title: Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor de concurență în sectorul poștal și privind evaluarea anumitor măsuri de stat cu privire la serviciile poștale (98/C 39/02)Text cu relevanță pentru SEE.

eurovoc_concepts:
State aid
competition law
freedom to provide services
postal service
public sector
single market

formats: html pdf print xhtml

text: 72 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 08/vol. 3 31998Y0206(01) 6. 2. 1998 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE C 39/2 Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor de concurență în sectorul poș(cid:13)tal ș(cid:13)i privind evaluarea anumitor măsuri de stat cu privire la serviciile poș(cid:13)tale (98/C 39/02) (Text cu relevanță pentru SEE) PREFAȚĂ În urma prezentării de către Comisie a unei Cărți verzi privind dezvoltarea pieței unice pentru serviciile poș(cid:13)tale (1)ș (cid:13)i a unei comunicări, adresate Parlamentului European ș(cid:13)i Consiliului, pre- cizând rezultatele consultărilor privind Cartea verde ș(cid:13)i măsurile preconizate de Comisie (2), a avut loc o dezbatere de fond cu pri- vire la viitorul cadru de reglementare pentru sectorul poș(cid:13)tal în Comunitate. Prin Rezoluția din 7 februarie 1994 privind dezvoltarea serviciilor poș(cid:13)tale comunitare (3), Consiliul a invitat Comisia să propună măsuri care urmăresc definirea unui serviciu universal armonizat ș(cid:13)i a serviciilor poș(cid:13)tale care pot fi rezervate. În iulie 1995 Comisia a propus un pachet de măsuri privind serviciile poș(cid:13)tale care consta într-o propunere de directivă a Parlamentului European ș(cid:13)i a Consiliului privind normele comune pentru dezvoltarea serviciile poș(cid:13)tale comunitare ș(cid:13)i îmbunătățirea calității serviciului (4)ș (cid:13)i un proiect al prezentei comunicări privind aplicarea normelor de concurență (5). Prezenta comunicare, care completează măsurile de armonizare propuse de Comisie, se bazează pe rezultatele acestor discuții în conformitate cu principiile stabilite de rezoluția din 7 februarie 1994. Ea ține seama de observațiile primite în timpul consultării publice cu privire la proiectul de comunicare publicat în decem- brie 1995, de rezoluția Parlamentului European (6) privind acest proiect adoptată la 12 decembrie 1996, precum ș(cid:13)i de dezbaterile din Parlamentul European ș(cid:13)i de discuțiile din Consiliu privind pro- punerea de directivă. Comisia consideră că, întrucât sunt un mijloc esențial de comu- nicare ș(cid:13)i de schimburi comerciale, serviciile poș(cid:13)tale sunt vitale pentru toate activitățile economice ș(cid:13)i sociale. Noi servicii poș(cid:13)tale îș(cid:13)i fac apariția în prezent, iar certitudinea privind evoluția pieței este necesară pentru a favoriza investițiile ș(cid:13)i crearea de noi locuri de muncă în acest sector. Astfel cum a recunoscut Curtea de Jus- tiție a Comunităților Europene, dreptul comunitar, în spe- cial normele de concurență din Tratatul CE, se aplică sectorului (1) COM(91) 476 final. (2) „Orientări pentru dezvoltarea serviciilor poș(cid:13)tale comunitare” [COM(93) 247, 2 iunie 1993]. JO C 48, 16. 2. 1994, p. 3. JO C 322, 2. 12. 1995, p. 22. JO C 322, 2. 12. 1995, p. 3. JO C 20, 20. 1. 1997, p. 159. (3) (4) (5) (6) poș(cid:13)tal (7). Curtea a explicat că „în cazul întreprinderilor publice cărora statele membre le acordă drepturi speciale sau exclusive, acestea nu trebuie nici să adopte, nici să mențină în vigoare vreo măsură contrară normelor conținute în tratat în materie de con- curență” ș(cid:13)i că aceste norme „trebuie coroborate cu articolul 90 ali- neatul (2) care prevede că întreprinderile care au sarcina de a gestiona serviciile de interes economic general se supun norme- lor de concurență în măsura în care aplicarea acestor norme nu împiedică, în fapt ș(cid:13)i în drept, îndeplinirea misiunii speciale care le-a fost încredințată”. Prin urmare, Comisiei îi sunt deseori adre- sate întrebări cu privire la atitudinea pe care intenționează să o adopte, pentru punerea în aplicare a normelor de concurență con- ținute de tratat, față de comportamentul furnizorilor de servicii poș(cid:13)tale ș(cid:13)i față de măsurile de stat cu privire la întreprinderile publice ș(cid:13)i întreprinderile cărora statele membre le acordă drepturi speciale sau exclusive în sectorul poș(cid:13)tal. Prezenta comunicare expune interpretarea dată de Comisie dispo- zițiilor pertinente ale tratatului ș(cid:13)i principiile de orientare în conformitate cu care Comisia intenționează să aplice normele de în cazuri concrete, concurență din tratat în sectorul poș(cid:13)tal menținând în acelaș(cid:13)i timp garanțiile necesare pentru furnizarea unui serviciu universal, ș(cid:13)i oferă întreprinderilor ș(cid:13)i statelor membre orientări clare astfel încât să evite încălcarea tratatului. Prezenta comunicare nu aduce atingere nici unei interpretări date de Cur- tea de Justiție a Comunităților Europene. În afară de aceasta, prezenta comunicarea descrie abordarea pe care Comisia intenționează să o adopte atunci când aplică normele de concurență în cazul comportamentului furnizorilor de servicii poș(cid:13)tale ș(cid:13)i în atunci când evaluează compatibilitatea măsurilor de stat care limitează libertatea de a furniza servicii ș(cid:13)i/sau de a concura pe piețele serviciilor poș(cid:13)tale cu normele de concurență ș(cid:13)i alte dispoziții ale tratatului. În afară de aceasta, ea abordează pro- blema accesului nediscriminatoriu la rețeaua poș(cid:13)tală ș(cid:13)i măsurile de protecție necesare pentru a asigura o concurență loială în acest sector. (7) În special în cauzele conexate C-48/90 ș(cid:13)i C-66/90, Țările de Jos ș(cid:13)i Koninklijke PTT Nederland ș(cid:13)i PTT Post BV c. Comisiei, Culegerea 1992, p. I-565 ș(cid:13)i cauza C 320-91, Procureur du Roi c. Paul Corbeau, Culege- rea 1993, p. I-2533. 08/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 73 În special datorită dezvoltării noilor servicii poș(cid:13)tale de către ope- ratorii privați ș(cid:13)i publici, unele state membre ș(cid:13)i-au revizuit sau sunt în curs de a-ș(cid:13)i revizui legislația privind serviciile poș(cid:13)tale pentru a limita monopolul furnizorilor lor de servicii poș(cid:13)tale la ceea ce este considerat necesar pentru realizarea obiectivului de interes public. În acelaș(cid:13)i timp, Comisia se confruntă un număr crescând de reclamații ș(cid:13)i cauze in temeiul dreptului concurenței pentru care trebuie să adopte o poziție. La acest stadiu, o comunicare consti- tuie astfel instrumentul adecvat pentru a furniza orientări statelor membre ș(cid:13)i furnizorilor de servicii poș(cid:13)tale, inclusiv celor care se bucură de drepturi speciale sau exclusive, care să asigure o punere în aplicare corectă a normelor de concurență. Cu toate că nu poate fi exhaustivă, prezenta comunicare urmăreș(cid:13)te să furnizeze orientările necesare pentru o interpretare corectă, în special a arti- colelor 59, 85, 86, 90 ș(cid:13)i 92 din tratat în cazuri concrete. Publicând prezenta comunicare, Comisia ia măsuri pentru a asigura trans- parență ș(cid:13)i pentru a facilita deciziile de investiții ale tuturor furni- zorilor de servicii poș(cid:13)tale, în interesul utilizatorilor de servicii poș(cid:13)tale din Uniunea Europeană. introdus prin Tratatul asigura consumatorului mai multe posibilități de alegere, o cali- tate mai bună ș(cid:13)i prețuri mai mici, contribuind în acelaș(cid:13)i timp, prin intermediul politicilor sale, la consolidarea coeziunii economice ș(cid:13)i sociale între statele membre ș(cid:13)i la reducerea anumitor inegalități. Serviciile poș(cid:13)tale joacă un rol important în această privință. Comunitatea s-a angajat să promoveze funcțiile acestora de inte- res economic general, astfel cum a afirmat solemn în noul articol 7d, la Amsterdam, îmbunătățindu-le în acelaș(cid:13)i timp eficiența. Forțele pieței produc o alocare mai bună a resurselor ș(cid:13)i o eficiență mai mare în furniza- rea de servicii, principalul beneficiar fiind consumatorul, care obține o calitate mai bună la un preț mai mic. Cu toate acestea, aceste mecanisme au câteodată limitele lor; ca urmare, avantajele potențiale pot să nu se extindă la întreaga populație, iar obiectivul de a promova coeziunea socială ș(cid:13)i teritorială în Uniune poate să nu fie atins. Astfel, autoritatea publică trebuie să asigure ca inte- resul general să fie luat în considerare. de Astfel cum a explicat Comisia în comunicarea sa din 11 septem- brie 1996 privind „Serviciile de interes general în Europa” (1), solidaritatea ș(cid:13)i tratamentul egal într-o economie de piață consti- tuie obiective fundamentale ale Comunității. Serviciile de interes general contribuie la realizarea acestor obiective. Europenii aș(cid:13)teaptă servicii de înaltă calitate la prețuri accesibile ș(cid:13)i mulți dintre ei chiar percep serviciile de interes general ca drepturi sociale. Structurile tradiționale ale anumitor servicii de interes economic general, care se bazează pe monopoluri naționale, constituie o provocare pentru integrarea economică europeană. Aceasta include monopolurile asupra serviciilor poș(cid:13)tale care pot împie- dica buna funcționare a pieței, în special prin blocarea accesului la un segment determinat al pieței, chiar ș(cid:13)i atunci când acestea sunt justificate. În special în sectorul poș(cid:13)tal consumatorii tind să fie tot mai hotărâți în exercitarea drepturilor ș(cid:13)i dorințelor lor. Concurența mondială forțează întreprinderile care folosesc asemenea servicii să caute oferte la prețuri mai bune, comparabile cu cele de care se bucură concurenții lor. Noile tehnologii, precum faxul ș(cid:13)i poș(cid:13)ta electronică, exercită presiuni enorme asupra serviciilor poș(cid:13)tale tra- diționale. Aceste evoluții au provocat îngrijorări cu privire la viitorul acestor servicii, însoțite de preocupări privind ocuparea forței de muncă ș(cid:13)i coeziunea economică ș(cid:13)i socială. Importanța economică a acestor servicii este considerabilă. Iată de ce este importantă modernizarea ș(cid:13)i dezvoltarea serviciilor de interes general, în măsura în care acestea contribuie atât de mult la competitivitatea, solidaritatea socială ș(cid:13)i calitatea vieții în Europa. Obiectivul Comunității este de a susține competitivitatea econo- miei europene într-o lume din ce în ce mai competitivă ș(cid:13)i de a Adevărata provocare este de a asigura o interacțiune armonioasă între cerințele pieței unice în termeni de liberă circulație, perfor- manță economică ș(cid:13)i dinamism economic, liberă concurență ș(cid:13)i obiectivele de interes general. De această interacțiune trebuie să beneficieze fiecare cetățean ș(cid:13)i societatea în ansamblu. Aceasta este întrucât condițiile se schimbă un act dificil de echilibru, permanent: piața unică continuă să se extindă, iar serviciile publice, departe de a fi fixe, trebuie să se adapteze noilor cerințe. Conceptul de bază de serviciu universal, la originea căruia se află Comisia (2), se referă la asigurarea presării de servicii de înaltă cali- tate la prețuri accesibile pentru toți. Serviciul universal este defi- nit în funcție de principii — egalitate, universalitate, continuitate ș(cid:13)i adaptabilitate — ș(cid:13)i în funcție de practici solide — transparență în gestionare, în stabilirea tarifelor ș(cid:13)i în finanțarea ș(cid:13)i controlul de către organisme independente de cele care furnizează serviciile. Aceste criterii nu sunt întotdeauna îndeplinite toate la nivel introduse prin folosirea național, dar atunci când au fost conceptului de serviciu universal european, au avut efecte (1) COM(96) 443 final. (2) A se vedea nota de subsol 8. 74 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 08/vol. 3 pozitive pentru dezvoltarea serviciilor de interes general. Serviciul universal este, în Europa, expresia cerințelor ș(cid:13)i aspectelor speci- fice ale modelului european de societate, în cadrul unei politici care combină o piață dinamică, coeziunea ș(cid:13)i solidaritatea. sectorul rezervat. Prin urmare, ea consolidează certitudinea juri- dică ținând seama de legalitatea anumitor drepturi speciale ș(cid:13)i exclusive în sectorul poș(cid:13)tal. Cu toate acestea, există anumite măsuri de stat care nu sunt tratate în directivă ș(cid:13)i care pot intra în conflict cu normele din tratat aplicabile statelor membre. Comportamentul autonom al furnizorilor de servicii poș(cid:13)tale rămâne, de asemenea, supus normelor de concurență din tratat. Serviciile poș(cid:13)tale universale de înaltă calitate sunt de o mare importanță atât pentru consumatori, cât ș(cid:13)i pentru utilizatorii profesionali. Ținând seama de dezvoltarea comerțului electronic, importanța lor va creș(cid:13)te în viitorul apropiat. Serviciile poș(cid:13)tale au de jucat aici un rol important. În ceea ce priveș(cid:13)te sectorul poș(cid:13)tal, a fost adoptată de Parlamentul European ș(cid:13)i de Consiliu Directiva 97/67/CE (denumită în conti- nuare „Directiva poș(cid:13)tală”, publicată în Jurnalul Oficial al Comuni- tăților Europene L 15, 21. 1. 1998)]. Această directivă urmăreș(cid:13)te să instituie norme comune pentru dezvoltarea sectorului poș(cid:13)tal ș(cid:13)i îmbunătățirea calității serviciului, precum ș(cid:13)i pentru deschiderea progresivă a piețelor către concurență, într-un mod controlat. Obiectivul Directivei poș(cid:13)tale este de a garanta serviciul poș(cid:13)tal ca serviciu universal pe termen lung. Aceasta impune statelor membre un standard minim armonizat al serviciului universal, care include un serviciu de înaltă calitate pe întreg teritoriul cu distribuiri regulate garantate la prețuri accesibile pentru toți. Acest lucru implică colectarea, transportul, sortarea ș(cid:13)i distribuirea scrisorilor, precum ș(cid:13)i, în anumite limite de greutate ș(cid:13)i de preț, a cataloagelor ș(cid:13)i a coletelor. Cuprinde, de asemenea, trimiteri reco- mandate ș(cid:13)i cu valoare declarată (valeur déclarée)ș(cid:13)i se aplică atât corespondenței interne cât ș(cid:13)i celei externe. Se acordă o atenție corespunzătoare criteriilor de continuitate, confidențialitate, imparțialitate, tratament egal, precum ș(cid:13)i adaptabilitate. Pentru a garanta finanțarea serviciului universal, un sector poate fi rezervat furnizorilor acestui serviciu universal. Sfera sectorului rezervat a fost armonizată de Directiva poș(cid:13)tală. În conformitate cu Directiva poș(cid:13)tală, statele membre pot acorda drepturi exclusive pentru furnizarea de servicii poș(cid:13)tale doar în măsura în care acest lucru este necesar pentru garantarea menținerii serviciului univer- sal. În afară de aceasta, Directiva poș(cid:13)tală stabileș(cid:13)te sfera maximă pe care statele membre o pot rezerva pentru atingerea acestui obiectiv. Orice finanțare suplimentară care poate fi solicitată pen- tru serviciul universal poate fi obținută prin impunerea unor obli- gații agenților economici în schimbul autorizației care le este acordată; de exemplu, acestora li se poate solicita să contribuie financiar la un fond de compensare administrat în acest scop de un organism independent al beneficiarului (beneficiarilor), astfel cum se prevede la articolul 9 din Directiva poș(cid:13)tală. Articolul 90 alineatul (2) din tratat prevede că furnizorii de servicii de interes general pot deroga de la normele din tratat, în măsura în care aplicarea acestor norme ar împiedica îndeplinirea misiunii de interes general care le-a fost încredințată. Această exceptare de la normele din tratat este, cu toate acestea, supusă principiului proporționalității. Acest principiu are ca scop să asigure cea mai bună corelație între obligația de a furniza servicii de interes general ș(cid:13)i modul în care serviciile sunt furnizate efectiv, astfel încât mijloacele utilizate să fie proporționale cu obiectivele urmă- rite. Principiul este conceput astfel încât să permită un echilibru flexibil ș(cid:13)i adaptat fiecărei situații, care ține seama de constrânge- rile tehnice ș(cid:13)i bugetare care pot varia de la un sector la altul. De asemenea, el permite o interacțiune optimă între eficiența pieței ș(cid:13)i cerințele de interes general, asigurând că mijloacele folosite pen- tru a satisface cerințele nu perturbă în mod excesiv buna funcțio- nare a pieței unice europene ș(cid:13)i nu afectează schimburile comer- ciale într-o măsură contrară interesului Comunității (1). inclusiv aplicarea posibilă a Aplicarea normelor din tratat, exceptării în temeiul articolului 90 alineatul (2), privind atât comportamentul întreprinderilor, cât ș(cid:13)i măsurile de stat, poate fi realizată doar caz cu caz. Cu toate acestea, pentru consolidarea certitudinii juridice cu privire la măsurile nereglementate de Direc- tiva poș(cid:13)tală, pare a fi mult de dorit explicarea modului în care Comisia interpretează tratatul ș(cid:13)i abordarea pe care intenționează să o urmeze pe viitor în aplicarea acestor norme. În special, Comi- sia consideră că, sub rezerva dispozițiilor articolului 90 alinea- tul (2) privind furnizarea serviciului universal, aplicarea normelor din tratat ar favoriza competitivitatea întreprinderilor active în sectorul poș(cid:13)tal, ar profita consumatorilor ș(cid:13)i ar contribui într-un mod pozitiv la obiectivele de interes general. Sectorul poș(cid:13)tal din Uniunea Europeană se caracterizează prin existența unor sectoare pe care statele membre le-au rezervat pen- tru a garanta serviciul universal ș(cid:13)i care sunt în curs de armonizare prin Directiva poș(cid:13)tală pentru a limita efectele de denaturare între statele membre. În conformitate cu tratatul, Comisia trebuie să asigure ca monopolurile asupra serviciilor poș(cid:13)tale să respecte normele din tratat, în special normele de concurență, pentru a asi- gura avantaje maxime pentru consumatori ș(cid:13)i pentru a limita orice Directiva poș(cid:13)tală fixează un standard comun minim pentru serviciul universal ș(cid:13)i stabileș(cid:13)te norme comune cu privire la (1) A se vedea hotărârea din 23 octombrie 1997 în cauzele C-157/94 — C-160/94 „Obligațiile statelor membre — Electricitate”, Comisia c. Țărilor de Jos (157/94), Italiei (158/94), Franței (154/94), Spaniei (160/94). 08/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 75 efecte de denaturare pentru aceș(cid:13)tia. În atingerea acestui obiectiv prin aplicarea normelor de concurență în sectorul poș(cid:13)tal de la caz la caz, Comisia se va asigura că puterea de monopol nu este uti- lizată pentru extinderea unei poziții dominante protejate ș(cid:13)i la activitățile liberalizate sau pentru discriminarea nejustificată în favoarea clienților mari ș(cid:13)i în detrimentul micilor utilizatori. Comi- sia asigură, de asemenea, ca monopolurile asupra serviciilor poș(cid:13)tale acordate în sectorul serviciilor transfrontaliere să nu fie folosite la crearea sau menținerea de înțelegeri ilicite privind tari- fele, care prejudiciază interesul întreprinderilor ș(cid:13)i al consumato- rilor din Uniunea Europeană. „puncte de acces”: instalațiile fizice, inclusiv cutiile poș(cid:13)tale puse la dispoziția publicului fie pe drumurile publice, fie în incintele furnizorului de serviciu universal, prin intermediul cărora tri- miterile poș(cid:13)tale pot fi depuse în rețeaua poș(cid:13)tală publică de către clienți; „colectare”: operațiunea de preluare a trimiterilor poș(cid:13)tale depuse la punctele de acces; Prezenta comunicare explică operatorilor de pe piață consecințele practice ale aplicării normelor de concurență în sectorul poș(cid:13)tal ș(cid:13)i derogările posibile de la principii. Ea precizează poziția pe care o adoptă Comisia, în contextul stabilit de menținerea drepturilor exclusive ș(cid:13)i speciale armonizate de Directiva poș(cid:13)tală, în evaluarea cazurilor concrete sau în fața Curții de Justiție în cauzele în care Curtea în temeiul articolului 177 din tratat. instanțele naționale sesizată de este 1. DEFINIȚII În sensul prezentei comunicări, se aplică următoarele definiții (1): „servicii poș(cid:13)tale”: servicii care implică colectarea, sortarea, transportul ș(cid:13)i distribuirea trimiterilor poș(cid:13)tale; „rețea poș(cid:13)tală publică”: sistemul de organizare ș(cid:13)i de resurse de toate tipurile folosite de furnizorul (furnizorii) serviciului uni- versal în special pentru: — colectarea trimiterilor poș(cid:13)tale reglementate de o obligație de serviciu universal de la punctele de acces pe întreg teritoriul; — transportul ș(cid:13)i manipularea acestor trimiteri de la punctul de acces al rețelei poș(cid:13)tale la centrul de distribuție; — distribuirea la adresele indicate pe trimiteri; „distribuire”: procesul cuprins între sortarea la centrul de dis- tribuție ș(cid:13)i predarea trimiterilor poș(cid:13)tale destinatarilor; „trimitere poș(cid:13)tală”: o trimitere care poartă o adresă, în forma finală, care trebuie transportată de către furnizorul serviciului universal. Pe lângă trimiterile de corespondență, asemenea tri- miteri includ ș(cid:13)i, de exemplu, cărți, cataloage, ziare, publicații periodice ș(cid:13)i colete poș(cid:13)tale care conțin mărfuri cu sau fără valoare comercială; „trimitere de corespondență”: o comunicare în formă scrisă pe orice fel de suport fizic care trebuie transportată ș(cid:13)i livrată la adresa indicată de expeditor chiar pe acest suport sau pe ambalaj. Cărțile, cataloagele, ziarele ș(cid:13)i publicațiile periodice nu sunt considerate trimiteri de corespondență; „publicitate prin poș(cid:13)tă”: o trimitere care constă numai în mate- riale de publicitate sau de marketing ș(cid:13)i care cuprinde un mesaj identic, cu excepția numelui, adresei ș(cid:13)i numărului de identificare ale destinatarului, precum ș(cid:13)i a altor modificări care nu afectează natura mesajului, care este trimisă unui număr semnificativ de destinatari ș(cid:13)i care este transportată ș(cid:13)i livrată la adresa indicată de către expeditor chiar pe trimitere sau pe ambalaj. În fiecare stat membru, autoritatea națională de reglementare interpretează termenul „număr semnificativ de destinatari” ș(cid:13)i publică o definiție corespunzătoare. Notele de plată, facturile, situațiile financiare ș(cid:13)i alte mesaje cu conținut diferit nu sunt considerate publicitate prin poș(cid:13)tă. O trimitere care combină publicitatea prin poș(cid:13)tă cu alte trimi- teri în acelaș(cid:13)i ambalaj nu este considerată publicitate prin poș(cid:13)tă. Publicitatea prin poș(cid:13)tă include publicitatea prin poș(cid:13)tă efectuata la nivel internațional, precum ș(cid:13)i național; (1) Definițiile vor fi interpretate ținându-se seama de Directiva poș(cid:13)tală ș(cid:13)i de orice schimbări care rezultă din revizuirea acestei directive. „schimb de documente”: furnizarea de mijloace, inclusiv punerea la dispoziție de către un terț a unor incinte ad hocș(cid:13)i a unor 76 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 08/vol. 3 mijloace de transport, care permit autodistribuirea prin schimb reciproc de trimiteri poș(cid:13)tale între utilizatorii abonați la acest serviciu; „cheltuieli terminale”: remunerarea furnizorilor serviciului uni- versal pentru distribuirea corespondenței externe care intră pe teritoriul unui stat ș(cid:13)i care cuprinde trimiteri poș(cid:13)tale din alt stat membru sau dintr-o țară terță; „serviciu de curierat rapid”: un serviciu care se caracterizează, pe lângă viteza ș(cid:13)i fiabilitatea mai mare în colectarea, transportul ș(cid:13)i distribuirea trimiterilor, prin anumite sau prin toate avan- tajele suplimentare următoare: garantarea livrării la o dată precisă; colectarea de la punctul de origine; predarea direct destinatarului; posibilitatea de a schimba destinația ș(cid:13)i destinatarul în cursul transportului; confirmarea către expe- ditor a primirii trimiterii; controlul ș(cid:13)i urmărirea trimiterilor; serviciu personalizat pentru clienți ș(cid:13)i prestarea unui serviciu à la carte, în funcție de nevoi. Clienții sunt, în principiu, dispuș(cid:13)i să plătească un preț mai mare pentru acest serviciu; „furnizorul serviciului universal”: o entitate publică sau privată care asigură întregul serviciu poș(cid:13)tal universal sau o parte a acestuia într-un stat membru, a cărei identitate a fost notifi- cată Comisiei; „drepturi exclusive”: drepturi acordate de un stat membru care rezervă furnizarea de servicii poș(cid:13)tale unei întreprinderi prin orice act legislativ sau administrativ ș(cid:13)i care rezervă acesteia dreptul de a furniza un serviciu poș(cid:13)tal sau de a întreprinde o activitate în interiorul unei zone geografice date; „drepturi speciale”: drepturi acordate de un stat membru unui număr limitat de întreprinderi, printr-un act legislativ sau administrativ care, în interiorul unei zone geografice date: — limitează, pe o bază discreționară, la doua sau mai multe numărul întreprinderilor autorizate să furnizeze un servi- ciu sau să desfăș(cid:13)oare o activitate, altfel decât după criterii obiective, proporționale ș(cid:13)i nediscriminatorii sau — desemnează, altfel decât în conformitate cu asemenea criterii, mai multe ca întreprinderi autorizate să furnizeze un serviciu sau să desfăș(cid:13)oare o activitate sau întreprinderi concurente — conferă uneia sau mai multor întreprinderi, altfel decât în conformitate cu asemenea criterii, avantaje legale sau administrative în mod substanțial afectează capacitatea oricărei alte întreprinderi de a furniza acelaș(cid:13)i serviciu sau de a desfăș(cid:13)ura aceeaș(cid:13)i activitate în aceeaș(cid:13)i zonă geografică în condiții substanțial comparabile; care „intermediar”: orice operator economic care intervine între expeditor ș(cid:13)i furnizorul serviciului universal, prin colectarea, transportul ș(cid:13)i/sau presortarea trimiterilor poș(cid:13)tale, înainte de a le insera în rețeaua poș(cid:13)tală publică a aceleiaș(cid:13)i țări sau a altei țări; de națională „autoritate sau organismele, din fiecare stat membru, cărora statul membru le încredințează, inter alia, funcțiile de reglementare care intră în sfera de aplicare a Directivei poș(cid:13)tale; reglementare”: organismul „cerințe esențiale”: motivele generale care nu sunt de natură economică ș(cid:13)i care pot determina un stat membru să impună condiții pentru furnizarea serviciilor poș(cid:13)tale (1). Aceste motive sunt: confidențialitatea corespondenței, siguranța rețelei în ceea ce priveș(cid:13)te transportul produselor periculoase ș(cid:13)i, în cazul în care se justifică, protecția datelor, protecția mediului ș(cid:13)i amenajarea teritoriului. Protecția datelor poate include protecția datelor personale, transmise sau stocate ș(cid:13)i confidențialitatea informațiilor protecția vieții private. 2. DEFINIȚIA PIEȚEI Ș(cid:13) I POZIȚIA PE PIAȚA SERVICIILOR POȘ(cid:13) TALE (a) Definiția pieței geografice ș(cid:13)i a pieței produsului 2. 1. Articolele 85 ș(cid:13)i 86 din tratat interzic ca incompatibil cu piața comună orice comportament al uneia sau mai multor întreprinderi care poate afecta negativ comerțul dintre statele membre care presupune împiedicarea, restrângerea sau denaturarea concurenței ș(cid:13)i/sau un abuz de poziție dominantă (1) Sensul acestei fraze importante în contextul dreptului comunitar al concurenței este explicat la punctul 5. 3. 08/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 77 pe piața comună sau pe o parte semnificativă a acesteia. Teri- toriile statelor membre constituie piețe geografice distincte din punctul de vedere al distribuirii corespondenței interne, precum ș(cid:13)i din punctul de vedere al distribuirii naționale a corespondentei externe de intrare, în principal datorită drep- turilor exclusive ale operatorilor prevăzuți la punctul 4. 2 ș(cid:13)i restricțiilor impuse furnizării de servicii poș(cid:13)tale. Fiecare din aceste piețe geografice constituie o parte semnificativă a pie- ței comune. Pentru a determina „piața relevantă”, țara de origine a corespondenței externe de intrare nu este relevantă. Publicitatea prin poș(cid:13)tă este cuprinsă în definiția trimiterilor de corespondență. Cu toate acestea, acest tip de trimiteri nu cuprinde mesaje personalizate. Publicitatea prin poș(cid:13)tă răs- punde necesităților anumitor operatori cu privire la serviciile de comunicări comerciale, ca o completare la publicitatea din mass-media. În afară de aceasta, expeditorii de publici- tate prin poș(cid:13)ta nu solicită neapărat aceleaș(cid:13)i termene scurte de distribuire, plătite la tarife aplicabile scrisorilor prioritare, solicitate de clienții care cer serviciile de pe piață descrise anterior. Faptul că aceste servicii nu sunt întotdeauna direct substituibile indică posibilitatea unor piețe distincte. 2. 2. În ceea ce priveș(cid:13)te piețele produsului, diferențele în practică dintre statele membre demonstrează că este necesară recunoaș(cid:13)terea existenței mai multor piețe distincte în anumite cazuri. Distincția între diferite piețe ale produsului se referă, printre altele, la drepturile speciale sau exclusive acordate. În evaluarea cazurilor concrete pe baza diferitelor condiții de piață ș(cid:13)i de reglementare din statele membre, precum ș(cid:13)i pe baza cadrului armonizat instituit de Directiva poș(cid:13)tală, Comi- sia va considera, în principiu, că există un anumit număr de piețe ale produsului distincte, precum colectarea, sortarea, transportul ș(cid:13)i distribuirea corespondenței, ș(cid:13)i de exemplu publicitatea prin poș(cid:13)tă ș(cid:13)i corespondența externă. Comisia va ține seama de faptul că aceste piețe sunt total sau parțial liberalizate într-un anumit număr de state membre. Comisia va examina aceste piețe la evaluarea cazurilor concrete. 2. 3. Serviciul general al poș(cid:13)tei de scrisori se referă la distribuirea trimiterilor de corespondență la adresele indicate pe acestea. Acest serviciu nu cuprinde autofurnizarea, adică furnizarea serviciilor poș(cid:13)tale de către persoana fizică sau juridică (inclusiv o organizație soră sau o filială) care este inițiatorul corespondenței. În măsura în care este vorba de copii identice ale aceleiaș(cid:13)i comunicări scrise ș(cid:13)i în măsura în care nu au fost modificate prin completări, eliminări sau indicații altele decât numele destinatarului ș(cid:13)i adresa acestuia, asemenea trimiteri poș(cid:13)tale nu sunt considerate trimiteri de corespondență ș(cid:13)i sunt astfel excluse din serviciul în cauză, în conformitate cu practica din multe state membre. Asemenea trimiteri sunt revistele, ziarele, cataloage periodice imprimate, precum ș(cid:13)i bunuri sau documente care însoțesc ș(cid:13)i se referă la aceste trimiteri. 2. 4. Alte piețe distincte cuprind, de exemplu, piața serviciilor de curierat rapid, piața schimburilor de documente, precum ș(cid:13)i piața noilor servicii (servicii foarte diferite de serviciile tradi- ționale). Activitățile care combină noile tehnologii în mate- rie de telecomunicații ș(cid:13)i anumite elemente ale serviciilor poș(cid:13)tale pot fi, dar nu sunt neapărat, servicii noi în sensul Directivei poș(cid:13)tale. Într-adevăr, ele pot reflecta adaptabilitatea serviciilor tradiționale. Un schimb de documente diferă de piața menționată la punctul 2. 3 în sensul că acesta nu cuprinde colectarea ș(cid:13)i dis- tribuirea către destinatar a trimiterilor poș(cid:13)tale transportate. El presupune doar furnizarea mijloacelor, inclusiv punerea la dispoziție a unor incinte ad hoc precum ș(cid:13)i a unor mijloace de transport de către un terț, care permit autodistribuirea prin schimb reciproc de trimiteri poș(cid:13)tale între utilizatorii abonați la acest serviciu. Utilizatorii unui schimb de documente sunt membrii unui grup închis de utilizatori. Serviciul de curierat rapid diferă, de asemenea, de piața men- ționată la punctul 2. 3 datorită valorii adăugate în raport cu serviciul poș(cid:13)tal de bază (1). Pe lângă colectarea, transportul ș(cid:13)i distribuirea mai rapide ș(cid:13)i mai fiabile a trimiterilor poș(cid:13)tale, un serviciu de curierat rapid se caracterizează prin furnizarea anumitor sau a tuturor serviciilor suplimentare următoare: garantarea distribuirii la o dată precisă; colectarea de la adresa expeditorului; predarea direct destinatarului; posibili- tatea de a schimba destinația ș(cid:13)i destinatarul în cursul trans- portului; confirmarea către expeditor a primirii trimiterii; controlul ș(cid:13)i urmărirea trimiterilor; serviciul personalizat pen- tru clienți ș(cid:13)i oferta unei game de servicii adaptate nevoilor acestora. Clienții sunt, în principiu, dispuș(cid:13)i să plătească un preț mai mare pentru acest serviciu. Serviciile rezervate, astfel cum sunt definite în Directiva poș(cid:13)tală, pot cuprinde distribuirea rapidă de trimiteri de corespondență naționale în limitele de preț ș(cid:13)i de greutate stabilite. (1) Decizia 90/16/CEE a Comisiei (JO L 10, 12. 1. 1990, p. 47) ș(cid:13)i Decizia 90/456/CEE a Comisiei (JO L 233, 28. 8. 1990, p. 19). 78 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 08/vol. 3 2. 5. Fără a aduce atingere definiției serviciilor rezervate formu- late în Directiva poș(cid:13)tală, pot fi recunoscute diferite activități, în cadrul serviciului general al poș(cid:13)tei de scrisori, care răs- pund diferitor nevoi ș(cid:13)i ar trebui, în principiu, să fie conside- rate ca piețe distincte, adică piața colectării ș(cid:13)i sortării cores- pondenței, piața transportului corespondenței ș(cid:13)i, în sfârș(cid:13)it, piața distribuirii corespondenței (interne sau externe de intrare). În acest sens, ar trebui făcută o distincție între dife- ritele categorii de clienți. Clienții privați solicită diferitele produse sau servicii ca un serviciu unic integrat. În schimb, clienții comerciali, care reprezintă majoritatea veniturilor furnizorilor menționați la punctul 4. 2, urmăresc în mod activ să înlocuiască diferitele componente ale serviciului final prin alte soluții (în ceea ce priveș(cid:13)te nivelurile de calitate a ser- în anumite viciului ș(cid:13)i/sau costurilor aferente) care sunt, cazuri, prestate de diferiți operatori sau subcontractate aces- tora din urmă. Clienții comerciali vor să echilibreze avanta- jele ș(cid:13)i dezavantajele autoprestării în raport cu prestarea de către un furnizor de servicii poș(cid:13)tale. Monopolurile existente limitează oferta externă a acestor servicii speciale, care ar fi altfel oferite în mod individual în conformitate cu condițiile pieței. Această realitate a pieței susține ideea potrivit căreia colectarea, sortarea, transportul ș(cid:13)i distribuirea trimiterilor poș(cid:13)tale constituie piețe diferite (1). Din punctul de vedere al dreptului concurenței, distincția între cele patru piețe poate fi importantă. (b) Poziția dominantă 2. 6. Întrucât în majoritatea statelor membre, furnizorul mențio- nat la punctul 4. 2 este, datorită drepturilor exclusive care îi sunt acordate, singurul operator care controlează o rețea poș(cid:13)tală publică care acoperă întreg teritoriul statului mem- bru în cauză, acest operator deține o poziție dominantă în sensul articolului 86 din tratat pe piața națională a distribu- irii trimiterilor de corespondență. Distribuirea este serviciul către utilizator care permite realizarea de importante econo- mii de scară, iar operatorul care furnizează acest serviciu este, de asemenea, în poziție dominantă pe piețele serviciilor de colectare, sortare ș(cid:13)i transport ale corespondenței. În afară de aceasta, întreprin- derea care asigură distribuirea, în special în cazul în care ea exploatează, de asemenea, incintele oficiului poș(cid:13)tal, are importantul avantaj de a fi considerată de utilizatori ca prin- cipala întreprindere poș(cid:13)tală întrucât este cea mai uș(cid:13)or de remarcat ș(cid:13)i reprezintă, prin urmare, prima alegere în mod natural. În afară de aceasta, poziția dominantă include, de asemenea, în majoritatea statelor membre, servicii precum trimiterile recomandate sau serviciile de distribuire specială ș(cid:13)i/sau anumite segmente ale pieței coletelor. în majoritatea cazurilor, clienților Este cazul corespondenței externe, ale cărei colectare ș(cid:13)i transport sunt efectuate de către un furnizor de servicii poș(cid:13)tale altul decât cel care asigură distribuirea. Este, de ase- menea, cazul corespondenței interne, pentru că majoritatea furnizorilor de lor servicii poș(cid:13)tale permit importanți să efectueze sortarea corespondenței vrac în schimbul reducerilor, bazate pe tarifele lor publice. În aceste condiții, depunerea, colectarea ș(cid:13)i modul de plată variază de asemenea. Serviciile interne de corespondență ale marilor în prezent, deseori prestate de întreprinderi intermediari, care pregătesc ș(cid:13)i presortează corespondența înainte de a o transmite furnizorului de servicii poș(cid:13)tale pen- tru distribuirea finală. De altfel, toți furnizorii de servicii poș(cid:13)tale permit anumite tipuri de acces în aval la rețeaua lor poș(cid:13)tală, de exemplu permițând sau chiar solicitând ca cores- pondența (sortată) să fie depozitată într-un centru de expe- diere sau de sortare. Aceasta permite în multe cazuri o fiabilitate mai mare (calitatea serviciului), ocolind toate sur- sele de eș(cid:13)ec în rețeaua poș(cid:13)tală din amonte. sunt, (c) Obligațiile furnizorilor de servicii poș(cid:13)tale care ocupă o poziție dominantă 2. 7. În conformitate cu articolul 86 paragraful al doilea litera (b) din tratat, un abuz poate consta în limitarea eficienței servi- ciului în cauză în defavoarea consumatorilor. Atunci când un stat membru acordă drepturi exclusive unui furnizor menționat la punctul 4. 2 pentru servicii pe care acesta nu le oferă sau pe care le oferă în condiții care nu satisfac nevoile clienților în acelaș(cid:13)i mod ca ș(cid:13)i serviciile pe care operatorii eco- le-ar oferi, statul membru determină nomici concurenți aceș(cid:13)ti furnizori, prin simplul exercițiu al dreptului exclusiv care le-a fost acordat, să limiteze oferta serviciului în cauză, pentru că întreprinderile private sunt, în imposibilitatea de a exercita efectiv aceste activități. Este cazul, în special, atunci când măsurile adoptate pentru a pro- teja serviciul poș(cid:13)tal restricționează furnizarea altor servicii distincte pe piețe distincte sau învecinate precum piața curieratului rapid. Comisia a solicitat mai multor state membre să elimine restricțiile care rezultă din drepturile exclusive asupra furnizării de servicii de curierat rapid de către întreprinderile de curierat rapid internaționale (2). în acest caz, (1) A se vedea Comunicarea Comisiei privind definiția pieței relevante în (JO C 372, sensul aplicării dreptului comunitar al concurenței 9. 12. 1997, p. 5). (2) A se vedea nota de subsol 13. 08/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 79 Un alt tip de posibil abuz implică furnizarea unui serviciu destul de ineficient ș(cid:13)i neexploatarea progreselor tehnice. Aceasta aduce atingere clienților care nu au posibilitatea de a alege dintre mai mulți furnizori. De exemplu, un raport pregătit pentru Comisie (1) în 1994 a arătat că, acolo unde nu sunt supuș(cid:13)i concurenței, furnizorii publici de servicii poș(cid:13)tale din statele membre nu au realizat nici un progres semnificativ din 1990 în standardizarea dimensiunilor ș(cid:13)i greutăților. Raportul arată, de asemenea, că anumiți furnizori de servicii poș(cid:13)tale au practicat subvenții încruciș(cid:13)ate ascunse între serviciile rezervate ș(cid:13)i serviciile nerezervate (a se vedea punctele 3. 1 ș(cid:13)i 3. 4), care au explicat, potrivit acestui studiu, majoritatea diferențelor de preț dintre statele membre în 1994, afectând, în special, utilizatorii de drept privat care nu îndeplinesc criteriile pentru a beneficia de reduceri, pentru că folosesc servicii rezervate ale căror prețuri sunt mai mari decât este necesar. Exemplele citate ilustrează posibilitatea ca, atunci când le sunt acordate drepturi speciale sau exclusive, furnizorii de servicii poș(cid:13)tale să poată lăsa calitatea serviciului să se diminueze (2)ș (cid:13)i să nu adopte măsurile necesare pentru a îmbunătăți calitatea serviciului. În asemenea cazuri, Comisia poate fi determinată să acționeze ținând seama de condițiile explicate la punctul 8. 3. În ceea ce priveș(cid:13)te serviciile poș(cid:13)tale internaționale, studiul menționat anterior a arătat că au o calitate care trebuie să fie îmbunătățită semnificativ pentru a răspunde nevoilor clien- ților ș(cid:13)i, în special, ale persoanelor de drept privat care nu-ș(cid:13)i permit să folosească în schimb serviciile societăților de mesa- independente gerie sau transmiterea prin fax. Evaluări (1) UFC — Que choisir, Serviciile poș(cid:13)tale în Uniunea Europeană, aprilie (2) 1994. În multe state membre, utilizatorii puteau, acum câteva decenii, să conteze pe acest serviciu pentru a primi, după-amiaza, scrisori obiș(cid:13)nuite expediate dimineața. De atunci, s-a observat o degradare continuă a calității acestui serviciu ș(cid:13)i, în special, a numărului de ture zilnice ale poș(cid:13)taș(cid:13)ilor, care au fost reduse de la cinci la una (sau la două în anumite oraș(cid:13)e ale Uniunii Europene). Drepturile exclusive ale fur- nizorilor de servicii poș(cid:13)tale au favorizat o diminuare a calității, întru- cât ele au împiedicat alte întreprinderi să intre pe această piață. În consecință, furnizorii de servicii poș(cid:13)tale nu au reuș(cid:13)it să compenseze creș(cid:13)terile salariale ș(cid:13)i reducerea timpului de lucru prin introducerea tehnologiei moderne, aș(cid:13)a cum au făcut întreprinderile din sectoarele deschise concurenței. efectuate în 1995 ș(cid:13)i 1996 arată o îmbunătățire a calității ser- viciului începând din 1994. Cu toate acestea, aceste evaluări se referă numai la corespondența prioritară, iar evaluările mai recente arată că, din nou, calitatea a coborât uș(cid:13)or. Majoritatea furnizorilor de servicii poș(cid:13)tale din Comunitate au notificat Comisiei un acord privind cheltuielile terminale pentru evaluare în conformitate cu normele de concurență din tratat. Părțile la acest acord au explicat că obiectivul lor este stabilirea unei compensări juste pentru distribuirea corespondenței externe care reflectă mai bine costurile reale aferente serviciilor poș(cid:13)tale internaționale. îmbunătățirea calității ș(cid:13)i 2. 8. Refuzul nejustificat de a furniza un serviciu constituie, de asemenea, un abuz interzis de articolul 86 din tratat. Un ase- menea comportament ar duce la o limitare a serviciilor în sensul articolului 86 paragraful al doilea litera (b) ș(cid:13)i, în cazul în care se aplică numai anumitor utilizatori, ar conduce la o discriminare contrară articolului 86 paragraful al doilea litera (c), care dispune că nu se pot aplica condiții inegale prestărilor echivalente. În majoritatea statelor membre, fur- nizorii de servicii poș(cid:13)tale prevăzuți la punctul 4. 2 permit intermediarilor accesul la diferite puncte de acces ale rețele- lor lor poș(cid:13)tale. Condițiile de acces ș(cid:13)i, în special, tarifele prac- ticate sunt, cu toate acestea, deseori confidențiale ș(cid:13)i pot faci- lita aplicarea condițiilor discriminatorii. Statele membre trebuie să se asigure că legislația lor în domeniul poș(cid:13)tal nu încurajează furnizorii de servicii poș(cid:13)tale să facă diferențieri nejustificate în ceea ce priveș(cid:13)te condițiile aplicate sau să excludă anumite întreprinderi. 2. 9. În cazul în care o întreprindere care ocupă o poziție dominantă are dreptul să-ș(cid:13)i apere poziția concurând cu rivali, acesteia îi revine o responsabilitate deosebită de a nu reduce suplimentar gradul de concurență care rămâne pe piață. Practicile de excludere pot fi îndreptate împotriva concurenților existenți pe piață sau pot avea intenția de a împiedica accesul pe piață al noilor concurenți. Exemplele unui asemenea comportament ilegal din partea unei întreprinderi care este sursa unică sau dominantă de furni- zare a unui produs sau care controlează accesul la o tehno- logie sau infrastructură esențială includ: refuzul de a vinde, ca mijloc de eliminare a unui concurent, prețurile de ruinare ș(cid:13)i reducerile selective (a se vedea secțiunea 3), acordurile de distribuție pentru eliminarea concurenților, discriminarea ca parte a unui comportamentului monopolizator menit să excludă concurenții, ș(cid:13)i sistemele de risturnă de excludere. cadru mai larg al 80 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 08/vol. 3 3. SUBVENȚIONAREA ÎNCRUCIȘ(cid:13) ATĂ (b) Consecințe 3. 4. O trimitere la subvenționarea încruciș(cid:13)ată a fost făcută la punctul 2. 7 privind obligațiile furnizorilor de servicii poș(cid:13)tale care dețin o poziție dominantă. Furnizorii menționați la punctul 4. 2 nu trebuie să folosească veniturile pe care le obțin din domeniul rezervat pentru a subvenționa încruciș(cid:13)at activitățile din domeniile deschise concurenței. O asemenea practică poate împiedica, restrânge sau denatura concurența în sectorul nerezervat. Cu toate acestea, în anumite cazuri justificate, sub rezerva dispozițiilor articolului 90 alinea- tul (2), subvenționarea încruciș(cid:13)ată poate fi considerată legală, de exemplu, pentru poș(cid:13)ta culturală (2), atât timp cât această tehnică este aplicată într-un mod nediscriminatoriu sau pen- tru anumite servicii persoanelor defavorizate pe plan social, economic sau al sănătății. În cazul în care este necesar, Comisia indică alte excepții pe care le permite tratatul. În toate celelalte cazuri, ținând seama de indicațiile prevăzute la punctul 3. 3, tariful serviciilor concurențiale oferite de furni- zorul menționat la punctul 4. 2 ar trebui să fie, în principiu, din cauza dificultăților de imputare a costurilor comune, cel puțin egal cu costul total mediu al prestărilor. Aceasta implică acoperirea costurilor directe ș(cid:13)i a unei părți adecvate a costurilor comune ș(cid:13)i a costurilor indirecte suportate de operator. Pentru a determina această parte adecvată, ar tre- bui utilizate criterii obiective, precum volumul, timpul sau mâna de lucru necesare sau intensitatea întrebuințării. Folosindu-se cifra de afaceri generată de serviciile în cauză ca un criteriu într-un caz de subvenție încruciș(cid:13)ată, ar trebui să se țină seama de faptul că, într-o asemenea situație, cifra de afaceri a activității în cauză este menținută scăzută în mod artificial. Factorii influențați de cerere, precum veniturile sau profiturile, sunt ei înș(cid:13)iș(cid:13)i influențați de tehnicile care urmă- resc eliminarea concurenței. În cazul în care s-ar oferi servicii în mod sistematic ș(cid:13)i selectiv la prețuri mai mici decât costul total mediu, Comisia ar investiga problema caz cu caz în temeiul articolului 86 sau în temeiul articolului 86 corobo- rat cu articolul 90 alineatul (1) sau în temeiul articolului 92. (a) Principiile de bază 3. 1. Subvenționarea încruciș(cid:13)ată înseamnă că o întreprindere suportă sau impută toate sau o parte din costurile activității sale pe o piață geografică sau a produsului activității sale de pe altă piață geografică sau a produsului. În anumite condiții, subvenționarea încruciș(cid:13)ată în sectorul poș(cid:13)tal, unde aproape toți operatorii furnizează servicii rezervate ș(cid:13)i nerezervate, poate denatura concurența ș(cid:13)i determina concurenții să fie învinș(cid:13)i prin oferte care au fost posibile nu datorită eficienței (inclusiv economii de gama) ș(cid:13)i performanță, ci prin subvenții încruciș(cid:13)ate. Prevenirea subvenționării încruciș(cid:13)ate care con- duce la o concurență neloială este crucială pentru dezvoltarea sectorului poș(cid:13)tal. 3. 2. Subvenționarea încruciș(cid:13)ată nu denaturează concurența atunci când costurile activităților rezervate sunt finanțate parțial prin veniturile generate de alte servicii rezervate, întrucât nu este posibilă o concurență în cadrul acestor servicii. Această formă de subvenționare poate fi uneori necesară pentru a permite furnizorilor menționați la punctul 4. 2 să-ș(cid:13)i îndeplinească obligația de a furniza un ser- viciu universal ș(cid:13)i în aceleaș(cid:13)i condiții pentru fiecare (1). De exemplu, distribuirea neprofitabilă a corespondenței în zonele rurale este subvenționată prin venituri provenite din distribuirea profitabilă a corespondenței în zonele urbane. Acelaș(cid:13)i lucru poate fi spus despre subvenționarea furnizării de servicii rezervate prin venituri generate de activitățile des- chise concurenței. De asemenea, subvenționarea încruciș(cid:13)ată între activitățile nerezervate nu este în sine abuzivă. 3. 3. În schimb, subvenționarea activităților deschise concurenței prin imputarea costurilor lor serviciilor rezervate poate denatura concurența încălcând articolul 86. Acest compor- tament poate echivala cu un abuz al unei întreprinderi care deține o poziție dominantă în Comunitate. În afară de aceasta, utilizatorii activităților reglementate de un monopol trebuie să suporte costurile care nu sunt legate de furnizarea acestor servicii. Cu toate acestea, întreprinderile care dețin o poziție dominantă pot concura prin prețuri sau îș(cid:13)i pot îmbu- nătăți situația financiară ș(cid:13)i pot obține numai contribuții par- țiale la costurile lor fixe (indirecte), în afară de cazul în care prețurile duc la ruinare sau sunt contrare normelor naționale sau comunitare în cauză. 4. ÎNTREPRINDERILE PUBLICE Ș(cid:13) I DREPTURILE SPECI- ALE SAU EXCLUSIVE 4. 1. În ceea ce priveș(cid:13)te întreprinderile publice ș(cid:13)i întreprinderile cărora li se acordă drepturi speciale sau exclusive, tratatul obligă statele membre să nu adopte ș(cid:13)i să nu mențină în vigoare măsuri contrare normelor din tratat [articolul 90 ali- neatul (1)]. Expresia „întreprindere” include orice persoană (1) A se vedea Directiva poș(cid:13)tală, considerentele 16 ș(cid:13)i 28ș(cid:13)i capitolul 5. (2) În cadrul UPU, se utilizează termenul „opera minții” care cuprinde cărți, ziare, publicații periodice ș(cid:13)i reviste. 08/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 81 fizica sau juridică care exercită o activitate economică, independent de statutul său juridic ș(cid:13)i de modul în care este finanțată. Colectarea, sortarea, transportul ș(cid:13)i distribuirea trimiterilor poș(cid:13)tale constituie activități economice, iar aceste servicii sunt în mod normal furnizate contra cost. 5. LIBERTATEA DE A FURNIZA SERVICII Termenul „întreprindere publică” desemnează orice între- prindere asupra căreia autoritățile publice pot exercita direct sau indirect o influență dominantă în baza dreptului de pro- prietate asupra acesteia, a participării lor financiare în cadrul acesteia sau a normelor care o reglementează (1). O influență dominantă din partea autorităților publice poate fi prezumată, în special, atunci când autoritățile publice dețin, direct sau indirect, majoritatea capitalului subscris al între- prinderii, controlează majoritatea drepturilor de vot aferente acțiunilor emise de întreprindere sau pot desemna mai mult jumătate din membrii organului administrativ, de direcție sau de supraveghere. Organismele care fac parte din administrația statului membru ș(cid:13)i care furnizează în mod organizat servicii poș(cid:13)tale pentru terți contra cost trebuie să fie considerate ca întreprinderi publice. Întreprinderile cărora le sunt acordate drepturi speciale sau exclusive, pot fi, în temeiul articolului 90 alineatul (1), atât publice, cât ș(cid:13)i private. 4. 2. Reglementările naționale privind furnizorii de servicii poș(cid:13)tale cărora statele membre le-au acordat drepturi speciale sau exclusive pentru a furniza servicii poș(cid:13)tale sunt „măsuri” în sensul articolului 90 alineatul (1) din tratat ș(cid:13)i trebuie evaluate în temeiul dispozițiilor tratatului la care face trimitere acest articol. În afară de obligațiile în temeiul articolului 90 alineatul (1), întreprinderile publice ș(cid:13)i între- prinderile cărora le-au fost acordate drepturi speciale sau exclusive sunt supuse articolelor 85 ș(cid:13)i 86. statelor membre 4. 3. În majoritatea statelor membre, se aplică drepturile speciale ș(cid:13)i exclusive serviciilor precum colectarea, transportul ș(cid:13)i dis- tribuirea anumitor trimiteri poș(cid:13)tale, precum ș(cid:13)i modalităților de furnizare a acestor servicii, precum dreptul exclusiv de a plasa cutii poș(cid:13)tale pe drumurile publice sau de a emite timbre care poartă numele țării în cauză. (a) Principiile de bază 5. 1. Acordarea de drepturi speciale sau exclusive unuia sau mai multor furnizori menționați la punctul 4. 2 pentru a asigura colectarea, inclusiv colectarea publică, transportul ș(cid:13)i distri- buirea anumitor categorii de trimiteri poș(cid:13)tale limitează inevitabil furnizarea acestor servicii atât de către întreprin- derile stabilite în alte state membre, cât ș(cid:13)i de întreprinderile stabilite în statul membru în cauză. Această restricționare are un caracter transnațional în cazul în care destinatarii sau expeditorii trimiterilor poș(cid:13)tale tratate de aceste întreprinderi sunt stabiliți în alte state membre. În practică, restricțiile pri- vind furnizarea de servicii poș(cid:13)tale, în sensul articolului 59 din tratat (2), cuprind interdicția de a transporta anumite categorii de trimiteri poș(cid:13)tale în alte state membre, inclusiv prin intermediari, precum ș(cid:13)i interdicția de a distribui cores- pondența externă. Directiva poș(cid:13)tală stabileș(cid:13)te restricțiile jus- tificate privind libera furnizare de servicii poș(cid:13)tale. 5. 2. Articolul 66, coroborat cu articolele 55 ș(cid:13)i 56 din tratat, defi- neș(cid:13)te excepțiile de la articolul 59. Întrucât este vorba de excepții de la un principiu fundamental, ele trebuie să fie interpretate în mod restrictiv. În ceea ce priveș(cid:13)te serviciile poș(cid:13)tale, excepția prevăzută la articolul 55 se aplică numai la transportul ș(cid:13)i la distribuirea unui tip special de corespon- dență, adică cea rezultată în cursul procedurilor judiciare sau administrative asociate, chiar ș(cid:13)i cu titlu ocazional, exercițiu- lui autorității oficiale, în special notificările prevăzute de orice proceduri judiciare sau administrative. Prin urmare, transportul ș(cid:13)i distribuirea acestei categorii de trimiteri pe teritoriul unui stat membru pot fi supuse unei autorizații obligatorii (a se vedea punctul 5. 5) cu scopul de a proteja interesul public. Condițiile altor derogări de la tratat enumerate în aceste dispoziții nu vor fi, în mod normal, îndeplinite în cazul serviciilor poș(cid:13)tale. Aceste servicii nu pot, prin ele însele, amenința ordinea publică ș(cid:13)i nu pot afecta sănătatea publică. 5. 3. Jurisprudența Curții de Justiție permite, în principiu, derogări suplimentare fondate pe cerințe obligatorii, cu condiția ca acestea să îndeplinească cerințele esențiale neeconomice de interes general, să fie aplicate fără discriminare ș(cid:13)i să fie adec- vate obiectivului care trebuie atins ș(cid:13)i proporționale cu acesta. În ceea ce priveș(cid:13)te serviciile poș(cid:13)tale, cerințele esențiale pe care Comisia le consideră ca justificând restricțiile aduse libertății de a furniza servicii poș(cid:13)tale sunt protecția datelor, sub rezerva măsurilor de aproximare adoptate în acest siguranța domeniu, confidențialitatea corespondenței, (1) Directiva 80/723/CEE a Comisiei privind transparența relațiilor finan- ciare dintre statele membre ș(cid:13)i întreprinderile publice, JO L 195, 29. 7. 1980, p. 35. (2) Pentru o explicație generală a principiilor care derivă din articolul 59 din tratat, a se vedea comunicarea interpretativă a Comisiei privind libera circulație transfrontalieră a serviciilor (JO C 334, 9. 12. 1993, p. 3). 82 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 08/vol. 3 în cazuri rețelei în ceea ce priveș(cid:13)te transportul mărfurilor periculoase, precum ș(cid:13)i, justificate de dispozițiile tratatului, protecția mediului ș(cid:13)i amenajarea teritoriului. În schimb, Comisia nu consideră justificată impunerea de restricții la libertatea de a furniza servicii poș(cid:13)tale din motive legate de protecția consumatorilor, în măsura în care această cerință de interes general poate fi satisfăcută de legislația generală privind practicile comerciale loiale ș(cid:13)i protecția consumato- rilor. Avantajele consumatorilor sunt consolidate de liberta- tea de a furniza servicii poș(cid:13)tale, cu condiția ca obligațiile de serviciu universal să fie bine definite pe baza Directivei poș(cid:13)tale ș(cid:13)i să poată fi îndeplinite. 5. 4. În consecință, Comisia consideră că menținerea oricărui drept special sau exclusiv care limitează furnizarea la nivel internațional de servicii poș(cid:13)tale trebuie să fie justificată în temeiul articolelor 90 ș(cid:13)i 59 din tratat. În prezent, drepturile speciale sau exclusive a căror sferă de aplicare nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te serviciile rezervate astfel cum sunt definite de Directiva poș(cid:13)tală sunt, prima facie, justificate în temeiul articolului 90 alineatul (2). Corespondența externă de plecare este liberalizată de jureș(cid:13)i de facto în anumite state membre, precum Danemarca, Țările de Jos, Finlanda, Suedia ș(cid:13)i Regatul Unit. (b) Consecințe 5. 5. Adoptarea măsurilor prevăzute de Directiva poș(cid:13)tală impune statelor membre obligația de a reglementa serviciile poș(cid:13)tale. În cazul în care statele membre restricționează serviciile poș(cid:13)tale pentru a garanta realizarea serviciului universal ș(cid:13)i cerințele esențiale, conținutul unei astfel de reglementări trebuie să corespundă obiectivului urmărit. Aceste obligații trebuie, în principiu, să fie aplicate în cadrul licențelor pe categorii ș(cid:13)i al procedurilor de declarare prin care furnizorii de servicii poș(cid:13)tale comunică, în special, numele, forma juri- dică, titlul ș(cid:13)i adresa lor, precum ș(cid:13)i o scurtă descriere a serviciilor pe care le oferă publicului. Licențele individuale ar trebui acordate doar pentru serviciile poș(cid:13)tale specifice, atunci când se demonstrează faptul că proceduri mai puțin restric- tive nu pot asigura aceste obiective. Statele membre pot fi invitate, de la caz la caz, să notifice Comisiei măsurile pe care evalua pentru le proporționalitatea lor. adoptă, aceasta poată ca să 6. MĂSURILE ADOPTATE DE STATELE MEMBRE (a) Principiile de bază 6. 1. Statele membre sunt libere să definească ceea ce se înțelege prin servicii de interes general, să acorde drepturi speciale sau exclusive care sunt necesare la furnizarea acestora, să le reglementeze gestionarea ș(cid:13)i, după caz, să le finanțeze. Cu toate acestea, în temeiul articolului 90 alineatul (1) din tratat, statele membre sunt obligate, întreprinderilor publice ș(cid:13)i întreprinderilor cărora li se acordă drepturi speciale sau exclusive, să nu adopte ș(cid:13)i să nu mențină în vigoare măsuri contrare normelor din tratat, în special nor- melor de concurență. în cazul (b) Consecințe 6. 2. Exploatarea unei rețele universale de colectare ș(cid:13)i de distribu- ire conferă furnizorilor menționați la punctul 4. 2 avantaje semnificative pentru furnizarea nu numai de servicii rezer- vate sau liberalizate care intră în definiția serviciului univer- sal, ci ș(cid:13)i de alte servicii (poș(cid:13)tale ș(cid:13)i care nu sunt universale). Interdicția formulată de articolul 90 alineatul (1), coroborat cu articolul 86 al doilea paragraf litera (b) se aplică exploa- tării, fără justificare obiectivă, a unei poziții dominante pe o piață pentru a obține o putere de piață pe piețele conexe sau învecinate, care sunt distincte de precedenta, cu riscul de a elimina concurența pe aceste piețe. În țările în care distribu- irea locală a trimiterilor de corespondență este liberalizată, în care monopolul se limitează la precum Spania, ș(cid:13)i transportul ș(cid:13)i distribuirea între oraș(cid:13)e, exploatarea unei pozi- ții dominante pentru a extinde monopolul de pe această ultimă piață la prima piață ar fi, prin urmare, în absența unei justificări specifice, incompatibilă cu dispozițiile tratatului, în cazul în care funcționarea serviciilor de interes economic general nu a fost amenințată anterior. Comisia consideră că statele membre ar trebui să o informeze în legătură cu orice extindere a drepturilor speciale sau exclusive ș(cid:13)i în legătură cu justificarea acestora. 6. 3. Restricțiile privind furnizarea de servicii poș(cid:13)tale pot afecta comerțul între statele membre, întrucât serviciile poș(cid:13)tale ofe- rite alți furnizori decât cei menționați la punctul 4. 2 pot 08/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 83 cuprinde trimiteri cu destinație în alte state membre sau pro- venite din alte state membre, iar aceste restricții pot împie- dica activitățile transfrontaliere ale operatorilor din alte state membre. Tratatul însărcinează Comisia să aplice articolul 92, care declară ca fiind incompatibile cu piața comună ajutoarele de stat care afectează schimburile comerciale dintre statele membre ale Comunității, cu excepția cazului în care o exceptare este sau poate fi acordată. Fără a aduce atingere articolului 90 alinea- tul (2), articolele 92 ș(cid:13)i 93 se aplică serviciilor poș(cid:13)tale (2). 6. 4. Astfel cum este explicat la punctul 8 litera (b) punctul (vii), statele membre trebuie să monitorizeze condițiile de acces ș(cid:13)i exercitarea drepturilor speciale ș(cid:13)i exclusive. Nu este necesar ca ele să instituie noi organisme care să fie responsabile de acest control, dar ele nu trebuie să încredințeze furnizorului (1) menționat la punctul 4. 2 sau unui organism care este legat (juridic, administrativ ș(cid:13)i structural) de acest furnizor compe- tența de a supraveghea drepturile exclusive acordate ș(cid:13)i activitățile furnizorilor de servicii poș(cid:13)tale în general. O între- prindere care deține o poziție dominantă nu trebuie să fie autorizată să dețină o asemenea putere asupra concurenților săi. Independența, atât în teorie, cât ș(cid:13)i în practică, a autorității de supraveghere în raport cu toate întreprinderile pe care le supraveghează concurenței esențială. nedenaturate impus de tratat poate fi garantat doar în cazul în care sunt asigurate ș(cid:13)anse egale pentru diferiții operatori eco- inclusiv confidențialitatea informațiilor comerciale nomici, delicate ale întreprinderilor. A autoriza un operator să verifice declarațiile concurenților săi sau a înzestra o întreprindere cu competența de a supraveghea activitățile concurenților săi sau de a fi asociată la acordarea licențelor înseamnă că acestei îi sunt oferite informații comerciale despre întreprinderi concurenții ei ș(cid:13)i, astfel, are posibilitatea de a influența activitatea acestor concurenți. Sistemul este 7. FURNIZORII DE SERVICII POȘ(cid:13) TALE Ș(cid:13) I AJUTOARELE DE STAT În temeiul articolului 93 alineatul (3), statele membre sunt obligate să notifice Comisiei pentru aprobare toate proiectele de acordare a ajutoarelor sau de modificare a sistemelor de ajutoare existente. În afara de aceasta, Comisia este obligată să monitorizeze ajutoarele pe care le-a autorizat anterior sau care au fost acordate înainte de intrarea în vigoare a tratatului sau înaintea aderării statului membru în cauză. Toți furnizorii de serviciu universal întră, în prezent, în sfera de aplicare a Directivei 80/723/CEE a Comisiei din 25 iunie 1980 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre ș(cid:13)i întreprinderile publice (3), astfel cum a fost modi- ficată ultima dată prin Directiva 93/84/CEE (4). În afară de cerința generală de transparență pentru conturile furnizorilor menționați la punctul 4. 2, care este descrisă la punctul 8 litera (b) punctul (vi), statele membre trebuie să asigure, prin urmare, în condițiile prevăzute de această directivă, transpa- rența relațiilor financiare între ele ș(cid:13)i aceș(cid:13)ti operatori, astfel încât să rezulte clar următoarele: (a) fondurile publice puse la dispoziție direct, scutirile sau reducerile de taxe; inclusiv (b) fondurile publice puse la dispoziție prin intermediul altor întreprinderi publice sau al instituțiilor financiare; (a) Principii (c) întrebuințarea dată, în fapt, acestor fonduri publice. În timp ce un număr mic de furnizori menționați la punctul 4. 2 sunt foarte rentabili, majoritatea dintre ei fie par să aibă un deficit financiar, fie se situează aproape de pragul de rentabilitate în operațiunile poș(cid:13)tale, cu toate că informațiile privind rezultatele lor financiare de bază sunt limitate, întrucât relativ puțini operatori publică periodic informații relevante în conformitate cu criteriile care permit verificarea contabilă. Cu toate acestea, se acordă ajutor financiar direct sub formă de subvenții sau ajutor indirect, precum scutiri fiscale, pentru a finanța anumite servicii poș(cid:13)tale, chiar ș(cid:13)i în cazul în care valorile reale nu sunt deseori transparente. Comisia ia în considerare, în special, următoarele relații finan- ciare ca fiind puneri la dispoziție a fondurilor publice: (a) compensarea pierderilor din exploatare; (b) aportul de capital; (2) Cauza C-387/92, Banco de Credito Industrial c. Ayuntamiento Valencia, (1) A se vedea, în special, hotărârea Curții de Justiție din 13 decembrie 1001 în cauza C-18/88 RTT c. GB-Inno-BM, Culegerea 1991, p. I-5981, considerentele (25)-(28). Culegerea 1994, p I-877. JO L 195, 29. 7. 1980, p. 35. JO L 254, 12. 10. 1993, p. 16. (3) (4) 84 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 08/vol. 3 (c) fonduri nerambursabile sau împrumuturi acordate în condiții privilegiate; o exceptare de la interdicția prevăzută la articolul 92 alinea- tul (1), în temeiul articolului 90 alineatul (2) din tratat (2). (d) acordarea de avantaje financiare prin renunțarea la profit sau la recuperarea creanțelor; (e) renunțarea la profitul normal, rezultat din utilizarea fon- durilor publice utilizate; 8. SERVICIUL DE INTERES ECONOMIC GENERAL (f) compensarea obligațiilor financiare impuse de autoritățile publice. (a) Principiile de bază (b) Aplicarea articolelor 90 ș(cid:13)i 92 facă distincție Comisia a fost invitată să examineze un anumit număr de avantaje fiscale acordate unui furnizor de servicii poș(cid:13)tale pe baza articolului 92 coroborat cu articolul 90 din tratat. Comi- sia a încercat să verifice dacă acest tratament fiscal privilegiat poate fi utilizat pentru a subvenționa încruciș(cid:13)at activitățile acestui operator în sectoarele deschise concurenței. La momentul respectiv, furnizorul de servicii poș(cid:13)tale nu dispunea de un sistem de contabilitate analitică care să permită Comisiei cele să concurențiale. Prin urmare, pe baza concluziilor studiilor rea- lizate în acest domeniu, Comisia a evaluat cheltuielile suplimentare datorate obligațiilor de serviciu universal ale acestui furnizor de servicii poș(cid:13)tale ș(cid:13)i a comparat aceste cheltuieli cu avantajele fiscale acordate. Comisia a ajuns la concluzia că aceste cheltuieli sunt superioare avantajelor res- pective ș(cid:13)i a hotărât, în consecință, că regimul fiscal în cauză nu poate conduce la subvenționarea încruciș(cid:13)ată a activităților acestui operator în domeniile concurențiale (1). activitățile rezervate între ș(cid:13)i speciale atribuite furnizorilor menționați 8. 1. Articolul 90 alineatul (2) din tratat prevede o derogare de la aplicarea normelor din tratat atunci când aplicarea acestor norme obstrucționează, în fapt sau în drept, îndeplinirea misiunii la punctul 4. 2 pentru furnizarea unui serviciu de interes eco- nomic general. Fără a aduce atingere dreptului statelor membre de a defini cerințe speciale de servicii de interes general, această misiune constă, îndeosebi, în furnizarea ș(cid:13)i menținerea unui serviciu universal poș(cid:13)tal public care garan- tează, în raport cu costurile, accesul la rețeaua poș(cid:13)tală publică în orice punct al teritoriului situat la o distanță rezonabilă ș(cid:13)i în timpul pro- gramului adecvat, inclusiv colectarea trimiterilor poș(cid:13)tale depuse în cutiile poș(cid:13)tale accesibile sau în punctele de colec- tare prezente pe întreg teritoriul ș(cid:13)i distribuirea lor la termen la adresele indicate, precum ș(cid:13)i serviciile asociate încredințate acestor operatori prin măsuri de natură reglementară care urmăresc să asigure o distribuire universală de o calitate defi- nită. Serviciul universal va evolua în funcție de mediul social, economic ș(cid:13)i tehnic ș(cid:13)i de nevoile utilizatorilor. la tarife accesibile, transparente ș(cid:13)i Ar trebui notat că, în decizia sa, Comisia a invitat statul mem- bru în cauză să se asigure că furnizorul de servicii poș(cid:13)tale adoptă un sistem de contabilitate analitică ș(cid:13)i i-a cerut să pre- zinte un raport anual care să-i permită monitorizarea respec- tării dreptului comunitar. Tribunalul de Primă Instanță a confirmat decizia Comisiei ș(cid:13)i a declarat că avantajele fiscale acordate acestui furnizor de servicii poș(cid:13)tale constituie un ajutor de stat care beneficiază de Interesul general aferent necesită menținerea în Comunitate a unei rețele poș(cid:13)tale publice veritabil integrate, care să per- mită o circulație eficientă a informației ș(cid:13)i care să favorizeze, prin urmare, pe de o parte, competitivitatea industriei euro- pene ș(cid:13)i dezvoltarea schimburilor comerciale, precum ș(cid:13)i o coeziune crescută între regiuni ș(cid:13)i statele membre ș(cid:13)i, pe de altă parte, îmbunătățirea contactelor sociale între cetățenii Uniunii Europene. O definiție a domeniului rezervat trebuie să țină seama de resursele financiare necesare pentru furni- zarea de servicii de interes economic general. 8. 2. Resursele financiare destinate menținerii ș(cid:13)i îmbunătățirii acestei rețele publice continuă să provină, în principal, din în activitățile prevăzute la punctul 2. 3. În prezent ș(cid:13)i (1) Cauza NN 135/92, JO C 262, 7. 10. 1995, p. 11. (2) Cauza T-106/95, FFSA c. Comisiei, Culegerea 1997, p. II-229. 08/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 85 la nivel comunitar, majoritatea absența unei armonizări statelor membre au stabilit limitele monopolului pe baza greutății trimiterilor poș(cid:13)tale. Unele state membre aplică o limită combinată greutate/preț, în timp ce un singur stat membru practică doar o limită în funcție de preț. Informa- țiile colectate de Comisie privind veniturile generate de fluxurile de trimiteri poș(cid:13)tale în statele membre par să indice că menținerea de drepturi speciale sau exclusive pe această piață ar putea fi suficientă, în absența unor circumstanțe excepționale, pentru a garanta îmbunătățirea ș(cid:13)i menținerea rețelei poș(cid:13)tale publice. Serviciul pentru care statele membre pot rezerva drepturi speciale sau exclusive, în măsura în care acest lucru este necesar pentru menținerea serviciului universal, este armonizat de Directiva poș(cid:13)tală. În măsura în care statele membre acordă drepturi speciale sau exclusive pentru acest serviciu, acesta trebuie să fie considerat ca o piață a produ- sului distinctă în evaluarea cazurilor concrete, în special în ceea ce priveș(cid:13)te publicitatea prin poș(cid:13)tă, distribuirea cores- pondenței externe de intrare, a corespondenței externe de plecare, precum ș(cid:13)i colectarea, sortarea ș(cid:13)i transportul cores- pondenței. Comisia va ține seama de faptul că aceste piețe liberalizate în anumite state sunt parțial sau complet membre. în mod general obligațiile statelor membre în acest sector. Cele două mari probleme pe care le pune publicitatea prin poș(cid:13)tă sunt riscurilor de abuz din partea clienților la tarifarea ș(cid:13)i liberalizarea sa (trimiterile rezervate fiind distribuite de un operator alternativ ca ș(cid:13)i când ar fi trimiteri de publicitate prin poș(cid:13)tă nerezervate) în vederea formării de servicii rezer- vate menționate la punctul 8. 2. Elementele doveditoare fur- nizate de statele membre care nu restricționează oferta de publicitate prin poș(cid:13)tă, de exemplu Spania, Italia, Țările de Jos, Austria, Suedia ș(cid:13)i Finlanda, nu permit încă elaborarea unor concluzii definitive ș(cid:13)i realizarea unei evaluări globale definitive. Ținând seama de aceste incertitudini, se consideră adecvat a acționa temporar de la caz la caz. În cazul în care condiții speciale necesită acest lucru ș(cid:13)i fără a aduce atingere punctului 8. 3, statele membre pot menține anumite restric- ții existente pentru serviciile de publicitate prin poș(cid:13)tă sau pot introduce un sistem de licențe pentru a evita deturnări arti- ficiale ale traficului ș(cid:13)i grave destabilizări ale veniturilor. 8. 5. În ceea ce priveș(cid:13)te distribuirea corespondenței externe de intrare, sistemul cheltuielilor terminale pe care le plăteș(cid:13)te operatorul din statul membru de origine furnizorului de servicii poș(cid:13)tale din statul membru de distribuire a corespon- denței externe este în curs de revizuire, pentru a adapta cheltuielile terminale, deseori prea mici, la costurile reale ale distribuirii. 8. 3. În aplicarea normelor de concurență ș(cid:13)i a altor norme rele- vante din tratat sectorului poș(cid:13)tal, Comisia, acționând pe baza unei reclamații sau din proprie inițiativă, va lua în conside- rare definiția armonizată stabilită de Directiva poș(cid:13)tală pen- tru a evalua dacă sfera domeniului rezervat poate fi justifi- cată în temeiul articolului 90 alineatul (2) din tratat. Punctul de plecare va fi o prezumția că, în măsura în care ele se înca- drează în limitele domeniului rezervat astfel cum e definit de Directiva poș(cid:13)tală, drepturile speciale sau exclusive sunt, prima facie, justificate în temeiul articolului 90 alineatul (2). Cu toate acestea, această prezumție poate fi înlăturată în cazul în care faptele unei cauze arată că o restricție nu înde- plineș(cid:13)te condițiile prevăzute la articolul 90 alineatul (2) din tratat (1). Fără a aduce atingere punctului 8. 3, statele membre pot menține anumite restricții existente cu privire la distribuirea corespondenței externe de intrare (2), pentru a evita o deviere artificială a traficului, care ar spori cota corespondenței externe în traficul comunitar. Aceste restricții se pot referi doar la trimiterile care țin de domeniul serviciilor rezervabile. În evaluarea situației în cazuri concrete, Comisia va ține seama de condițiile specifice din fiecare stat membru. 8. 4. Piața serviciilor de publicitate prin poș(cid:13)tă se dezvoltă încă într-un ritm diferit de la un stat membru la altul, aspect care la acest stadiu, pentru Comisie să indice face dificil, 8. 6. În anumite state membre, colectarea, sortarea ș(cid:13)i transportul trimiterilor poș(cid:13)tale au fost sau sunt pe cale de a fi deschise de furnizorii de servicii poș(cid:13)tale părților terțe. Ținând seama (1) În ceea ce priveș(cid:13)te limitele privind aplicarea exceptării prevăzute la articolul 90 alineatul (2), a se vedea poziția adoptată de Curtea de Jus- tiție în următoarele cauze: cauza C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova c. Siderurgica Gabrielli, hotărâre din 10 decembrie 1991, Culegerea 1991, p. I-1979; cauza C-41/90 Klaus Höfner and Fritz Elser c. Macroton, hotărâre din 23 aprilie 1991, Culegerea 1991, p. I-5889. (2) Aceasta poate, în special, să se refere la corespondența provenind dintr-un stat care a fost transportată de societățile comerciale în alt stat pentru a fi introdusă în rețeaua poș(cid:13)tală publică prin intermediul unui furnizor de servicii poș(cid:13)tale al acestui alt stat. 86 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 08/vol. 3 de faptul că efectele acestei deschideri asupra veniturilor pot varia în funcție de situația proprie fiecărui stat membru, anumite state membre pot menține, în cazul în care o justi- fică circumstanțele speciale ș(cid:13)i fără a aduce atingere punctu- lui 8. 3, anumite restricții privind colectarea, sortarea ș(cid:13)i transportul trimiterilor poș(cid:13)tale de către intermediari (1) pen- tru a permite restructurarea necesară a furnizorilor mențio- nați la punctul 4. 2. Cu toate acestea, asemenea restricții nu ar trebui să fie aplicate, în principiu, decât trimiterilor poș(cid:13)tale reglementate de monopolurile existente, nu ar trebui să limi- teze ceea ce este deja admis în statul membru în cauză ș(cid:13)i ar trebui să fie compatibile cu principiul accesului nediscrimi- natoriu la rețeaua poș(cid:13)tală prevăzut la punctul 8 litera (b) punctul (vii). (b) Condițiile de aplicare a articolului 90 alineatul (2) sectorului poș(cid:13)tal În ceea ce priveș(cid:13)te exceptarea prevăzută la articolul 90 aline- atul (2), trebuie aplicate următoarele condiții: (i) liberalizarea altor servicii poș(cid:13)tale în fapt sau în drept, Cu excepția serviciilor care trebuie rezervate ș(cid:13)i care pot fi rezervate în temeiul Directivei poș(cid:13)tale, statele membre trebuie să retragă toate drepturile speciale sau exclusive privind fur- în măsura în care nu este nizarea de servicii poș(cid:13)tale, îndeplinirea misiunii obstrucționată, la speciale care a fost atribuită furnizorilor menționați punctul 4. 2 pentru furnizarea unui serviciu de interes econo- mic general, cu excepția trimiterilor poș(cid:13)tale legate de exerci- tarea puterii publice, ș(cid:13)i ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a garanta dreptul tuturor operatorilor economici de a furniza servicii poș(cid:13)tale. ar trebui, în acest caz, să asigure că toate condițiile prevăzute în cadrul acestor proceduri sunt transparente, obiective ș(cid:13)i fără efect discriminatoriu ș(cid:13)i ca există o cale de atac eficientă îna- intea instanțelor contra deciziilor de refuz; (ii) absența de mijloace mai puțin restrictive pentru a garanta serviciile de interes economic general Drepturile exclusive pot fi acordate sau menținute doar în măsura în care ele sunt indispensabile pentru a asigura înde- plinirea misiunilor de interes economic general. În numeroase domenii, accesul la piață al noilor întreprinderi ar putea con- tribui, prin cunoș(cid:13)tințele lor practice ș(cid:13)i teoretice specifice, la furnizarea de servicii de interes economic general. În cazul în care furnizorul menționat la punctul 4. 2 nu furni- zează în mod satisfăcător toate elementele serviciului universal cerute de Directiva poș(cid:13)tală (precum posibilitatea fiecărui cetă- țean al statului membru în cauză ș(cid:13)i, în special, a celor care locu- iesc în zone retrase, de a avea acces la ziare, reviste ș(cid:13)i cărți), în pofida avantajelor rețelei poș(cid:13)tale publice ș(cid:13)i a drepturilor speciale sau exclusive acordate, statul membru în cauză trebuie să ia măsuri (2). În loc de a extinde drepturile deja acordate, statele membre trebuie să creeze posibilitatea ca serviciile să fie furnizate de concurenți ș(cid:13)i pot impune, în acest sens, acestor concurenți obligații suplimentare cerințelor esențiale. Toate aceste obligații trebuie să fie obiective, nediscriminatorii ș(cid:13)i transparente; (iii) proporționalitatea Aceasta nu împiedică statele membre de a supune, după caz, furnizarea acestor servicii procedurilor de declarare sau de licențe colective ș(cid:13)i, după caz, procedurilor de acordare de licențe individuale pentru a asigura respectarea cerințelor esențiale ș(cid:13)i menținerea serviciului universal. Statele membre De altfel, statele membre trebui să asigure ca domeniul de aplicare a drepturilor speciale sau exclusive acordate să fie proporțional cu interesul economic general urmărit prin aceste drepturi. Interzicerea autodistribuirii, adică furnizarea de servicii poș(cid:13)tale de către persoana fizică sau juridică (inclusiv o întreprindere soră sau o filială) care este inițiatoarea (1) Chiar ș(cid:13)i într-o situație de monopol, expeditorii vor fi liberi să apeleze la anumite servicii furnizate de un intermediar, de exemplu pentru (pre)sortare înainte de depunerea la furnizorul de servicii poș(cid:13)tale. (2) În conformitate cu articolul 3 din Directiva poș(cid:13)tală, statele membre trebuie să se asigure că utilizatorii se bucură de dreptul la un serviciu universal. 08/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 87 trimiterilor, sau colectarea ș(cid:13)i transportul acestor trimiteri de către un terț care acționează doar în numele său ar fi, de exemplu, disproporțională în raport cu obiectivul de garan- tare a resurselor adecvate pentru rețeaua poș(cid:13)tală publică. Sta- tele membre trebuie, de asemenea, să adapteze cadrul acestor drepturi speciale sau exclusive la evoluția nevoilor ș(cid:13)i condiți- ilor în care serviciile poș(cid:13)tale sunt furnizate ș(cid:13)i să țină seama de orice ajutor de stat acordat la punctul 4. 2; furnizorului menționat (iv) monitorizarea de independent către un organism de reglementare Monitorizarea îndeplinirii misiunilor de serviciu public ale fur- nizorilor menționați la punctul 4. 2 ș(cid:13)i a liberului acces la rețeaua poș(cid:13)tală publică, precum ș(cid:13)i, după caz, acordarea de licențe, verificarea declarațiilor ș(cid:13)i respectării de către operatorii econo- mici a drepturilor speciale sau exclusive acordate furnizorilor menționați la punctul 4. 2 sunt asigurate de unul sau mai multe organisme independente față de aceș(cid:13)tia din urmă (1). Acest organism ar trebui să vegheze, în special: că toate contractele de furnizare a serviciilor rezervate sunt complet transparente, sunt facturate separate ș(cid:13)i sunt diferențiate de etichetarea, serviciile nerezervate, precum imprimarea, introducerea în plic, că termenii ș(cid:13)i condițiile aplicabile serviciilor care sunt parțial rezervate ș(cid:13)i parțial liberalizate sunt definite separat ș(cid:13)i că elementul rezervat este deschis tuturor utilizatorilor de servicii poș(cid:13)tale, indiferent dacă elementul nerezervat este cumpărat sau nu; (v) monitorizarea efectivă a serviciilor rezervate Statul membru trebuie să monitorizeze efectiv serviciile excluse din domeniul de aplicare a concurenței în funcție de obiectivele serviciului ș(cid:13)i de nivelele de performanță făcute îndeplinirea lor trebuind să facă obiectul unor publice, rapoarte periodice ș(cid:13)i publicate; (1) A se vedea, în special, articolele 9 ș(cid:13)i 22 din Directiva poș(cid:13)tală. (vi) transparența contabilă Orice furnizor menționat la punctul 4. 2 utilizează o rețea poș(cid:13)tală unică pentru a concura pe diferite piețe. Operatorii care exploatează o rețea poș(cid:13)tală universală pot uș(cid:13)or practica discriminări prin prețuri ș(cid:13)i servicii între categorii de clienți sau în cadrul aceleiaș(cid:13)i categorii, ținând seama de cheltuielile generale importante care nu pot fi imputate integral ș(cid:13)i exact unui anumit serviciu. Prin urmare, este extrem de dificil a determina subvențiile încruciș(cid:13)ate pe care le efectuează, atât între diferitele stadii ale prelucrării trimiterilor poș(cid:13)tale în rețeaua poș(cid:13)tală publică, cât ș(cid:13)i între serviciile rezervate ș(cid:13)i serviciile furnizate în condiții de concurență. În afară de aceasta, anumiți operatori aplică trimiterilor culturale tarife preferențiale, care, în mod evident, nu acoperă costurile totale medii. Statele membre sunt obligate, prin articolele 5 ș(cid:13)i 90 din tratat, să asigure respectarea deplină a dreptului comunitar. Comisia consideră că modul cel mai potrivit de a se achita de această obligație este ca statele membre să solicite furnizori- lor menționați la punctul 4. 2 să țină o contabilitate separată, identificând în mod distinct, inter alia, costurile ș(cid:13)i veniturile legate de serviciile furnizate în cadrul drepturilor lor exclusive ș(cid:13)i cele ale serviciilor furnizate în condiții de concurență, ș(cid:13)i să permită evaluarea aprofundată ș(cid:13)i exhaustivă a condițiilor apli- cate în diferite puncte de acces ale rețelei poș(cid:13)tale publice. Con- turile referitoare la serviciile constituite din elemente care intră sub incidența serviciilor rezervate ș(cid:13)i elemente care aparțin serviciilor concurențiale ar trebui, de asemenea, să prezinte separat costurile aferente fiecărui element. Sistemele de con- tabilitate internă ar trebui să se bazeze pe principiile contabilității analitice, aplicate coerent ș(cid:13)i justificate obiectiv. Conturile financiare ar trebui stabilite, supuse verificării unui auditor independent, care poate fi desemnat de autoritatea națională de reglementare, ș(cid:13)i publicate în conformitate cu legislația națională ș(cid:13)i comunitară relevantă aplicabilă între- prinderilor comerciale; (vii) accesul nediscriminatoriu la rețeaua poș(cid:13)tală Operatorii trebuie să furnizeze serviciul poș(cid:13)tal universal oferind un acces nediscriminatoriu clienților sau intermedia- rilor la punctele publice de acces corespunzătoare, în conformitate cu nevoile acestor utilizatori. Condițiile de acces, inclusiv contractele (după caz), ar trebui să fie transparente, publicate într-un mod adecvat ș(cid:13)i propuse pe o bază nediscriminatorie. Anumiți operatori par să ofere tarife preferențiale anumitor grupuri de clienți într-un mod netransparent. Statele membre ar trebui să monitorizeze condițiile de acces la această rețea pentru a asigura absența oricărei discriminări, atât în condițiile de utilizare, cât ș(cid:13)i în prețurile care urmează să fie plătite. 88 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 08/vol. 3 Ar trebui să se asigure, în special, că intermediarii, inclusiv operatorii din alte state membre, pot alege între punctele de acces disponibile ale rețelei poș(cid:13)tale publice ș(cid:13)i pot obține accesul la rețea într-un termen rezonabil, în condiții tarifare bazate pe costuri, care țin seama de serviciile efectiv solicitate. poș(cid:13)tale care distribuie corespondența, ținând seama de nivelul cheltuielilor terminale aplicate între furnizorii de servicii poș(cid:13)tale. Operatorii încearcă să rezolve această problemă prin introducerea unui sistem adecvat de cheltuieli terminale. Obligația de a furniza un acces nediscriminatoriu la rețeaua poș(cid:13)tală publică nu înseamnă că statele membre sunt obligate să garanteze accesul la trimiteri de corespondență provenind de pe teritoriul său care au fost transportate de societățile comerciale într-un alt stat, cu încălcarea unui monopol poș(cid:13)tal ș(cid:13)i care trebuie să fie introduse în rețeaua poș(cid:13)tală publică printr-un furnizor de servicii poș(cid:13)tale al acestui alt stat, cu unicul scop de a beneficia de tarife poș(cid:13)tale mai scăzute. Alte motive economice, precum costurile de producție ș(cid:13)i echipamentele, valoarea adăugată sau nivelul de serviciu propus în alte state membre, nu sunt considerate abuzive. Organismul de reglementare independent poate aplica sanc- țiuni în caz de fraudă. În prezent, accesul internațional la rețelele poș(cid:13)tale este uneori refuzat, sau autorizat numai în anumite condiții, pentru tri- miterile poș(cid:13)tale al căror proces de producție include o trans- misie de date internațională înainte de realizarea materială a acestor trimiteri poș(cid:13)tale. Aceste cazuri sunt, de obicei, denu- mite repoș(cid:13)tare nematerială. În condițiile actuale, aceasta poate chiar să pună o problemă economică furnizorului de servicii solicita statelor membre, Comisia poate în temeiul articolului 5 primul paragraf din tratat, să o informeze cu pri- vire la condițiile de acces aplicate ș(cid:13)i motivele aplicării lor. Comisia nu va divulga informațiile obținute în urma acestor cereri, în măsura în care ea este supusă obligației secretului profesional. 9. REVIZUIREA Prezenta comunicare este adoptată la nivel comunitar pentru a facilita evaluarea anumitor comportamente ale întreprinde- rilor ș(cid:13)i a anumitor măsuri publice în materie de servicii poș(cid:13)tale. După o anumită perioadă de dezvoltare, eventual spre anul 2000, Comisia ar trebui să realizeze o evaluare a secto- rului poș(cid:13)tal cu privire la normele din tratat pentru a stabili dacă sunt necesare modificări ale pozițiilor expuse de pre- zenta comunicare, ținând seama de factorii sociali, economici sau tehnici ș(cid:13)i pe baza experienței acumulate în examinarea cauzelor din acest sector. În timp util, Comisia va realiza o evaluare globală a situației din sectorul poș(cid:13)tal, ținând seama de obiectivele prezentei comunicări


title: Elenco dei deputati dell'ufficio di presidenza, del Parlamento, dei gruppi politici, delle commissioni e delle delegazioni interparlamentari : No 1/1996.,Jäsenluettelo : Puhemiehistö, parlamentti, puolueryhmät, valiokunnat, yhteisparlamentaariset valtuuskunnat : No 1/1996.,Ledamotsförteckning förtecking över ledamöter i presidiet, i parlamentet, i de politiska grupperna, i utskotten, i de interparlamentariska delegationerna : No 1/1996.,Ledenlijst van het Bureau, het Parlement, de fracties, de commissies en de interparlementaire delegaties : No 1/1996.,List of Members of the Bureau, Parliament, political groups, committees and interparliamentary delegations : No 1/1996.,Lista de los diputados de la Mesa, del Parlamento, de los grupos políticos, de las comisiones y de las delegaciones interparlamentarias : No 1/1996.,Lista dos deputados da Mesa, do Parlamento, dos grupos políticos, das comissões e delegações interparlamentares : No 1/1996.,Liste des députés du bureau, du Parlement, des groupes politiques, des commissions et des délégations interparlementaires : No 1/1996.,Medlemsfortegnelse over Præsidiet, Parlamentet, de politiske grupper, udvalgene og de interparlamentariske delagationer : No 1/1996.,Mitgliederliste des Präsidiums, des Parlaments, der Fraktionen, der Ausschüsse und der interparlamentarischen Delegationen : No 1/1996.,Κατάλογος των βουλευτών του Προεδρείου, του Κοινοβουλίου, των πολιτικών ομάδων, των επιτροπών και των διακοινοβουλευτικών αντιπροσωπειών : No 1/1996.

eurovoc_concepts:
Member of the European Parliament
yearbook


title: VERORDENING (EG) Nr. 311/98 VAN DE COMMISSIE van 6 februari 1998 tot vaststelling van de maximumsubsidie voor de verzending van langkorrelige gedopte rijst naar het eiland Réunion, in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2094/97

eurovoc_concepts:
Réunion
award of contract
export subsidy
rice

formats: pdf print

text: 7. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 33/3 VERORDENING (EG) Nr. 311/98 VAN DE COMMISSIE van 6 februari 1998 tot vaststelling van de maximumsubsidie voor de verzending van langkorrelige gedopte rijst naar het eiland R(cid:130)union, in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2094/97 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3072/95 van de Raad van 22 december 1995 houdende een gemeenschappelijke ordening van de rijstmarkt (1), gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 192/98 (2), en met name op artikel 10, lid 1, Gelet op Verordening (EEG) nr. 2692/89 van de Commissie van 6 september 1989 houdende uitvoerings- bepalingen inzake van rijst naar de R(cid:130)union (3), inzonderheid op artikel 9, lid 1, verzending Overwegende dat bij Verordening (EG) nr. 2094/97 van de Commissie (4) een inschrijving voor de vaststelling van de subsidie voor de verzending van rijst naar het eiland R(cid:130)union is opengesteld; Overwegende dat, overeenkomstig artikel 9 van Verorde- ning (EEG) nr. 2692/89, de Commissie volgens de proce- dure van artikel 22 van Verordening (EG) nr. 3072/95 op grond van de ingediende offertes kan besluiten een maxi- mumsubsidie vast te stellen; Overwegende dat bij deze vaststelling met name rekening moet worden gehouden met de in de artikelen 2 en 3 van Verordening (EEG) nr. 2692/89 genoemde criteria; dat wordt toegewezen aan iedere inschrijver wiens offerte gelijk is aan of lager is dan de maximumsubsidie; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Op grond van de offertes die van 2 tot en met 5 februari 1998 zijn ingediend in het kader van de in Verordening (EG) nr. 2094/97 bedoelde inschrijving wordt een maxi- mumsubsidie van 290 ECU per ton vastgesteld voor de verzending van langkorrelige gedopte rijst van GN-code 1006 20 98 naar het eiland R(cid:130)union. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 7 februari 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 6 februari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 329 van 30. 12. 1995, blz. 18. (2) PB L 20 van 27. 1. 1998, blz. 16. (3) PB L 261 van 7. 9. 1989, blz. 8. (4) PB L 292 van 25. 10. 1997, blz. 14