot sisaltavissa oppaissa ja yhtioiden muissa julkaisuissa. 30- Maa B DK D EL E F Otetaanko vuonna 1998 käyttöön yleispalvelun rahoitusjärjestelmä? ei Ei suunnitelmia, sillä vakiintunut operaattori ei ole toistaiseksi ilmoittanut, että sille aiheutuisi yleispalveluvelvoitteen hoitamisesta nettokustannuksia. kyllä Yleispalvelun määrittelyä, laajuut ta ja kustannuksia koskevan tutki muksen odotetaan valmistuvan ennen huhtikuuta 1998. Telemarkkinakomitea päättää, aiheutuuko yleispalveluvelvoit teesta haittaa yleispalvelua tarjoavalle operaattorille kilpailutilanteessa. kyllä Taulukko 13: Yleiskatsaus yleispalvelun rahoitusjarjestelmiin (Lahde: jasenvaltioiden vastaukset komission kyselyyn vuonna 1997) Jos järjestelmä otetaan käyttöön vuonna 1998, millaisena^ se toteutetaan? Onko olemassa järjestelmä, jota et tällä hetkellä käytetä? ei tietoja ei tietoja Vuodeksi 1998 on suunnitteilla yleispalvelurahasto, mutta se otetaan käy västä vuonna 2000. ei Televiestintälaissa (tuli voimaan 1. 8. 1996) säädetään, että y leispalv elua tarjoav at toimiluvan haltijat saav at korv auksen yieispalv elun tarjoamisesta aiheutuvista tappioista. Korvaus v astaa kansallista yleispalvelu rahastoa. ei tietoja ei tietoja Kansallinen yleispalvelurahasto perustettiin vuonna 1997. Lisäksi maantieteellisesti kattavan palvelun tarjonnasta aiheutuvat nettokustannukset korvataan yhteenliittämisestä perittävillä lisämaksuilla^** enintään 31. 12. 2000 saakka. Yleispalvelun rahoitusjärjestelmä ("Ausgleichsmechanismus") voimaan 1. 1. 1998. Yleispalveluvelvoite koskee operaattoreita kuitenkin vain, jos y leispalv elun todetaan olevan vapaan kilpailun v allitessa puutteellista. NTC pohtii tehdy ssä tutkimuksessa esitettyjen suositusten perusteella, mii ja millä tavoin yleispalvelun rahoitusjärjestelmä olisi syytä ottaa maassa käyttöön. Televiestintälaissa säädetään kansallisesta yleispalvelurahastosta, mutta maassa käytetään myös yhteenliittämisestä perittäviin hsämaksuihin perustuvaa järjestelmää, kunnes rahasto on perustettu. Yleispalvelun rahoitusjärjestelmä on jo otettu käyttöön. 53 (i) kansallisena yleispalvelurahastona tai (ii) hsämaksujärjestelmänä tai (iii) suoraan valtiontukeen perustuvana järjestelmänä. 54 Ylimääräinen lisämaksujärjestelmä vastaa nk. liittymistä aiheutuvien tappioiden korvausta, joka on erotettava yleispalveluvelvoitetta koskevista korvauksista 31- Maa IRL I -1^ Otetaanko vuonna 1998 käyttöön yleispalvelun rahoitusjärjestelmä'7 Yleispalvelun rahoitusjärjestelmiä otetaan käyttöön aikaisintaan 1. 1. 2000 alkaen (telemarkkinoiden vapauttamisen ajankohta) kvllä ei ML ei Taulukko 13 (jatkoa) Jos järjestelmä otetaan käyttöön vuonna 1998, millaisena55 se toteutetaan? ei tietoja ei tietoja ei tietoja ei tietoja Ei. mutta vuoden 1997 televiestintälaissa säädetään yleispalvelun rahoitusjärjestelmästä. ei tietoja Kaikkien puhelinmarkkinoiden toimijoiden, joiden tulot ovat yli 250 miljoonaa sillinkiä, on osallistuttava korvauksiin oman markkinaosuutensa mukaisesti. Korvausten hallinnoinnista vastaa kansallinen sääntelyviranomainen. ei tietoja <&&&$& ei ei ei ei ei tietoja ei tietoja Onko olemassa järjestelmä, jota ei tällä hetkellä käytetä? Yleispalv eluvelvoitteen aiheuttamasta mahdollisesta epäoikeu denmukaisesta rasitteesta keskustellaan, kun yhteenliittämisestä annettu direktiivi 97/33/EY on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. ei 2. 3. 1997 säädetyllä televiestintälailla perustettiin yleispalv elu- järjestelmä, mutta periaatteita ja menetelmiä ei ole määritelty. Mitään järjestelmää ei ole perustettu tähän mennessä. Yleispal velua koskeva menettely sisälKtettäneen lainsäädäntöön. Järjestelmä tulee voimaan v ain, jos kansalliset sääntely viranomaiset hyväksyvät korvauspyynnön. Jos yleispalvelun tarjoajan markkinaosuus on yli 80 %, korvauksia ei voi vaatia. Asetuksen/lain N:o 40/95 mukaan toimiluvan haltijan on erikseen näytettävä toteen yleispalveluv elvoitteen hoitamisesta aiheutuvat kustannukset ja toimitettava tiedot hyväksymistä varten komitealle, johon kuuluu mm. ICP:n ja toimiluvan haltijan edustajia ja jonka on tehtävä päätös 30 päivän kuluessa. Jos komitea hyväksyy kustannukset, aloitetaan laskentakäytännön kattava tarkastusseuranta. Jos komitea ei hyväksy kustannuksia, aloitetaan neuvottelut muiden operaattorien kanssa, jotta saadaan selville, voiko joku muu operaattori tehdä edullisemman tarjouksen samantasoisen yleispalvelun hoitamisesta. ei Jos yleispalveluvelvoitteen kustannusten erityisrahoitus on tulevaisuudessa tarpeen, Ruotsi soveltaa rahastomallia. OFTEL on ehdottanut, että perustettaisiin työryhmä laatimaan suunnitelma yleispalvelun rahoitusjärjestelmästä. 55 (i) kansallisena yleispalvelurahastona tai (ii) lisämaksujärjestelmänä tai (iii) suoraan valtiontukeen perustuvana järjestelmänä. -32- Taulukko 14: Yleispalveluvelvoitteita koskevat kustannusarviot Euroopan unionin jäsenvaltioissa (Ulule: jäsenvaltioiden vastaukset komission kyselyyn vuonna 1997) Maa Mitka" ovat (yhtcisoii lainsaadannossA mflaritellysta) yleispalveluvelvoitteesta aiheutuvat arvioidut nettomaaraisct kokonaiskustannukset kansallisella tasolla? _ ^ _ __ ^ „^ Absoluuttisosti Proscntteina puhelintoiminnan IJikevathdosta %. c' virallisia arvioita ei virallisia arvioita s i l l ^ B S I l lI c' tictoja ei tietoja l ^ p l l l l l i li Deutsche Telekom ei tahan mennessa ole I ^ ^ ^ i i i ll antanut yleispalvcluvclvoittcisiin liittyvia ;MKIl81l lukuja. ^^Sfi'W^ Cl tietoja Deutsche Telekom ei tahan mennessa ole antanut yleispalveluvelvoitteisiin liittyvia lukuja. ei tietoja T&fflP* F W 32-55 miljardia pesctaa 4 X29 miljardia frangia vuodcksi 1997 6, 043 miljardia frangia vuodcksi 1998 2,1-3,7 % (Telefonica do Espanan liikevaihdosta) 5,5 % (kiintean puhelintoiminnan tuloista vuonna 1997)56 IRL ei tietoja ei tietoja I L Ei virallisia arvioita tahan mennessa. Ei virallisia arvioita tahan mennessa. ei tictoja ci tictoja :^ffi||li;||l|i||| 377 miljoonaa guldenia (vuonna 1995) 5,5 % koko liikevaihdosta (vuonna 1995) H l l l l l l l i il ei tietoja '^^^f-w'-;^W- Tyoryhma arvioi yleispalveluvclvoitteen ei tietoja ci tictoja [ FIN S UK hoitaniiscsta aiheutuvat ncttokustannuksct. Ylcispalvelusta aiheutuvia ncltokustan- nuksia ci ole laskcttu, sillii yksikaan opcraattori ci ole vaatinut rahoitus jarjcstelya. PTS tarkastclec parhaillaan ylcispalvclu- vclvoiltccsta aiheutuvista kustannuksista laadittuja tutkimuksia (yhden on tchnyt Telia ja yhden konsulttiryhma). Kun hyotyja ci otcta huomioon, kustannustcn arvioidaan olevan 40-80 miljoonaa puntaa. Hyodyt huomioon ottacn ncttokustannustcn arvioidaan kuitenkin olevan vahaisia. Yleispalvelusta aiheutuvia ncttokustannuksia ci ole laskcttu, silla yksikaan opcraattori ci ole vaatinut rahoitusjarjestclya. PTS tarkastclec parhaillaan ylcispalvclu- vclvoittccsta aiheutuvista kustannuksista laadittuja tutkimuksia (yhden on tchnyt Telia ja yhden konsulttiryhma). Vastaa 0,8-1,6 % BT:n kotimaan liikevaihdosta tilikaudclla 1996/97. 56 Tietyille knytlnjnryluiiillc tarkoiteltuja erityistariffeja ci ole otettu huomioon. 33- LIITE II PuhelintarilTien kohtuuhintaisuus ja kehitys kuluttajaryhmittäin (perustuu Eurodata Foundationin tekemään riippumattomaan tutkimukseen) 34 Peruspuhelinpalvelun hintojen ja kohtuuhintaisuuden kehitys (perustuu Eurodata Foundationin tekemään riippumattomaan tutkimukseen) Johdanto Tilaajan puhelinpalvelusta maksama todellinen hinta riippuu puhelimen käytöstä ja siihen liittyvistä paikallispuhelujen, alueellisten puhelujen, kotimaan kaukopuhelujen ja ulkomaanpuhelujen tariffeista sekä ja puhelinliittymän kiinteästä liittämismaksusta57. Peruspuhelinpalvelun hintojen ja kohtuuhintaisuuden seurannassa olisikin otettava huomioon kaikki nämä tekijät. kertaluonteisesta toistuvasta vuokrasta asennus- ja jotka ovat keskiverlokäyttäjä Tämä liite sisältää graafiset esitykset kehityksestä kaikissa EU. n 15 jäsenvaltiossa. Käyrädiagrammien avulla58 voidaan seurata peruspuhelinpalvelun hintakehitystä ja kohtuuhintaisuutta erilaisten käyttäjäryhmien osalta. Kolmen erilaisen kuluttajaryhmän käyttötottumusten kuvaamiseksi on määritelty kolme käyttäjäprofiilia, jonka ("25 %:n käyttäjä", jonka puhelinkulut puhelinkulut vastaavat keskitason käyttöä), pienkäyttäjä vastaavat käytön määrän osalta alimpaan kvartiiliin kuuluvien käyttäjien kulutusta) sekä minimikäyltäjä ("10 %:n käyttäjä", jonka puhclinkustannuksct vastaavat alimpaan dcsiiliin kuuluvien käyttäjien kulutusta). Nämä kolme "koria" cli käyttäjäprofiilia on määritelty, jotta eri käyttäjäryhmiä koskevia hinnanvaihteluja voitaisiin tutkia erityisesti vähävaraisten kuluttajien osalta. Niiden avulla tarkastellaan myös tarjolla olevien erityisten picnkäyttötarifficn vaikutuksia. Korit kattavat sekä kiinteät maksut että edustavan määrän kotimaan- ja ulkomaanpuheluja. Korien koko perustuu puhelujen lukumäärään, kun taas puhelimen käytön profiili on määrittyy sen mukaan, miten puhelut jakaantuvat puhelun kohteen sijainnin, vuorokaudenajan ja ajanjakson sekä puhelun keston mukaan. ("50 %:n käyttäjä", osalta. Kokonaiskustannukset ovat kehittyneet eri Minimikäyttäjä (10 %:n käyttäjä) soittaa vähän, joten kustannukset muodostuvat ensisijaisesti kiinteistä maksuista. Keskivcrtokäyttäjällä (50 %:n käyttäjällä) puhelimen käytöstä aiheutuvien maksujen osuus kokonaiskustannuksista on paljon suurempi. Pienkäyttäjän (25 %:n käyttäjän) käyttömaksut sijoittuvat näiden kahden käyttäjäryhmän väliin. tavalla kunkin kolmen käyttäjäryhmän Käyttäjäprofiileja koskevien laskentaperusteiden määrittelyt59 Graafiset esitykset kattavat vuodet 1990 sekä 1993 1997. Kunkin vuoden tariffina on käytetty vuoden alun tariffia lukuun ottamalta vuotta l(W7, jonka osalta on käytetty vuoden puolivälin (syyskuu) tariffia ja tariffit ovat yksityiskäyttäjien Graafisissa esityksissä käytetyt kustannukset on ilmoitettu kansallisessa valuutassa. Kustannuksiin sisältyy arvonlisävero (alv) silloin, kun se on tarkoituksenmukaista. Kertaluonteista asennusmaksua vastaavat poistot on jaksotettu viidelle vähimmäismaksut. Inflaatioprosentti on laskettu käyttäen indeksiä, jonka perusvuosi on 1990. Taulukossa 1 on esitetty dcflaatiokertoimct, joilla nimellistariffikorcja on korjattu kansallisten kuluttajahintojen muutosten huomioon ottamiseksi. vuodelle. Koreihin puhelunmuodostus- ja kaikki maksut sisältyvät tariffeja, kaikki ja 57 Jotta puhelimen käytön kokonaiskustannuksista saataisiin todenmukainen kuva, puhelimesta aiheutuvia kustannuksia koskevaan laskelmaan olisi lisättävä kertamaksuna suoritettavaan liittymän asennusmaksuun perustuva vuotuinen poistoarvo. 58 Käyrät perustuvat Lontoossa toimivan Eurodala Foundationin komissiolle tekemään tutkimukseen. 59 Kolmen käyttäjäprofiilin laadinnassa on käytetty seuraavia tietolähteitä: (i) OECD:n hintakoria kansallisen yleisen puhelinverkon (PSTN) osalta, (ii) OFTELin vuonna 19% tekemää tutkimusta keskivertokäyttäjän laskutuksesta, (iii) Ruotsissa vuonna 1997 tehtyä tutkimusta puhelimen käytöstä, (iv) Yhdistyneen kuningaskunnan Low Cost Unitista saatuja tietoja, (v) Alankomaista, Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Kreikasta saatuja muita tietoja. 35 Reaalihintojen kehityksen seurannassa käytetyt hintojen deflaatiokertoimet Euroopan unionin 15 jäsenvaltiossa m 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 104,2 102,5 103,8 119,8 106,4 103,2 103,0 104,7 102,8 103,2 103,0 112,1 105,6 101,4 104,6 106,6 104,5 108,0 137,7 113,2 105,7 105,7 110,6 108,3 106,4 107,0 122,3 109,9 103,7 109,8 110,0 105,1 113,1 155,8 119,5 108,0 107,6 116,5 110,7 108,7 110,5 130,4 114,6 110,1 113,4 113,3 106,9 116,2 175,0 125,3 110,3 110,6 121,9 113,3 110,7 114,1 137,0 116,2 112,8 116. 4 115,3 109,0 118,4 189,9 131,1 112,1 112,9 129,0 114,1 113,4 115,9 142,7 116,5 115,5 119,5 117,9 111,4 120,5 206,1 135,5 114,1 114,1 134,6 115,6 114,9 118,7 147,4 118,3 118,0 122,5 119,9 113,6 123,1 218,6 138,5 116,5 115,8 138,5 117,5 117,3 121,0 150,7 119,9 119,1 125,4 60 Hintojen deflaatiokertoimet perustuvat yksityisen kulutuksen hintaindekseihin kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa (lähde: Eurostat). 36 Itävalta; perustariffi Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset kflyttfljnntaksut kansallisessa valuutassa arvonlMvero mukaan lukien) Minimikäyttäjä (10 %) Pienkäyttäjä (25 %) 9000. 00 8000. 00 7000. 00 6000. 00 5000. 00 4000. 00 3000. 00 2000. 00 1000. 00 Keskiverto- käyttäjä (50 %) 0. 00 4— 1990 1— 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 •Kiinteät • Yhteensä 37 Belgia: perustariffi Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttömaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) Minimikäyttäjä (10%) Pienkäyttäjä (25 %) Keskiverto- käyttäjä (50 %) 14000. 00 12000. 00T 10000. 00 8000. 00+ 6000. 00 4000. 00 2000. 00 0. 00 1990 1991 i 1992 t 1993 i 1994 t- 1995 — 1 1996 1 1997 38 Tanska: perustariffi Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) Mini mi käyttäjä (10 %) Pienkäyttäjä (25 %) 2000. 00 1800. 00 1600. 00 1400. 00 1200. 00 1000. 00 800. 00 600. 00 400. 00 200. 00 0. 00 1992 1993 1994 1995 1996 1997 -Kiintettt -Yhtaansfl 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 3000. 00 -I 2500. 00- i 2000. 00 1500. 00 1000. 00 500. 00 Keskiverto- käyttäjä (50 %) e. » —•— Kiintettt •* —•— Yhteensfl 0. 00 1990 -• 1991 i 1992 - •• • -» t — f— - •- 1993 1994 1995 — •+ 1996 , 1997 39 Suomi: perustariffi Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset kflyttfljflmaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) Minimikäyttäjä (10 %) 1000. 00-r 900,00 800,00 700,00 600. 00 + 500. 00 400. 00 300,00 200. 00 100,00 0,00 1990 1991 1992 1993 1994 --I 1995 1996 1997 Pienkäyttäjä (25 %) 1400. 00 1200. 00 1000. 00 800. 00 600. 00 400. 00 200. 00 0. 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Keskiverto- käyttäjä (50 %) 1800. 00 1600. 00 1400. 00 1200. 00 1000. 00 800. 00 600. 00 400. 00 200. 00 0. 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 •Kiinteät •Yhteensä -Kiinteät -Yhteensä -Kiinteät -Yhteensä 40 Ranska: perustariffi Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) 1994 —^ 1995 -+— 1996 1997 Minimikäyttäjä (10%) Pienkäyttäjä (25 %) 1400 00 1200. 00 1000. 00+ 800. 00 600. 00 400. 00 200. 00 0. 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Keskiverto- käyttäjä (50 %) 2000. 00 1800. 00 1600. 00 1400. 00+ 1200. 00 1000. 00 800. 00 600. 00 400. 00 200. 00 0. 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 -Kiinteät -Yhteensä -Kiinteät -Yhteensä -Kiinteät -Yhteensä 41 Ranska: pien käyttö tariffi « Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) Mini mi käyttäjä (10%) Pienkäyttäjä (25 %) 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1992 1994 1995 1996 1997 r>l Abonnement Modéré -lariffijärjcslclma on tarkoiteltu käyttäjille, joiden kuukausilaskut ovat alle 204 frangia. France Telecomilla on myös automaattinen järjestelmä* käyttäjille, joiden puhclinkustannuksct ovat alle 9, 23 frangia kahdessa kuukaudessa. Tiimiin ansiosta kiinteä maksu (vuokra) on alhaisempi. 42 Saksa: perustariffi Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) Mini mi käyttäjä (10 %) 350,00 T 300,00 f 250,00 200. 00 150,00 100,00 50. 00 0,00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Pienkäyttäjä (25 %) 450. 00 400. 00t 350. 00 300. 00 250. 00 200. 00 150. 00 100. 00 50. 00 0. 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Keskiverto- käyttäjä (50 %) 700. 00 600. 00 500. 00 400. 00 300. 00 200. 00 100. 00 0. 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 • Kiinteät -Yhteenstl • Kiinteät •Yhteensä -Kiinteät -Yhteensä 43 Kreikka: perustariffi Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) Minimikäyttäjä (10 %) Pienkäyttäjä (25 %) Keskiverto- käyttäjä (50 %) 0. 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 44 Irlanti: perustariffi Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) Minimikäyttäjä (10 %) 200. 00 180,00 160,00 140. 00 120,00 100,00 80,00 60,00 40,00 20. 00 0,00 -Kiinteät -Yhteensä 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 250. 00 i 200. 00 150. 00' 100. 00 50. 00 Pienkäyttäjä (25 %) •«-^^_ """""*""•• — —• -•—Kiinteat -A—Yhteensa 0. 00 19 30 t 1991 t 1992 t 1993 i 1994 i 1995 - - i - 1996 i 1997 Keskiverto- käyttäjä (50 %) 400. 00 350. 00' 300. 00 250. 00 200. 00 150. 00' ' 100. 00 50. 00 U. UU r —* "•-—-—. —^ » • • —•— Kiinteat -*—Yhteensft 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 45 Italia: perustariffi Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) 250000i 200000. 150000 100000 50000 Minimikäyttäjä (10 %) -•—Kiinteflt -A-Yhteensa 0 1990. , 1991 —. ,. __. 1992 —i 1993 • t- - - 1994. —,- 1995 1996 1997 Pienkäyttäjä (25 %) Keskiverto- käyttäjä (50 %) 350000 300000 250000 200000 150000 100000 50000 O 1990 600000T 500000 400000 300000 200000 100000 O 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 -Kiinteät -Yhteensä 46 Italia: picnkäyttötariffi « Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) 250000 200000 150000 100000 50000 Minimikäyttäjä (10%) -Kiinteät -Yhteensä 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Pienkäyttäjä (25 %) 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 62 Järjestelmä otettiin käyttöön vuonna I994. Siinä on nykyään kaksi maksukynnystä: jos laskentayksikköjä on alle 50 kuukaudessa, yksikköhinta on 50 liiraa (+ alv). Jos taas yksikköjä on 50-1 K) kuukaudessa, yksikköhinta on 346 liiraa ( » alv). Tämän kynnyksen yläpuolella yksikköhinta on I27 liiraa (+ alv). Uillymävuokra on alennettu X 300 liiraan kuukaudessa. 47 Luxemburg: perustariffi Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) inimikayttaja (10 %) Pienkäyttäjä (25 %) 6000. 00 5000. 00 4000. 00 3000. 00 2000. 00 1000. 00 * -e-KHnteat -*—Yhteensfl 0. 00 1990 t 1991 • • • » -• 1992 • - i 1993 * 1994 • i — - • 199S 1996 — i 1997 Keskiverto- käyttäjä (50 %) 9000. 00 8000. 00 7000. 00 6000. 00 5000. 00 4000. 00 3000. 00 2000. 00 1000. 00 0. 00 1990 1991 - t 1992 — t —• - —- -• 1993 1994 1995 1996 1997 -Kiinteät -Yhteensä 46 Alankomaat: perustariffi Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) Minimikäyttäjä (10 %) Pienkäyttäjä (25 %) Keskiverto- käyttäjä (50 %) 400. 00 -, 350,00 i 250,00 200,00 150,00 100,00 50,00 0. 00 1990 600. 00 500. 00 400. 00 300. 00 200. 00 100. 00 0. 00 1990 —-—* • *— - •— Kiinteftt -A— Yhteensa f 1991 t 1992 -1 1993 i 1994 • - t - - -- 1995 - i— 1996 1 1997 -»i—•—Kiinteät -*-Yhteensä 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 49 Alankomaat: pienkäyttötariffi « Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) Minimikäyttäjä (10 %) 400,00 350,00 300. 001 250. 00 200. 00 150. 00 100. 00 50. 00 0,00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Pienkäyttäjä (25 %) 600,00 500. 00 400,00 300,00« » 200,00 100,00 er-"""*". *—— • • ~ —* -•—KiinteM -*—Yhteensa 0,00 i • 1990 1991 1992 i 1993 i 1994 i 1995 ) 1996 i 1997 63 BclBudget-järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1997. Siinä asiakas voi saada alennetun liittymavuokran sillä edellytyksellä, että hän maksaa kotimaan kaukopuheluista ja ulkomaanpuheluista perustariffeihin (BelBasis) verrattuna kolminkertaisen hinnan. 50 Portugali: perustariffi Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaanlukien) multaan foltiertV **?- '^ -' 25000. 00 20000,00 15000. 00 10000. 00 5000,00 Mini mi käyttäjä (10%) -•—Kiinteat - *— Yhteensa 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Pienkäyttäjä (25 %) 8 8 8 8 § 10000. 00 5000. 00 £. —- * —. + -t- - • •""" - •— Kiinteat - *— Yhteensa 0. 00 i 19 90 1991 i 1992 1 1993 i 1994 i 1995 1996 i 1997 60000. 001 50000. 00 40000. 00 30000. 00 20000. 00; • -• 10000. 00 Keskiverto- kayttaja (50 %) * « r — _ ^ __ * *—. —. —•—Kiinteat - *- Yhteensa * e. —~+ 0. 00 19 90 1 1991 t 1992 1 1993 1 • 1 • - 1994 1995 i 1996 1 7 19S 51 Espanja: perustariffi Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuuta^a arvonlisävero mukaaai lui S k ^ -^ J *&&* VgC;-. ' Minimikäyttäjä (10 %) 35000. 00 30000. 00 i 25000. 00 20000. 00 15000. 00. 10000. 00 5000. 00 Pienkäyttäjä (25 %) * ' -•—KiinteM -*-Yhteensa I |. 0. 00 1990 i 1991 i 1992 i 1993 i 1994 i 1995 i 1996 i 1997 35000. 00 30000. 00, 25000. 00 20000. 00 15000. 00 10000. 00 5000. 00 0. 00 1990 Keskiverto- käyttäjä (50 %) 1991 1992 1993 1994 1995 — i 1996 i 1997 -Kiinteät -Yhteensä 52 Ruotsi: perustariffi Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) Minimikäyttäjä (10 %) 1800. 00 1600,00 1400,00 1200,00 1000,00; 800,00 600,00 400,00 200,00 -•—Kiinteat -A—Yhteensa 0,00 19 90 i 1991 1992 i 1993 i 1994 1995 1996 i 1997 Pienkäyttäjä (25 %) Keskiverto- käyttäjä (50 %) 53 Ruotsi (Telia): pienkäyttötariffi « Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) Minimikäyttäjä (10%) Pienkäyttäjä (25 %) 64 Telia Mini on palvelu asiakkaille, joiden puhelumaksut ovat alle 100 kruunua neljännesvuosittain. Siinä neljännesvuosittainen liittymävuokra on 100 kruunua tavanomaista vuokraa pienempi, mutta puhelumaksut ovat kaksinkertaisia. 54 Yhdistynyt kuningaskunta (BT): perustariffi Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) ;. J'. ;• ;'' ' C -Kiinteät -Yhteensä -Kllnleal -Yhteensä Minimikäyttäjä (10%) 140,00 120,00 100. 00 80. 00 60. 00 40. 00 20. 00 0. 00 1990 1991 1992 ,— 1993 1994 1995 1996 1997 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Pienkäyttäjä (25 %) Keskiverto- käyttäjä (50 %) sâWtaÉâattsVÉiMttfSÉVaBHi 55 Yhdistynyt kuningaskunta (BT): pien käyttö tariffi «f a "SÄV^ Reaalihintojen kehitys (vuosittaiset käyttäjämaksut kansallisessa valuutassa arvonlisävero mukaan lukien) *^^,^ 1992 1994 1995 1996 1997 Minimikäyttäjä (10 %) Pienkäyttäjä (25 %) 65 "Picnkäyttötariflljärjestclinä" ("Low User" scheme) otettiin käyttöön vuonna 1996, ja se korvasi käytännössä Supportline-vaihtochdon. Pienkäyttötariflijärjestelmässä liittymävuokraa alennetaan, kun käyttö jää alle tietyn kynnysarvon. Alennus on suurempi kuin käyttömaksu, jonka perusteella se on laskettu. Tämä selittää sen, että ylemmässä käyrästössä kokonaiskäyttökustannukset ovat pienemmät kuin kiinteät kustannukset. 56 LIITE III Seurantatutkimus Internetin käytöstä ja Internet-yhteyksistä 57 KEHITTYNEIDEN PALVELUJEN KÄYTTÖMAHDOLLISUUDET Kehittyneiden palvelujen käyttö Internet mukaan lukien Tärkein kehityssuuntaus vuoden 1996 maaliskuun tiedonannon jälkeen on ollut Internetin käytön erittäin voimakas lisääntyminen. Internet-palvelinten määrä Euroopan maissa kasvoi vuonna 1997 noin viiteen miljoonaan66, mikä merkitsi noin 50 prosentin vuosikasvua. Käyttäjien kokonaismäärää on vaikea seurata muuten kuin kyselytutkimuksilla. Jäsenvaltioilta saadut vastaukset komission kyselyyn esitetään liitteen III taulukossa 1 niiltä osin kuin tietoja on ollut saatavilla. (esimerkiksi siirto, Myös kehittyneiden palvelujen multimediayhteydet jne. ) todellisesta käytöstä on vaikea antaa selkeää kuvaa. Useimmissa tapauksissa kuluttaja tai käyttäjä määrittelee itse tarvitsemansa palvelut päätclaitteistonsa kautta sen sijaan, että hänelle tarjottaisiin tiettyä palvelua. Komission selvityksistä käy kuitenkin ilmi, että World Wide Webin käyttö muodostaa nykyään yli puolet Euroopan Internet-palveluntarjoajien kautta kulkevasta luternot-liikenteestä ja sähköpostin osuus yhä noin neljännes. sähköposti, dataliikenne, tiedostojen Koska tilaajista tai käyttäjistä ci ole systemaattista ja vertailukelpoista tietoa. Internetiin liittyvien palvelujen tasoa ja kehitysvauhtia kuvaavat parhaiten seuraavat indikaattorit: henkilökohtaisten tietokoneiden käytön levinneisyys ja käyttö sekä työpaikoilla että kotona, Internet-palvelinten määrän kasvu ja yleisön saatavilla olevien Web-sivujcn määrä. Indikaattoreita koskevat luvut esitetään liitteen III taulukossa 2. Näyttää siltä, että Euroopan unionissa esiintyy mclko suuria vaihteluita erityisesti Intcrnct-palvciimiin ja Web-sivuihin liittyvien indikaattorien osalta. liittyminen Internetiin on kallista ja Internetin kehitykseen ja käyttöön liittyy yritysten ja yksityisten kuluttajien kannalta monia mahdollisia esteitä. Vuokrattujen kiinteiden johtojen tai omien kiinteiden järjestelmien korkean hinnan takia Intcrnct-palveluntarjoajillc aiheutuu korkeita yritysten kustannuksia verkkojensa kehittämisestä tehokkaiden palvelujen tarjoamisesta. Samoin valintaiseen puhelinyhteyteen perustuvien palvelujen käyttökustannukset voivat kaikottaa yksityisiä kuluttajia, ellei edullisia Internetin käyttöpakctteja ole saatavilla. Toisaalta televiestintäalan kilpailu voi vähentää näitä esteitä tai poistaa ne sekä edistää kehitystä. Esimerkiksi se, että kaapeliyhtiöt voivat In te met-yhteyksiä kilpailukykyisillä hinnoilla, aiheuttaa hintapaineita ja mahdollistaa kiinteiden tariffien soveltamisen. ja kustannuksiin nähden tarjota Internetin käyttö kouluissa ja televiestintäpolitiikka Noin 15-60 prosentissa kouluista näyttäisi olevan nykyään Internet-yhteys (tiheys vaihtelee koulutyypin ja jäsenvaltion mukaan), ja määrän arvioidaan kasvavan nopeasti. Tarkemmat tiedot esitetään liitteen III taulukoissa 3 ja 4. Koulujen Intemet-yhteyksien parantamiseen ja käyttöön liittyy monia eri kysymyksiä. Jäsenvaltioissa on tehty aloitteita ja käynnistetty toimia, jotka koskevat Intemet-yhteyksien saamista, viestinnän kustannuksia, laitteita, koulutusta ja pedagogisia kysymyksiä sekä opetussisältöjen kehittämistä. Monia eri hankkeita on jo saatu alkuun, ja niitä kehitetään edelleen yhteisön tasolla "Oppiminen tietoyhteiskunnassa" -toimintasuunnitelman yhteydessä. Televiestintään liittyvien tarpeiden osalta näyttää siltä, että (jotkut) koulut eivät halua hankkia Internet-yhteyttä ja käyttää sitä taikka laajentaa nykyistä käyttöä tai hankkia tehokkaampia yhteyksiä koska hinnat ovat korkeat ja menojen ennakointiin ja seurantaan liittyy ongelmia (käyttömaksuja on 66 Tähän kokonaismäärään sisältyy noin 10 prosenttia yleisistä,. com-lopputunnuksella varustetuista palvelimista, joiden arvioidaan sijaitsevan Euroopan unionissa. 58 vaikea ottaa huomioon talousarviossa). Tästä syystä julkisilla toimilla olisi pyrittävä varmistamaan, että koulujen Internct-yhteyksicn määrä ja käyttöaste kasvavat edelleen ja että tätä kehitystä haittaavat esteet voidaan poistaa. Koulujen nykyisinä vaihtoehtoina Intemet-yhteyksissä ovat valintaiset PSTN-yhteydet, valintaiset ISDN-yhteydet (tai 64 kbit/s:n kerrannaiset) tai kiinteät yhteydet (64 kbit/s ja enemmän), mukaan lukien yleisten Frame Relay -palvelujen tarjoamat mahdollisuudet. Tulevaisuudessa vaihtoehtojen määrä kasvaa käytettävissä olevien tekniikoiden myötä. Kiinteä yhteys antaa kouluille mahdollisuuden arvioida kiinteät vuosittaiset kustannukset. Eri jäsenvaltioiden hinnoissa on kuitenkin edelleen huomattavia eroja. Vuosittaiset hinnat voivat vaihdella alle 5 000 ecusta jopa viisinkertaiseen määrään, jos mukaan lasketaan kaikki tarvittaviin laitteisiin ja Internet-palveluntarjoajiin liittyvät kustannukset. Intcrnet-yhteys PSTN:n tai ISDN:n kautta voi olla edullisempi vaihtoehto. Kun kuitenkin käyttökustannukset lasketaan mukaan (koulut käyttävät Internetiä yleensä sellaiseen aikaan, jolloin tariffit ovat korkeimmillaan), vuotuiset kustannukset (Internet-palveluntarjoajiin liittyvät maksut mukaan lukien) voivat nousta jopa 8 000 ecuun. Kaikeksi onneksi asiaan vaikuttavia tekijöitä on muitakin. PSTN- tai ISDN-liittymä, joka on käytössä kymmenen tuntia päivässä, ci aiheuta yhtä suuria tai vastaavia kustannuksia kuin tyypillisen tariffien mukaisista kiinteistä ja käyttöön valintaista puhelinliikennettä käsittelevän verkon perustuvista kustannustekijöistä kertyisi yhteensä. Lisäksi jos koulut määriteltäisiin erityisiksi käyttäjäryhmiksi ja jos ne maksaisivat ainoastaan hinnan, joka kattaisi pitkän aikavälin lisäkustannukset (ja tietyn tuoton), kannattava tariffi voisi olla paljon alhaisempi. Yhdistyneessä kuningaskunnassa tapahtunut kehitys antaa osviittaa siitä, millaisiin kustannus- ja hintatasoihin päästään, kun sääntelyviranomaiset sallivat erityistariffipakctit tai kun niitä otetaan käyttöön operaattorien välisen kilpailun myötä. Jotta johtava operaattori BT voisi tarjota erityisen kiinteän tariffipakctin kouluille, kansallinen sääntelyviranomainen Oftel on määrännyt kustannustason, jota alemmaksi BT ci saa hinnoitella palvelujaan. Tämän seurauksena BT on vuoden 1997 lokakuusta lähtien soveltanut uusia kiinteitä alennettuja tariffeja kouluihin67. Samaan aikaan Yhdistyneen kuningaskunnan kaapeliyhtiöt ovat vastanneet haasteeseen tarjoamalla kouluille Intcrnct-yhteyksiä ja Internetin käyttöä vielä alhaisemmin tariffein 68. lisäkustannuspcrustcisct On vaikea arvioida, millaisia vastaavat jotka muodostuisivat vakiintuneiden ja uusien paikallisten operaattorien keskinäisessä kilpailussa) voisivat olla muissa jäsenvaltioissa. Kustannukset riippuvat tilaajaliittymän kustannuksista sekä välitys- ja siirtokustannuksista, ja ensin mainitut kustannukset voivat vaihdella merkittävästi. Ne voivat olla joko alhaisempia tai korkeampia kun keskimäärin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. On kuitenkin mahdollista, että kouluille voitaisiin tarjoja kustannusperusteisia tariffeja, joissa kiinteä hinta PSTN- yhtcydcstä ja sen käytöstä olisi enintään I 000 ecua vuodessa sekä ISDN-yhteydestä ja sen käytöstä I 500 ecua vuodessa, cli noin viidennes nykyisistä hinnoista useimmissa unionin jäsenvaltioissa. tariffit, tariffit (tai 67 Jos koulut käyttävät BT:tä myös Internet-palvcluntarjoajana , ne maksavat vuosittain 445 puntaa (670 ecua) PSTN-yhtcydesta ja sen käytöstä sekit 790 puntaa (1 185 ecua) ISDN-yhlcydcstä ja sen käytöstä. Jos koulut käyttävät muuta tai erillistä Intcrnct-palvcluntarjoajaa, ne maksavat BT:lle 300 punnan vuosimaksun PSTN- yhtcydcsta ja käytöstä (puhelun aloittaminen) ja 500 puntaa ISDN-yhteydestä ja käytöstä (puhelun aloittaminen). 68 Kiinteä tariffi Intcrnct-yhtcydclle ja sen käytölle 64 kbit/s ISDN-liittymän kautta on 600 puntaa (900 ecua) vuodessa, kun taas PSTN-yhteyden ja sen käytön tariffi perustuu koulun kokoon (oppilaiden määrä). Alle 250 oppilaan koulut maksavat vuodessa 100 puntaa (150 ecua) yhteydestä ja rajoittamattomasta käytöstä, 251-500 oppilaan koulut maksavat 250 puntaa ja yli 500 oppilaan koulut maksavat kiinteän hinnan 500 puntaa (750 ecua) vuodessa. 59 Tämä osoittaa, että televiestintäalan aito kilpailu parantaa huomattavasti koulujen asemaa. Kilpailu alentaa hintoja ja johtaa palvelujen tarjoamiseen kiinteillä hinnoilla. Jos hinnat putoaisivat viidennekseen, kaikki koulut voisivat saada saada Internetin käyttömahdollisuuden ja ne koulut, joilla on jo Intcrnct-yhtcys, voisivat parantaa yhteyksiään. Koska kilpailu on monissa jäsenvaltioissa vasta alkamassa, on pohdittava, miten koulujen televiestintää koskevat erityisvaatimukset voidaan täyttää. Ratkaisu jakautuu kolmeen osaan. Ensinnäkin koulujen on alusta alkaen hyödynnettävä tehokkaasti kilpailua ja sen tuomia etuja. Koulut muodostavat Internet-yhteyksiä ajatellen erityisen käyttäjäryhmän. Niille voidaan tarjota erityisiä (alennettuja) tariffeja, joissa otetaan huomioon koulujen erityistarpeet ja jotka ovat kaupallisesti kannattavia eivätkä vääristä televiestintäalan kilpailun toteuttamista koko Euroopan unionissa. Erityisesti olisi sallittava uusien kilpailijoiden pääsy markkinoille, ja niitä olisi kannustettava tarjoamaan kouluille erityistariffeja niiden palvelujen kattavuudesta riippumatta. Toiseksi kansallisten sääntelyviranomaisten pitäisi kannustaa vakiintuneita tai määräävässä markkina- asemassa olevia operaattoreja tarjoamaan erityisiä kiinteitä vuositariffeja kouluille, kunnes kilpailu on tehokasta. Tähän täsmällinen määritteleminen ja sen varmistaminen, etteivät operaattorit käytä väärin määräävää asemaansa. toimenpiteitä, kuten asiakasryhmän tiettyjä käytännön liittyy Kolmanneksi, kun jäsenvaltiot toteuttavat muita rahoitustoimenpiteitä koulujen ja muiden tukemiseksi (esimerkiksi investoivat uusiin verkkoihin tai antavat muuta rahoitustukea), niiden olisi varmistettava, että kilpailun kehittymistä (joka on välttämätöntä hintojen alentamiseksi ja innovatiivisten ratkaisujen kannustamiseksi) ci vaaranneta. 60 1 Maa I B 1 DK I D 1 EL 1 E F74 I IRI, 1 L NL A P KIN S aulukko 1: Internetin käytön levinneisyys asiakas ry limittäin Yriryskayttajat Kayttajat kouluissa ja oppilaitoksissa • Ykjatyis^yttaj#t,vV. ; = Yhteensä arviolta 300 000 käyttäjää (käyttäjä- tyypcittäin eriteltyä lukua ci ole saatavana) 48 %:lla69 yrityksistä, joissa on enemmän kuin 5 työntekijää, on Internet yhteys ei tietoja 100 %. lla keskiasteen oppilaitoksista on Internct-yhtcys 63 %:lla70 perusasteen kouluista on sähköinen yhteys koulun ulkopuolelle 12 %:lla71 kotitalouksista on Internet-yhteys I I ci tietoja 17 000 ci tietoja 1 KO 000 ei tietoja ei tietoja 1 30075 4 000 000-10 000 00072 44 000 306 00O73 90 000 ci tietoja ci tietoja ei tietoja ci tietoja 14 000 ci tietoja 180 000 ci tietoja ci tietoja ei tietoja ei tietoja Internetin käyttäjiä on yhteensä noin 450 000, joista 200 000 on yrityksiä 240 000 250 000-300 (MM)77 noin 714 (MM) työntekijällä 65 000 yrityksessä on Intcrnct-yhtcys 78 ei tietoja 112 000 yliopistoissa, noin 1 000 kouluissa ei tietoja noin 150 000 (4,8 %:ssa kotitalouksista) 204 000 ci tietoja ci tietoja 120 00076 ci tietoja noin 800 000 kotitalou dessa (19% kokonais määrästä) oli Internet yhteys joulukuussa 1997 UK 35 %79 ci tietoja 7 %80 69 Vuoden 1997 tutkimustiedot. 70 Vuoden 1996 tutkimustiedot. 71 Elokuun 1997 tutkimustiedot. 72 Käyttäjien kokonaismäärä (Saksan tutkimusverkon käyttäjiä on 3 miljoonaa, 2,2 miljoonaa käyttää online-palveluita kuten T-onlinc-, AOL-, ja Compuserve-palvelua). 73 Käyttäjien kokonaismäärä. 74 Yhteyksien kokonaismäärä, joiden lisäksi kyberkahviloilla ja muilla yksityisillä tahoilla on 60 000 yhteyttä. Vuoden 1997 lopussa Internetin käyttäjien määräksi arvioidaan yksi miljoona. Henkilökohtainen tietokone (PC) on 20 %:ssa talouksista. Käyttäjien kokonaismäärä. 78 000 käyttäjällä on yhteys muualla. Internetin käyttäjien kokonaismäärä. 75 76 77 78 Tilausten kokonaismäärä vuoden 1997 toukokuussa. Internct-yhtcys on kaikkiaan miljoonalla ruotsalaisella. 79 Lähde: NOP-tutkimusryhmän Spectrum ICT. llc vuonna 1997 tekemä yritystutkimus. 80 Lähde: NOP-tutkimusryhmän Spectrum lCTJIe vuonna 1997 tekemä yritystutkimus. 61 Taulukko 2: Internetin kasvua kuvaavat indikaattorit (Lähde: Databank Consultingin tekemä curobaromctrikyselytutkimus) 1 Maa PC:idcnosuus Yritykset PC: iden osuus Yksiryiset Intcrnct-palvclimct 1 000 asukasta kohti (heinakuu 1997) 1000 asukasta kohti (heinakuu 1997, arvio) Lähde: Eurobarom< 2tri, helmikuu 1997 Lähde: Databank Consulting, 1997 B I)K D EL E F 1RL I L NL A P FIN « UK EU:n keski- arvo 32,4 66,1 40,3 22,1 31,9 38,2 31,7 41,4 47,2 71,0 52. 8 20,9 56,2 69,8 52,0 42,3 25,3 49,6 26,8 14,1 24,1 19,6 21,1 25,4 36,1 53,5 28,1 13. 9 33,8 47,8 38,3 28,3 8. 4 25. 9 10,7 1,9 3,1 5,0 9,1 3,7 9,1 21,9 10. 8 1,8 65,4 32. 0 14,9 10,0 70. 6 113,0 61,9 21,4 23,0 34,4 64,0 50,0 115,4 100,2 72,0 35,8 283,1 201,8 86,9 62,7 1 62 Koulujen Internet-yhteydet Taulukko 3: (Lähde: Jäsenmaiden vastukset komission kyselyyn vuonna 1997) Hiiden koulujen ja oppilaitosten osuus, joilla on Internet-yhteys Mahdolliset tavoitteet ja aikatanlut Internet-yhteyden saamiseksi kouhiihin ei tietoja ei tietoja Maa B Koulujen ja oppilaitosten maara (perusaste, keskiaste seka muut) 2 500 ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulua, 260 korkeammanasteen oppilaitosta DK 2 326 alemman ja ylemmän perusasteen koulua 384 keskiasteen koulua 169 jatko-oppilaitosta 44 625 D 63 % alemman ja ylemmän perusasteen kouluista 100 % keskiasteen kouluista 100 % jatko-oppilaitoksista 15% EL 5437 alemman perusasteen koulua 3380 ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulua (sis. sekä gymnasio- että (yfe/o-koulut) luvuista puuttuvat yksityis koulut, joita on vain muutamia 32 130 alemman perusasteen E 40 ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulua (käyttöoikeuden järjestivät yksityiset tahot) Kaikilla yliopistoilla on Internet yhteys (24 yliopistolla 32:sta on 2 Mbs:n-yhteydet vuoden 1997 marraskuussa kaikkien yliopistojen verkoissa pitäisi olla 2 Mbs. n-yhteys. 20 % alemman perusasteen koulua kouluista 8 710 ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulua 68 % ylemmän perusasteen ja keski asteen kouluista Sektornetin (Pohjoismainen tutkimusverkko) infrastruktuuri on käytettävissä; ja Internet-yhteyttä ollaan perustamassa kaikkiin oppilaitoksiin. Vuoteen 2000 mennessä 10 000 koululla pitäisi olla Internet-yhteys. Deutsche Telekom ja opetusministeriö rahoittavat laitteet, yhteenliittämismaksut ja yleiskustannukset. Opetus-ja uskontoministeriö on perustanut kuusi kansallista kokeiluohjelmaa yhteisön tukikehyksen II tuella Internet-yhteyden edistämiseksi ylemmän perusasteen ja keskiasteen kouluissa. Vuoteen 1999 mennessä kouluja, joissa on Internet-yhteys. arvioidaan olevan yli 1 000. Tavoitteena on, että vuoteen 2001 mennessä kaikissa kouluissa on Internet yhteys. 63 Koulujen ja oppilaitosten määrä (perusaste» keskiaste sekä muut) Niiden koulujen ja oppilaitosten osuus, joilla on. Internet-yhteys Mahdolliset tavoitteet ja aikatauln Tnternet-yhteyden saamiseksi kouluihin Taulukko 2 • (Jatkoa): Koulujen Internet-yhteydet Maa F 60 233 alemman perusasteen koulua 11212 ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulua IRL 3 317 alemman perusasteen 1 1 l |L INL koulua 768 ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulua ei tietoja ei tietoja 8 290 alemman perusasteen koulua 720 ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulua 143 aikuiskoulutusta tarjoavaa koulua 59 ylempää ammattikoulutusta tarjoavaa koulua 26 yliopistoa Melkein kaikilla ylemmän perusasteen ja keskiasteen kouluilla ja 1 500 julkisella alemman perusasteen koululla on Internet yhteys Renaterin kautta (Reseau national pour la Technologie, 1'Enseignement et la Recherche). Lisäksi noin 1 000 koululla on yhteys Renaterista riippumatta. 6 % alemman perusasteen kouluista 55 % ylemmän perusasteen ja keskiasteen kouluista ei tietoja Kouluilla on yhteys opetusministeriön palvelimeen. ei tietoja Vuoteen 2000 mennessä kaikilla ylemmän perusasteen ja keskiasteen kouluilla ja hy\in monella alemman perusasteen koululla pitäisi olla yhteydet multimediaverkkoihin ja Internet-yhteys. Tätä tavoitetta määritellään parhaillaan uudelleen. Tavoitteena on, että vuoteen 2000 mennessä kaikilla kouluilla on Internet-yhteys. ei tietoja ei tietoja Kaksi tavoitetta: 1) kansallinen sähköinen tietoverkko (EDU-net) joka yhdistää koulut, museot, julkiset kirjastot, kunnat, kultuurikeskukset ja muut julkiset laitokset 2) paikalliset sähköiset tietoverkot kouluja varten, neuvontapalvelut, multimedia-PC:t (mukaan lukien hallinto). Päämääränä on saada 1 henkilökohtainen tietokone 10 oppilasta kohti (koulut) ja 1 henkilökohtainen tietokone 3 oppilasta kohti (ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutus). Opetus-, kulttuuri-ja tiedeasioista vastaavan ministeriön hanke sisältyy "täytäntöönpanosuunnitelmaan", joka toteutetaan neljässä vaiheessa vuoteen 2001 mennessä. 64 Koulujen ja oppilaitosten maara (perusaste, keskiaste seka muut) Niiden koulujen ja oppilaitosten osuus, joilla Internet-yhteys MahdoUiset tavoitteet ja aikatauhi Internet-yhteyden saamisrtrsi kouhrihin Taulukko 3 (jatkoa) : Koulujen Internet-yhteydet Maa A P 976 koulua eli 16 % yhteydet pääasiassa puhelin- vhtevksiä ei tietoja koulut yht, 6216 5 388 esikoulua 12 066 alemman perusasteen koulua 1 860 ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulua 272 korkea-asteen koulutusta antavaa oppilaitosta 285 muuta oppilaitosta FIN 3 500 koulua S 4 936 alemman ja ylemmän perusasteen sekä keskiasteen koulua 6 0% kouluista 100 % korkeakouluista 17 %81 (1995) 17-20 % UK Valtion koulut82: 23 426 alemman perusasteen koulua 462 ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulua 1 458 erityiskoulua 87 tuki-ja erityisopetusyksikköa Koulut iotka eivät saa tukea: 2 545 koulua Jatkokoulutusta antavat ODDi- laitokset: 533 ei tietoja Portugalin ministerineuvoston hiljattain hyväksymässä Portugalin tietoyhteiskuntaa koskevassa vihreässä kirjassa on tavoite, jonka mukaan vuoteen 2000 mennessä kaikilla alemman ja ylemmän perusasteen sekä keskiasteen kouluilla koululla on Internet-yhteys. ei tietoja Hallitus on asettanut kouluja ja tietotekniikkaa koskevia laajamittaisia kansallisia tavoitteita. Oppilailla on oltava käytössään henkilökohtaisia tietokoneita, ohjelmistoja ja verkkoja. Kykyä käyttää ja hyödyntää tietotekniikkaa pidetään erittäin tärkeänä. Yksityiskohtaisemmat tavoitteet asetetaan kuntien tasolla. BT on luvannut tarjota kaikille kouluille BT:n nopean Internet-y-hteyden vuoden 2000 loppuun mennessä. Lisäksi maan hallitus on esittänyt tiettyjä tavoitteita, joista kuullaan eri tahoja. 81 Elokuun 1997 tutkimustiedot 82 Kouluja koskevat luvut ovat vuosilta 1995-19% ja jatkokoulutusta tarjoavia oppilaitoksia koskevat luvut vuosilta 1997-1998 65 Taulukko 4: Krityisjärjcstelyt julkisesti käytettävissä olevien Internet (Lähde: jäsenvaltioiden vastaukset komission kyselyyn vuonna 1997) yhteyksien edistämiseksi 9WMMMWMMMMW» m m is />' jonka puitteissa Erityistariffi, joka sisältää alennetut ISDN-hinnat, on tarkoitus ottaa käyttöön lähitulevaisuudessa Sektornct (Pohjoismainen tutkimusverkko) on valtion rahoittama infrastruktuuri, tarjotaan siirtopalvcluita ja Intcrnct-yhteyksiä. Yhteyden tilaaminen ja käyttö ovat kouluille ja muille oppilaitoksille ilmaisia, lukuun ottamatta koulun fyysistä liittämistä lähimpään Scktomct-palvclupistccsccn. Operaattorit eivät tavanomaisten tarjousten lisäksi tällä hetkellä tarjoa kouluille saamiseksi ja kirjastoille Internct-palveluntarjoajiin. Ei erityistariffeja. Deutsche Telekom ja muut tukijat antavat taloudellista luomiseen, yhteyksien käyttökustannusten kattamiseen ja laitehankintoihin. ei tietoja crityistarifTijärjcstclyjä yhteyksien koulujen tukea ei tietoja säänneltv ci sääntelyä tekeillä sääntelyä Asiaa koskevaa ei toistaiseksi ole. Aiheesta keskus yleis tellaan palvelua koskevan tutkimuksen yhteydessä. ei tietoja olevan Ç'/fi,'";' MWttMWMjMIWM IRL France Telecom suunnittelee erityistariffien tarjoamista kouluille, mutta niitä ei ole vielä julkistettu. Myös muut operaattorit kehittävät erityisjärjestelyjä kouluja varten. Yhteys Internetiin on vapautettu palvelu, ja lntcrnct-palvelun tarjoajat määräävät ehdot kaupallisin perustein. ei sääntelyä ci sääntelyä ci erityisjärjestelyjä ks. taulukko 18 t%*. NL' Opetus- ja kulttuuriministeriö ja eräs Internetin palveluntarjoaja (NETVVAY) ovat tehneet sopimuksen, jonka perusteella kaikille kouluille tarjotaan ilmainen Intcrnct-yhteys ja sen käyttö (PSTN- yhteyksien kautta, joista koulujen on maksettava). Unique Access Number, AccessNET ja NETLINE Nämä palveluntarjoajiin, kaksi jälkimmäistä alennetuin puheluhinnoin. ei erityisjärjestelyjä järjestelmät yhteyden tarjoavat Internet- suoran WNMMWMWMPHM '4 '&&&~; «MNMWM)M««W»« ci tietoja ci sääntelyä ei tietoja Taulukko 4 (jatkoa) Erityisjärjestelyt julkisesti käytettävissä olevien Internet-yhteyksien edistämiseksi Yksityiskohtaiset tiedot kansallisen tasoo'^tyi^^ès^Jyis^ joitpa ' Maa v / /v7' ' * ' - ' '' ïntemet-yhteys' ci tietoja Kouluille tariffeja koskevaa sääntelyä tarkoitettuja entyis- ci ole. ^ v< - ^i 'v'. -* VK tehtäväksi Talousarvioesityksessä vuodeksi 1997 Ruotsin kuninkaalliselle tietotekniikkaan perustuvan kirjastolle on annettu kansallisen kirjastojärjestelmän kehittäminen ja ylläpitäminen. Lisäksi varoja on osoitettu SUNETin, Ruotsin yliopistojen ja muiden korkeakoulujen yhteisen tietokoneverkon, parantamiseen ja laajentamiseen. Lisäksi valtio tukee kirjastoja, jotka haluavat lisätä tietotekniikan käyttöä. Hallitus kuulee parhaillaan eri tahoja toimenpiteistä, jotka liittyvät National Grid for Learning (kansallinen oppimisverkko) -hank keeseen. Vuonna ll>95 käynnistettiin Yhdistyneen kuningaskunnan yleisten kirjastojen ensimmäinen Internct-hankc EARL (Electronic Access to Resources in and through Libraries). Hankkeeseen kuuluu nykyään 115 yhteistyökumppania. Tarkoituksena on saattaa Internet kaikkien kirjastojen käyttäjien ulottuville ja tarjota hankkeessa mukana oleville Intcmct-yhteydet sekä tieto- ja kehityspalveluja. Kaapeliyhtiöt myöntävät kouluille erityishintoja Intcrnct-yhtcydcn hankkimiseksi. Myös 6T suunnittelee myöntävänsä kouluille erityistariffin Internet-yhteyttä varten. 67 LIITE IV Jäsenvaltioille esitetty kysely 68 EU:n televiestintäalan ylelspalvelulndikaattorefta Ja niihin liittyviä näkökohtia KO A - TELEPALVELUJEN NYKYTILANNE h Niiden talouksien prosenttiosuus, joissa on puhelin, ja tärkeimpien Mefmhelufmiih'eJ^^S^^ Aikaisempi taulukko AI I. a Täydentäkää taulukkoon A1 vuosien 1995 ja 1996 lopun tiedot. Aikaisempi taulukko A2 l. h Täydentäkää taulukkoon A 2 vuosien 1995 ja 1996 tiedot. Merkitkää matkapuhelinliittymien osalta liittymien kokonaismäärä ja, mikäli mahdollista, eritelkää digitaalisten ja analogisien lii Kymien määrä. lopun Antakaa molemmissa tapauksessa myös tuoreemmat luvut (vttodelta 1997), jos ne ovat saatavissa. tietoja tuloryhmittäin/sosiaaliryhmittäin/alueittain. vastauksessa, kerätäänkö maassanne Ilmoittakaa lisäksi Aikaisemmat taulukot A3, A4 ja A5 2. a Merkitkää taulukoihin ajantasaistetut tiedot vuoden 1996 lopulta. Erotelkaa viankorjausaikojen osalta kotitalouksia ja yritysasiakkaita koskevat tiedot. 2. h Erotelkaa taulukossa A5 kolikoilla ja kortilla (tai kummallakin) toimivat maksulliset yleisöpuhelimet. 2. c Ilmoittakaa ne perusteet, joita on käytetty määritettäessä vikojen korjausaikoja ja yleisöpuhelinten toimivuutta koskevat luvut. 2. d Ilmoittakaa, mitä muita palvelujen laatutavoitteita maassanne on asetettu (muut kuin taulukkojen A3, 4 ja 5 indikaattorit) ja missä määrin tavoitteet on saavutettu. $ Asiakkaiden valitukset ja palaute /: "' * KP'''V?. ^S 3. a Onko kuluttajien valituksia varten olemassa riippumaton elin? Mitkä ovat sen yhteystiedot (nimi, osoite, puhelin-ja telekopionumerot, sähköposti-ja www-osoite)? 3. b Milloin kuluttajat voivat turvautua valitusmenettelyyn ja veloitetaanko siitä? 69. ?. (' Ilmoittakaa (jos mahdollista), kuinka monta televiestintään liittyvää kulut tajavalitusta kyseinen elin (tai kansallinen sääntelyviranomainen) käsitteli vuosina 1995 ja 1996. 3. d Julkaistaanko riippumattomien elinten kulutlajavalituslen käsittelyn tulokset? Jos julkaistaan, millä edellytyksillä ja missä muodossa? 3. e Kuvailkaa, miten kuluttajat tai erityistarpeita omaavia käyttäjiä edustavat ryhmät voivat osallistua televiestintäpoliliikkaa koskevaan päätöksentekoon maassanne. B - HINNAT, KOHTUUHINTAISUUS, ERITYISTOIMENPITEET JA LIITTYMÄN LOPETUS Kilpailupaineet ja tekniset muutokset johtavat hintojen laskemiseen ja siihen, että tariffit perustuvat yhä enemmän kustannuksiin. Samalla on tärkeää, että kaikki kuluttajat voivat hyötyä paremmista palveluista ja alemmista hinnoista. X Yleiset tariffien muutokset ja tarkistukset : , ' :. - \yU^\lMM^^^^m 'e, ,%^t',^„mM^^n^*wm?% Aikaisemmat taulukot A8 ja A9 (Huom. Muutamat taulukon A9 luvut eroavat hieman luvuista, jotka on julkaistu tiedonannossa. Tämä johtuu siitä, että julkaistussa taulukossa havaitut virheet on korjattu). La Saattakaa ajan tasalle aikaisemmassa taulukossa AS olleet tiedot antamalla nimelliset (ja reaaliset, jos saatavissa) kokonaismuutosta vastaavat prosenttiluvut vuosilta 1995-1997. l. h Ilmoittakaa kaikkien aikaisemman taulukon A9 palveluryhmien nimellishintojen prosentuaaliset muutokset vuosina 1995-1997. l. c Ilmoittakaa kansallisen kuluttajahintaindeksin muutos kohdissa la ja Ib mainittuna ajanjaksona. I. d Antakaa tiedot keskeis(l)en operaatloh(e)n tarjoamia vähittäispalveluja koskevista hintakatoista, joita sovelletaan parhaillaan tai jotka ollaan ottamassa käyttöön markkinoiden täydellisen vapauttamisen yhteydessä. l. e Sisältyykö maanne lainsäädäntöön vaatimus, jonka mukaan yleis/xilvelu on tarjottava kohtuuhintaisin tariffein? Jos sisältyy, kuinka kohtuuhintaisuutta mitataan? Jos kohtuuhintaisuuden mittausta varten on olemassa erityiset perusteet, miten ne on määritetty? £&ft»tf- Ja pieMH^taHffit Aikaisempi taulukko AIO 2. a Merkitkää taulukkoon AIO ajantasaiset tiedot tietyille asiakasryhmille tarkoitetuista erilyistariffijärjeslelyistä. 2. h Onko maassanne käytössä seuraavia järjestelyjä (ehtelkää tiedot): i) järjestelyt, joilla on erityiset sosiaalisin perustein asetetut tavoitteet (vammaisille asiakkaille tarkoitetut järjestelyt) 70 ii) pienituloisille yms. tarkoitetut järjestelyt tai ii) järjestelyt, joilla asiakkaisiin? lievennetään tarkistettujen tariffien vaikutuksia joihinkin 2. c Velvoitetaanko operaattori(t) soveltamaan yhdenmukaisia hintoja koko maassa? Mitä palveluja velvoitteet koskevat? 2. d Suunnitellaanko parhaillaan erityistariffijärjestelyjä koskevia lisä- tai uusia vaatimuksia? 3 Toimenpiteet asiakkaiden auttamiseksi a^'iols^;j'otiiMÏMtWtKiliS^^K^^S 3. a Ilmoittakaa kaikki (nykyiset tai suunnitellut) toimenpiteet tai järjestelyt, joilla pyritään: (i) saamaan puhelinpalvelun hankkiminen helpommaksi asiakkaalle ja (ii) seuraamaan ja ehkäisemään asiakkaan kuluja. Ilmoittakaa vastauksessanne ovatko seuraavat palvelut saatavilla: 3. h Ensimmäisen liittymän liittämismaksujen lykkääminen 3. c Mahdollisista vakuusvaatimuksista luopuminen 3. d Uiskujen maksaminen etukäteen 3. e Kulujen ehkäiseminen liittymäkohtaisella tai valinnaisella puhelunestolla (esimerkiksi lisämaksullisten palvelujen osalta) 3. f Menojen seuraaminen puheluerittelyn avulla tai muilla keinoin. Ilmoittakaa, minkälaisista puheluista erittely on mahdollista saada: pelkästään ulkomaanpuheluista ja kotimaan kaukopuheluista, kaikista lisämaksullisista palveluista, myös \mikallispuheluista? 3. g Onko operaattori velvoitettu tarjoamaan "pehmeää verkkoyhteyden katkaisua" (esimerkiksi siten, että asiakkaalle tarjotaan ensimmäisen laskujen maksamatta jättämisen jälkeen mahdollisuutta lähtevien puhelujen estoon, multa viimekätisenä pakotteena on edelleen verkkoyhteyden katkaiseminen kokonaan)? 3. h Vaaditaanko kysymyksissä 2 ja 3 mainittuja järjestelyjä tai toimenpiteitä koskevien tietojen julkaisemisia? 71 4 Verkkoyhteyden katkaisut ja uudelleenavaamiset ''•-:^^èS&^à^k^^^, Komissio haluaisi verkkoyhteyksiä on katkaistu ja mistä syystä. tietää, kuinka paljon yksityisasiakkaiden peruspuhelinpalvelujen 4. a Antakaa yksityiskohtaiset tiedot vuosilta 1995 ja 1996: (i) yksityisasiakkaiden verkkoyhteyden katkaisujen määrästä (ii) yksityisasiakkaiden verkkoyhteyksien uudelleenavaamisten määrästä. Ilmoittakaa myös mistä tieto on saatuja sekä verkkoyhteyden katkaisemisen syyt (asiakkaan aloitteesta vai yhteyden tarjoajan toteuttamana pakkotoimena). Jos verkkoyhteys on katkaistu asiakkaan aloitteesta, onko kyse muutosta, puhelinpalvelun käytön lopettamisesta vai siirtymisestä käyttämään toisen operaattorin palvelua? 4. h Onko nämä tiedot julkaistu ? C - YLEISPALVELUN RAHOITUSJÄRJESTELMÄT Telemarkkinoiden täydellinen vapauttaminen Euroopan unionissa vuoden 1998 alusta merkitsee sitä, että joissakin jäsenvaltioissa otetaan käyttöön yleispalvelun rahoitusjärjestelmät. Rahoitusjärjestelmien käyttöönotto edellyttää, että lasketaan yleispalveluvelvoitteesta aiheutuvat nettokustannukset. Lisäksi on luotava keinot siirtojen toteuttamiseksi operaattorien ja palveluntarjoajien välillä, jotta voidaan suorittaa korvaus niille, joille yleispalveluvelvoitteen hoitaminen muodostaa selvän rasitteen. 1, Yleispalvelun rahoitusjärjestelmät - ,* ' ' \<<^WMWÊÊÊÊÈËI$ l. a Otetaanko yleispalvelun rahoitusjärjestelmä käyttöön vuonna 1998? I. h Onko maassanne jo olemassa järjestelmä, jota ei kuitenkaan tässä vaiheessa käytetä? l. c Jos yleispalvelun rahoitusjärjestelmä otetaan käyttöön vuonna 1998, toteutetaanko se valtion suorana lisämaksujärjestelmänä vai kansiillisena yleispalvelurahastona, tukijärjestelmänä ? %, ^Amot>feîspalvejlu»kustan»,M)«sista,^;^ , X Ä , ^ Ä V ^ ^ ^ f e - Ä ^ / Ä ^ HS 2. a Riippumatta siitä, otetaanko rahoitusjärjestelmä käyttöön vuonna 1998, mitkä ovat yleispalveluvelvoitteesta aiheutuvat (yhteisön nettomääräiset kokonaiskustannukset maassanne? Ilmoittakaa absoluuttiset kustannukset ja kustannusten prosenttiosuus puhelintoiminnan liikevaihdosta. lainsäädännössä määritellystä) 2. b Ilmoittakaa lyhyesti, mitä menetelmiä ja periaatteita nettokustannusten määrittämisessä on käytetty. 72 D INTERNETIN KÄYTTÖ JA INTERNET-YHTEYDET Yksityisten kuluttajien ja yritysten Internetin käyttö on kahden viime vuoden aikana lisääntynyt erittäin voimakkaasti. Yleisesti näyttää siltä, että tilaajien määrä on lisääntynyt jopa nopeammin kuin matkapuhelinalalla. Samalla paineet Internet-yhteyksien saamiseksi käyttöön julkisissa yhteyksissä, kuten kouluissa ja kirjastoissa, ovat kasvaneet. Yhdysvalloissa tätä kysymystä on tarkasteltu rinnan yleiseen peruspuhelinpalveluun liittyvien kysymysten kanssa. Euroopan unionissa käytävää keskustelua haittaa se, että yksityisten kuluttajien tai julkisten laitosten nykyisestä Internetin käytöstä on vähän tietoa. Jotta tilanteesta saataisiin parempi kuva ja jotta asiasta voitaisiin tiedottaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille, komissio pyytää vastauksia seuraaviin kysymyksiin: Ï, Yksityinen Internetin käyttö , ; \^r - < S ? , ^ ä l I ; ' t ^ l t - ; 3 ^ ^ K8 1. Antakaa tuoreimmat luvut aktiivisista Internetin käyttäjistä maassanne. Jos mahdollista, eritelkää: (i) yritykset (ii) oppilaitokset (iii) yksityinen käyttö. 2 Julkisesti käytettävissä olevat Internet-yhteydet. 1 * ; ;3!: SS^M/M& Julkisesti käytettävissä olevat yhteydet - koulut 2. a Kuinka monta huilua maassanne on? Ilmoittakaa (jos mahdollista) koulujen kokonaislukumäärä ja eritelkää perusasteen ja keskiasteen koulujen sekä jatkokoulutusta antavien oppilaitosten määrä. 2. b Kuinka suuressa osassa kouluista ja oppilaitoksista on nykyään Internet-yhteys? 2. c Onko Internet-yhteyden ja/tai uusien palvelujen perustamiseksi kouluihin asetettu tavoitteita? Millainen on tavoiteaikataulu? Julkisesti käytettävissä olevat yhteydet - kirjastot 2. d Kuinka monta kirjastoa maassanne on? Sisältyvätkö lukuun yleiset kirjastot, jotka toimivat koulujen tai muiden oppilaitosten yhteydessä? Kuinka monta yleisiä kirjastoa toimii perusasteen ja keskiasteen koulujen yhteydessä? Kuinka suuressa osassa kustakin kirjastotyypistä on 1 niemet-yhteys? Huomautus: Eritelkää (jos mahdollista) kirjastojen ja koulujen osalta millaisesta yhteydestä on kyse (esimerkiksi puhelinliittymä, ISDN, X. 25, Frame Relay, erillinen kiinteä johto). 73 2. e Onko Iniemet-yhteyden ja/lai uusien palvelujen perustamiseksi kirjastoihin asetettu tavoitteita? Millainen on tavoiteaikataulu? Erityisjärjestelyt julkisesti käytettävissä olevien Internet-yhteyksien edistämiseksi 2. f Ilmoittakaa kansalliset erityisjärjestelyt, joilla taataan kokonaan tai osittain, että kouluilla ja kirjastoilla on kohtuuhintainen Internet-yhteys. Antakaa yksityiskohtaiset tiedot erityistariffeista, jotka ovat koulujen tai kirjastojen saatavilla Internet-yhteyttä varten. Perustuvatko tariffit kiinteisiin hintoihin? 2. g Ovatko erityistariffit lakisääteisiä vai määräytyvätkö ne kaupallisesti? Muut tavat, joilla tuetaan julkisesti käytettävissä olevia Internet-yhteyksiä 2. h Antakaa yksityiskohtaiset joiden tarkoituksena on lisätä kansalaisten tai yritysten mahdollisuuksia päästä käyttämään Internet-yhteyttä muiden julkisten laitosten välityksellä. tiedot muista käyttöön otetuista järjestelyistä, 74 ISSN 1024-4492 KOM(98) 101 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 16 17 10 Luettelonumero : CB-CO-98-121-FI-C ISBN 92-78-31667-9 lùuoopnn yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg