title: Direktiva 98/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 za olajšanje trajnega opravljanja poklica odvetnika v drugi državi članici kakor tisti, v kateri je bila kvalifikacija pridobljena

text: 06/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 83 31998L0005 L 77/36 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 14. 3. 1998 DIREKTIVA 98/5/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 16. februarja 1998 za olajšanje trajnega opravljanja poklica odvetnika v drugi državi članici kakor tisti, v kateri je bila kvalifikacija pridobljena EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 49, člena 57(1) ter prvega in tretjega stavka člena 57(2) Pogodbe, opravljanjem preskusa usposobljenosti, predvidenega v Direktivi 89/48/EGS, drugi odvetniki s popolno kvalifika- cijo morali imeti možnost doseči takšno vključitev po nekem obdobju poklicnega delovanja v državi članici gostiteljici pod poklicnimi nazivi iz svoje matične države ali pa nadaljevati opravljanje dejavnosti pod poklicnimi nazivi iz svoje matične države; ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (2), v skladu s postopkom, določenim v členu 189b Pogodbe (3), (1) (2) ker naj v skladu s členom 7a Pogodbe notranji trg obsega območje brez notranjih meja; ker je v skladu s členom 3(c) Pogodbe odprava ovir, denimo med državami članicami, za prosti pretok oseb in storitev eden od ciljev Skupnosti; ker za državljane držav članic to med drugim pomeni možnost opravljati poklic bodisi s samozaposlitvijo ali redno zaposlitvijo v drugi državi članici kakor tisti, v kateri so pridobili svoje poklicne kvalifikacije; ker lahko v skladu z Direktivo Sveta 89/48/EGS z dne 21. decembra 1988 o splošnem sistemu za priznavanje visokošolskih diplom, podeljenih ob koncu strokovnega izobraževanja in šolanja v trajanju vsaj treh let (4), odvetnik, ki ima popolno kvalifikacijo v eni državi članici, že zaprosi za priznanje svoje diplome, ko ima namen nastaniti se v drugi državi članici, da bi tam opravljal poklic odvetnika pod poklicnim nazivom, ki se uporablja v tej državi; ker je cilj Direktive 89/48/EGS zagotoviti, da se odvetnik vključi v poklic v državi članici gostiteljici, in ker Direktiva ne poskuša spreminjati pravil, ki urejajo ta poklic v tej državi, niti odvetnika iz njih izvzeti; (3) ker bi pri tem, da se lahko nekateri odvetniki hitro vklju- čijo v svoj poklic v državi članici gostiteljici, med drugim z (1) UL C 128, 24. 5. 1995, str. 6, in UL C 355, 25. 11. 1996, str. 19. (2) UL C 256, 2. 10. 1995, str. 14. (3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 19. junija 1996 (UL C 198, 8. 7. 1996, str. 85), Skupno stališče Sveta z dne 24. julija 1997 (UL C 297, 29. 9. 1997, str. 6), Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 1997 (Sklep Sveta z dne 15. decembra 1997). (4) UL L 19, 24. 1. 1989, str. 16. (4) (5) (6) ker bi moral imeti na koncu takšnega obdobja odvetnik možnost vključiti se v poklic v državah članicah gostitelji- cah, po preverjanju, da ima poklicne izkušnje v tej državi članici; ker je ukrepanje v skladu s temi stališči upravičeno na ravni Skupnosti, ne le ker v primerjavi s splošnim sistemom za priznavanje diplom zagotavlja odvetnikom lažji način, kako se lahko vključijo v poklic v državi članici gostiteljici, ampak tudi zato, ker z omogočanjem odvetnikom, da opravljajo poklic pod poklicnimi nazivi iz svoje matične države na trajni podlagi v državi članici gostiteljici, zado- voljuje potrebe uporabnikov pravnih storitev, ki zaradi naraščajočih trgovinskih tokov, izhajajočih predvsem iz notranjega trga, iščejo nasvete pri opravljanju čezmejnih transakcij, kjer se pogosto prekrivajo mednarodno pravo, pravo Skupnosti in nacionalna zakonodaja; ker je ukrepanje na ravni Skupnosti prav tako upravičeno, ker le nekaj držav članic na svojem ozemlju že dopušča opravljanje dejavnosti odvetnikom, kako drugače kakor z zagotavljanjem storitev, iz drugih držav članic, ki oprav- ljajo ta poklic pod poklicnimi nazivi iz svojih matičnih držav; in ker se v državah članicah, kjer ta možnost obstaja, glede področja praktične podrobnosti, na primer dejavnosti in obveznosti registracije pri pristojnih organih, precej razlikujejo; ker takšna raznolikost položajev vodi v neenakost in izkrivljanje konkurence med odvetniki iz držav članic in pomeni oviro za prosti pretok; ker je mogoče le z direktivo, določajočo pogoje za opravljanje tega poklica, drugačno od zagotavljanja storitev odvetni- kov, ki opravljajo poklic pod poklicnimi nazivi iz svoje matične države, rešiti te težave in ponuditi enake možnosti odvetnikom in uporabnikom pravnih storitev v vseh drža- vah članicah; 84 (7) (8) (9) (10) SL Uradni list Evropske unije 06/Zv. 3 ker v skladu s svojim ciljem ta direktiva ne določa nobenih pravil v zvezi s povsem domačimi situacijami, pri katerih že učinkuje na nacionalna pravila, ki urejajo odvetniški poklic, pa tega ne dela bolj, kakor je potrebno za učinko- vito doseganje njenega cilja; ker še posebno ni v škodo nacionalni zakonodaji, ki ureja dostop do odvetniškega poklica in njegovo opravljanje pod poklicnim nazivom, uporabljenim v državi članici gostiteljici; 77/249/EGS glede možnosti države članice gostiteljice, da zahteva od odvetnika, ki opravlja poklic pod poklicnim nazivom iz svoje matične države, delo v povezavi s kakim lokalnim odvetnikom, kadar zastopa ali brani stranko v sodnih postopkih; ker je treba to zahtevo razlagati upošte- vajoč precedenčno pravo Sodišča Evropskih skupnosti, še posebno njegove razsodbe z dne 25. februarja 1988 v zadevi 427/85 Komisija proti Nemčiji (2); ker bi bilo treba od odvetnikov, ki jih zajema ta direktiva, zahtevati registracijo pri pristojnem organu v državi čla- nici gostiteljici, da bi lahko ta organ zagotovil spoštovanje pravil poklicnega ravnanja, ki so v veljavi v tej državi; ker učinek takšne registracije glede sodnih pristojnosti in ravni in vrst sodišč, pred katerimi lahko odvetniki opravljajo poklic, določa zakon, veljaven za odvetnike v državi čla- nici gostiteljici; (11) ker bi bilo treba za zagotovitev nemotenega delovanja pra- vosodnega sistema državam članicam s posebnimi predpisi dopustiti, da dostop do svojih najvišjih sodišč rezervirajo specializiranim odvetnikom brez onemogočanja vključeva- nja odvetnikov držav članic, ki izpolnjujejo potrebne zahteve; ker bi morali odvetniki, ki niso vključeni v poklic v državi članici gostiteljici, opravljati poklic v tej državi pod poklic- nimi nazivi iz svoje matične države, da bi zagotovili pra- vilno obveščenost uporabnikov in da bi razlikovali med takšnimi odvetniki in odvetniki iz države članice gostite- ljice, ki opravljajo poklic pod poklicnim nazivom, kakršen se tam uporablja; ker bi bilo treba odvetnikom, ki jih zajema ta direktiva, dopustiti dajanje pravnih nasvetov, še posebno o zakono- daji njihovih matičnih držav članic, o zakonodaji Skupno- sti, o mednarodnem pravu in o zakonodaji države članice gostiteljice; ker je to že dovoljeno pri zagotavljanju stori- tev v skladu z Direktivo Sveta 77/249/EGS z dne 22. marca 1977 o učinkovitem uresničevanju svobode opravljanja storitev odvetnikov (1); in ker bi bilo treba predvideti, kakor v Direktivi 77/249/EGS, možnost, da se iz dejavnosti odvetnikov, ki opravljajo poklic pod poklic- nimi nazivi iz svoje matične države, v Združenem kralje- stvu in na Irskem izključi izdelava nekaterih formalnih dokumentov na področju prepisa premoženja in overitve oporok; ker ta direktiva nikakor ne vpliva na predpise, po katerih so v vsaki državi članici nekatere dejavnosti rezer- virane za druge poklice kakor odvetniškega; ker bi morala biti v tej direktivi prav tako vključena določba iz Direktive (12) ker mora ostati odvetnik, ki je registriran pod poklicnim nazivom iz svoje matične države v državi članici gostite- ljici, registriran pri pristojnem organu v svoji matični državi članici, če naj ohrani status odvetnika in če naj ga zajema ta direktiva; ker je iz tega razloga nepogrešljivo tesno sodelovanje med pristojnimi organi, še posebno v zvezi z morebitnimi disciplinskimi postopki; (13) ker lahko odvetniki, ki jih zajema ta direktiva, bodisi da so redno zaposleni ali samozaposleni v svojih matičnih drža- vah članicah, opravljajo poklic redno zaposlenih odvetni- kov v državi članici gostiteljici, če ta država članica daje to možnost svojim lastnim odvetnikom; (14) ker je namen, ki mu sledi ta direktiva, ko omogoča odvetnikom, da opravljajo poklic v kaki drugi državi čla- nici pod poklicnimi nazivi iz svoje matične države, tudi njim olajšati pridobitev poklicnega naziva države članice gostiteljice; ker mora po členih 48 in 52 Pogodbe, kakor ju razlaga Sodišče, država članica gostiteljica upoštevati morebitne poklicne izkušnje, pridobljene na njenem ozem- lju; ker je mogoče, potem ko je neki odvetnik dejansko in redno v državi članici gostiteljici tri leta opravljal dejavnost na področju prava te države, vključno z zakonodajo Skup- nosti, upravičeno domnevati, da je pridobil sposobnost, potrebno za popolno vključitev v tamkajšnji odvetniški poklic; ker bi moral imeti na koncu tega obdobja odvetnik, lahko preskrbi dokazila, za katera je potrebno ki (1) UL L 78, 26. 3. 1977, str. 17. Direktiva, kot spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994. je bila nazadnje (2) [1988] ESR 1123. 06/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 85 preverjanje, o svoji poklicni usposobljenosti v državi čla- nici gostiteljici, možnost pridobiti poklicni naziv te države članice; ker mora organ, če obdobje dejanske in redne poklicne dejavnosti vsaj treh let vključuje krajše obdobje poklicnega dela na področju prava države članice gostite- ljice, prav tako upoštevati drugo morebitno poznavanje zakonodaje te države, ki ga lahko preveri med pogovorom; ker je treba, če dokazilo o izpolnjevanju teh pogojev ni zagotovljeno, odločitev, ki jo sprejme pristojni organ države gostiteljice, da ne podeli poklicnega naziva te države na podlagi dogovorov, ki to olajšujejo in so povezani s temi pogoji, obrazložiti in zanjo velja možnost pritožbe v skladu z nacionalno zakonodajo; (15) ker je zaradi gospodarskih in poklicnih razlogov narašča- joča tendenca, da odvetniki v Skupnosti opravljajo poklic skupaj, vključno v obliki združenj, postala resničnost; ker se dejstvo, da odvetniki pripadajo kakemu združenju v svoji matični državi članici, ne bi smelo uporabljati kot izgovor, da bi jim preprečili ali jih odvrnili od nastanitve v državi članici gostiteljici; in ker bi bilo treba državam čla- nicam dopustiti sprejetje ustreznih ukrepov z legitimnim ciljem, da zavarujejo neodvisnost poklica; ker bi bilo treba zagotoviti nekatera jamstva v državah, ki dopuščajo skupno opravljanje poklica, SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1 Predmet, področje uporabe in opredelitev pojmov 1. Namen te direktive je olajšati trajno opravljanje odvetniškega poklica s samozaposlitvijo ali redno zaposlitvijo v drugi državi članici kakor tisti, v kateri je bila pridobljena poklicna kvalifika- cija. 2. V tej direktivi: (a) „odvetnik“ pomeni vsako osebo, ki je državljan kake države čla- nice in je pooblaščena za opravljanje poklicnih dejavnosti pod enim od naslednjih poklicnih nazivov: Belgija Danska Nemčija Grčija Španija Francija Irska Italija Avocat/Advocaat/Rechtsanwalt Advokat Rechtsanwalt Δικηγόροζ Abogado/Advocat/Avogado/ Abokatu Avocat Barrister/Solicitor Avvocato Luksemburg Avocat Nizozemska Advocaat Avstrija Rechtsanwalt Portugalska Advogado Finska Švedska Asianajaja/Advokat Advokat Združeno kraljestvo Advocate/Barrister/Solicitor (b) „matična država članica“ pomeni državo članico, v kateri je odvetnik pridobil pravico, da uporablja enega od poklicnih nazivov iz točke (a), pred opravljanjem poklica odvetnika v kaki drugi državi članici; (c) „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, v kateri odvetnik opravlja poklic v skladu s to direktivo; (d) „poklicni naziv iz matične države“ pomeni poklicni naziv, ki se uporablja v državi članici, v kateri je odvetnik pridobil pra- vico, da uporablja ta naziv, pred opravljanjem poklica odvet- nika v državi članici gostiteljici; (e) „združenje“ pomeni vsakršen subjekt s pravno osebnostjo ali brez nje, ustanovljen v skladu z zakonodajo države članice, znotraj katerega odvetniki opravljajo svoje poklicne dejavnosti skupaj pod skupnim imenom; (f) „ustrezni poklicni naziv“ ali „ustrezni poklic“ pomeni poklicni naziv ali poklic, za katerega odgovarja pristojni organ, pri katerem se je odvetnik registriral v skladu s členom 3, „pris- tojni organ“ pa pomeni ta organ. 3. Ta direktiva se uporablja za odvetnike, ki opravljajo poklic kot samozaposleni, pa tudi za odvetnike, ki opravljajo poklic kot zaposleni v matični državi članici in po členu 8 v državi članici gostiteljici. 4. Opravljanje poklica odvetnika v smislu te direktive ne vklju- čuje zagotavljanja storitev, ki jih zajema Direktiva 77/249/EGS. Člen 2 Pravica do opravljanja poklica pod poklicnim nazivom iz matične države Vsak odvetnik ima pravico, da v kateri koli drugi državi članici pod poklicnim nazivom iz svoje matične države trajno opravlja dejavnosti iz člena 5. Za vključitev v poklic odvetnika v državi članici gostiteljici veljajo pogoji iz člena 10. Člen 3 Registracija pri pristojnem organu 1. Odvetnik, ki želi opravljati poklic v drugi državi članici kakor tisti, v kateri je pridobil svojo poklicno kvalifikacijo, se mora regi- strirati pri pristojnem organu v tej državi. 86 SL Uradni list Evropske unije 06/Zv. 3 2. Pristojni organ v državi članici gostiteljici registrira odvetnika po predložitvi potrdila, ki dokazuje njegovo registracijo pri pri- stojnem organu v matični državi članici. Zahteva lahko, da potr- dilo, če ga predloži pristojni organ matične države članice, ne sme biti staro več kakor tri mesece. O registraciji obvesti pristojni organ v matični državi članici. Člen 5 Področje dejavnosti 3. Za uporabo odstavka 1: — v Združenem kraljestvu in na Irskem se odvetniki, ki oprav- ljajo poklic pod drugim poklicnim nazivom kakor tistim, ki se uporablja v Združenem kraljestvu in na Irskem, registrirajo bodisi pri organu, pristojnem za poklic „barrister“ ali „advocate“, ali pri organu, pristojnem za poklic „solicitor“, — v Združenem kraljestvu je organ, ki je pristojen za poklic „bar- rister“ iz Irske, tisti organ, ki je pristojen za poklic „barrister“ ali „advocate“, in organ, pristojen za poklic „solicitor“ iz Irske, organ, ki je pristojen za poklic „solicitor“, — na Irskem je organ, ki je pristojen za poklic „barrister“ ali „advocate“ iz Združenega kraljestva, organ, ki je pristojen za poklic „barrister“, in organ, pristojen za poklic „solicitor“ iz je pristojen za poklic Združenega kraljestva, organ, ki „solicitor“. 4. Kjer ustrezni pristojni organ v državi članici gostiteljici objavi imena odvetnikov, registriranih pri njem, mora prav tako objaviti imena odvetnikov, registriranih na podlagi te direktive. Člen 4 Opravljanje poklica pod poklicnim nazivom iz matične države 1. Če odvetnik opravlja poklic v državi članici gostiteljici pod poklicnim nazivom iz svoje matične države, mora biti ta naziv izražen v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov njegove matične države članice, razumljivo in tako, da se je mogoče izog- niti mešanju s poklicnim nazivom iz države članice gostiteljice. 2. Pri uporabi odstavka 1 lahko država članica gostiteljica zahteva od odvetnika, ki opravlja poklic pod poklicnim nazivom iz svoje matične države, da navede poklicno telo, katerega član je v svoji matični državi članici, oziroma sodne organe, pred katerimi je upravičen opravljati poklic v skladu z zakonodajo svoje matične države članice. Država članica gostiteljica lahko prav tako zahteva od odvetnika, ki opravlja poklic pod poklicnim nazivom iz svoje matične države, dodatno navedbo, da je registriran pri pristojnem organu v tej državi. 1. Ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 odvetnik, ki opravlja poklic pod poklicnim nazivom iz svoje matične države, opravlja enake poklicne dejavnosti kakor odvetnik, ki opravlja poklic pod ustrez- nim poklicnim nazivom v rabi v državi članici gostiteljici, in lahko med drugim daje pravne nasvete o zakonodaji svoje matične države članice, o zakonodaji Skupnosti, o mednarodnem pravu in o zakonodaji države članice gostiteljice. V vsakem primeru pa mora spoštovati procesna pravila, ki se uporabljajo na nacional- nih sodiščih. 2. Države članice, ki na svojem ozemlju pooblastijo neko pred- pisano kategorijo odvetnikov za sestavljanje dokumentov za pri- dobitev pravice za upravljanje zapuščine umrlih oseb ter za pri- dobivanje in prenos lastniških deležev na zemljiščih, kar je v drugih državah članicah rezervirano za druge poklice kakor za odvetniški poklic, lahko izključijo iz takšnih dejavnosti odvetnike, ki opravljajo poklic pod poklicnim nazivom iz svojih matičnih držav, dodeljenim v eni od teh zadnjih držav članic. 3. Za opravljanje dejavnosti, ki se nanašajo na zastopanje ali obrambo stranke v sodnem postopku, in če zakonodaja države članice gostiteljice pridržuje takšne dejavnosti za odvetnike, ki opravljajo poklic pod poklicnim nazivom iz te države, le-ta lahko zahteva od odvetnikov, ki opravljajo poklic pod poklicnimi nazivi iz matične države, da delajo v povezavi z odvetnikom, ki opravlja odvetniški poklic pred zadevnim sodnim organom in bi po potrebi odgovarjal pred tem organom, ali z osebo, ki je poobla- ščena za zastopanje strank pred tem sodiščem („avoué“). Kljub temu pa lahko države članice za zagotovitev nemotenega delovanja pravosodnega sistema določijo posebna pravila glede dostopa do vrhovnih sodišč, kakor na primer uporabo specializi- ranih odvetnikov. Člen 6 Pravila poklicnega ravnanja 1. Ne glede na pravila poklicnega ravnanja, ki veljajo za odvet- nika v njegovi matični državi članici, veljajo za odvetnika, ki opravlja poklic pod poklicnim nazivom iz svoje matične države, enaka pravila poklicnega ravnanja kakor za odvetnike, ki oprav- ljajo poklic pod ustreznim poklicnim nazivom iz države članice gostiteljice, v zvezi z vsemi dejavnostmi, ki jih opravlja na njenem ozemlju. 2. Odvetnikom, ki opravljajo poklic pod poklicnim nazivom iz svoje matične države, je treba zagotoviti ustrezno zastopstvo v poklicnih združenjih države članice gostiteljice. 06/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 87 Takšno zastopstvo vključuje vsaj pravico do glasovanja na volit- vah v upravna telesa teh združenj. odločbe pristojnega organa v državi članici gostiteljici, v zvezi z odvetnikom, ki opravlja poklic pod poklicnim nazivom iz svoje matične države. 3. Država članica gostiteljica lahko zahteva od odvetnika, ki opravlja poklic pod poklicnim nazivom iz svoje matične države, da bodisi sklene poklicno škodno zavarovanje ali postane član poklicnega jamstvenega sklada v skladu s pravili, ki jih ta država določi za poklicne dejavnosti, izvedene na njenem ozemlju. Kljub temu je odvetnik, ki opravlja poklic pod poklicnim nazivom iz svoje matične države, izvzet iz te zahteve, če dokaže, da je krit s sklenjenim zavarovanjem ali jamstvom, zagotovljenim v skladu s pravili njegove matične države, če je takšno zavarovanje oziroma jamstvo enakovredno v smislu pogojev in obsega kritja. Kjer je takšna enakovrednost le delna, lahko pristojni organ v državi čla- nici gostiteljici zahteva, da se sklene dodatno zavarovanje ali dodatno jamstvo za pokritje elementov, ki jih ne zajema zavaro- vanje oziroma jamstvo, sklenjeno v skladu s predpisi matične države članice. Člen 7 Disciplinski postopek 5. Čeprav ni predpogoj za odločitev pristojnega organa v državi članici gostiteljici, da pristojni organ v matični državi članici začasno ali trajno odvzame dovoljenje za opravljanje poklica, to samodejno povzroči, da se zadevnemu odvetniku začasno ali trajno prepove opravljanje poklica pod poklicnim nazivom iz nje- gove matične države v državi članici gostiteljici. Člen 8 Opravljanje poklica kot redne zaposlitve Odvetnik, registriran v državi članici gostiteljici, pod poklicnim nazivom iz svoje matične države lahko opravlja poklic kot redno zaposleni odvetnik pri kakem drugem odvetniku, združenju ali odvetniški družbi ali pri javnem oziroma zasebnem podjetju v obsegu, ki ga država članica gostiteljica dovoljuje za odvetnike, registrirane pod poklicnim nazivom, ki se uporablja v tej državi. 1. Če odvetnik, ki opravlja poklic pod poklicnim nazivom iz svoje matične države, ne izpolni veljavnih obveznosti v državi čla- nici gostiteljici, se uporabijo procesna pravila, kazni in pravna sredstva, predvidena v državi članici gostiteljici. Člen 9 Obrazložitev in pravna sredstva 2. Pred sprožitvijo disciplinskega postopka proti odvetniku, ki opravlja poklic pod poklicnim nazivom iz svoje matične države, pristojni organ v državi članici gostiteljici, kakor hitro je mogoče, obvesti pristojni organ v matični državi članici in mu preskrbi vse pomembne podrobnosti. V odločbah o zavrnitvi registracije iz člena 3 ali o preklicu takšne registracije in v odločbah, s katerimi se nalagajo disciplinski ukrepi, je treba navesti razloge, na katerih temeljijo. Proti takšnim odločbam mora biti na voljo pravno sredstvo pred sodiščem v skladu z določbami nacionalne zakonodaje. Prvi pododstavek se smiselno uporabi, kadar disciplinski postopek sproži pristojni organ matične države članice, ki ustrezno obvesti pristojni organ držav(-e) članic(-e) gostiteljic(-e). Člen 10 3. Brez vpliva na pristojnost odločanja organa države članice gostiteljice, ta organ sodeluje ves čas disciplinskega postopka s pristojnim organom v matični državi članici. Zlasti mora država članica gostiteljica sprejeti preventivne ukrepe, ki zagotavljajo, da lahko pristojni organ v matični državi članici predloži predloge telesom, pristojnim za obravnavo morebitne pritožbe. 4. Pristojni organ v matični državi članici odloča v skladu s svo- in materialnimi pravili, upoštevaje jimi lastnimi procesnimi Enaka obravnava, kakor velja za odvetnika države članice gostiteljice 1. Odvetnik, ki opravlja poklic pod poklicnim nazivom iz svoje matične države ter je dejansko in redno najmanj tri leta opravljal dejavnost v državi članici gostiteljici na področju prava te države, vključno z zakonodajo Skupnosti, je za sprejem v poklic odvet- nika v državi članici gostiteljici oproščen pogojev iz člena 4(1)(b) Direktive 89/48/EGS, „dejansko in redno opravljanje“ pa pomeni resnično izvajanje dejavnosti brez vsakršne prekinitve razen takšne, ki je posledica vsakdanjega življenjskega dogajanja. 88 SL Uradni list Evropske unije 06/Zv. 3 Na zadevnem odvetniku je, da pristojnemu organu v državi čla- nici gostiteljici preskrbi dokaz o takšnem dejanskem rednem opravljanju dejavnosti na področju prava države članice gostite- ljice v obdobju vsaj treh let. V ta namen: dejanske in redne dejavnosti v državi članici gostiteljici in oceno njegove zmožnosti, da nadaljuje dejavnost, ki jo je tam opravljal, je treba opraviti s pogovorom s pristojnim organom države članice gostiteljice, da se preverita rednost in dejans- kost opravljane dejavnosti. (a) odvetnik preskrbi pristojnemu organu v državi članici gosti- teljici vsakršne pomembne podatke in dokumentacijo, še posebno o številu zadev, s katerimi se je ukvarjal, in o njihovi naravi; (b) pristojni organ države članice gostiteljice lahko preveri dejansko in redno naravo opravljane dejavnosti ter po potrebi zahteva od odvetnika, da zagotovi ustno ali pisno razlago ali dodatne podrobnosti glede podatkov in dokumentacije iz točke (a). Odločitev pristojnega organa države članice gostiteljice, da kadar ni dokazana izpolnitev zahtev iz prvega pododstavka, ne dodeli oprostitve, mora biti obrazložena, proti odločbi pa je možna pritožba v skladu z nacionalno zakonodajo. 4. Pristojni organ države članice gostiteljice lahko z obrazloženo odločbo, zoper katero je možna pritožba v skladu z nacionalno zakonodajo, odreče odvetniku uveljavljanje določb iz tega člena, če meni, da bi bilo to v nasprotju z javnim redom, še posebno zaradi disciplinskega postopka, pritožb ali podobnih okoliščin. Odločitev pristojnega organa države članice gostiteljice, da kadar ni dokazana izpolnitev zahtev iz prvega pododstavka, ne dodeli oprostitve, mora biti obrazložena, proti odločbi pa je možna pritožba v skladu z nacionalno zakonodajo. 5. Predstavniki pristojnega organa, ki jim je zaupana obravnava prošnje, zagotovijo zaupnost vseh prejetih podatkov. 2. Odvetnik, ki opravlja poklic pod poklicnim nazivom iz svoje matične države, lahko kadar koli zaprosi za priznanje svoje diplome v skladu z Direktivo 89/48/EGS, da bi bil sprejet v poklic odvetnika v državi članici gostiteljici in da bi ga opravljal pod poklicnim nazivom, ki ustreza temu poklicu v tej državi članici. 3. Odvetniku, ki opravlja poklic pod poklicnim nazivom iz svoje matične države in je dejansko in redno opravljal poklicno dejavnost v državi članici gostiteljici najmanj tri leta, neko krajše obdobje pa na področju prava te države članice, lahko pristojni organ te države omogoči sprejem v poklic odvetnika v državi čla- nici gostiteljici in mu dá pravico, da ga opravlja pod poklicnim nazivom, ki ustreza temu poklicu v tej državi članici, ne da bi moral izpolnjevati pogoje iz člena 4(1)(b) Direktive 89/48/EGS, pod pogoji in v skladu s postopki, ki so navedeni v nadaljevanju: (a) Pristojni organ države članice gostiteljice upošteva dejansko in redno poklicno dejavnost, opravljano v zgoraj navedenem obdobju, ter znanje in poklicne izkušnje na področju prava države članice gostiteljice ter vsakršno obiskovanje predavanj in seminarjev o pravu države članice gostiteljice, vključno s predpisi, ki urejajo poklicne navade in ravnanje. (b) Odvetnik preskrbi pristojnemu organu države članice gosti- teljice vse pomembne podatke in dokumentacijo, še posebno o zadevah, s katerimi se je ukvarjal. Oceno odvetnikove 6. Odvetnik, sprejet v poklic odvetnika v državi članici gostite- ljici, ima v skladu z odstavki 1, 2 in 3 pravico uporabljati poklicni naziv iz svoje matične države, izražen v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov svoje matične države članice, skupaj s poklic- nim nazivom, ki ustreza poklicu odvetnika v državi članici gosti- teljici. Člen 11 Skupno opravljanje poklica Kjer je dovoljeno skupno opravljanje poklica v zvezi z odvetniki, ki opravljajo svoje dejavnosti pod ustreznim poklicnim nazivom v državi članici gostiteljici, se uporabljajo naslednje določbe za odvetnike, ki želijo opravljati dejavnosti pod tem nazivom ali se registrirati pri pristojnem organu: (1) Eden ali več odvetnikov iz istega združenja matične države članice, ki opravljajo poklic pod poklicnim nazivom matične države v državi članici gostiteljici, lahko opravlja svoje poklicne dejavnosti v podružnici ali zastopništvu svojega združenja v državi članici gostiteljici. Če pa so temeljna pravila, ki veljajo za to združenje v matični državi članici, nezdružljiva s temeljnimi pravili, določenimi z zakonom ali drugimi predpisi države članice gostiteljice, prevladajo ta pravila, če je njihovo izpolnjevanje utemeljeno zaradi javnega interesa za zaščito strank in tretjih oseb. 06/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 89 (2) Vsaka država članica mora omogočiti dvema ali več odvetnikom iz istega združenja ali iste matične države članice, ki opravljajo poklic na njenem ozemlju pod poklicnimi nazivi iz svoje matične države, dostop do neke oblike skupnega opravljanja poklica. Če omogoča država članica gostiteljica svojim odvetnikom izbiro med več oblikami skupnega oprav- ljanja poklica, morajo biti iste oblike prav tako dostopne prej navedenim odvetnikom. Način, kako takšni odvetniki skupaj opravljajo poklic v državi članici gostiteljici, urejajo zakoni in drugi predpisi te države. (3) Država članica gostiteljica sprejme ukrepe, potrebne, da se omogoči skupno opravljanje poklica tudi med: Člen 12 Ime združenja Ne glede na način, kako odvetniki opravljajo poklic pod poklicnimi nazivi iz svoje matične države v državi članici gostiteljici, lahko uporabljajo ime katerega koli združenja, ki mu pripadajo v svoji matični državi članici. Država članica gostiteljica lahko zahteva, da je treba poleg imena iz prvega pododstavka navesti pravno obliko združenja v matični državi članici imena morebitnih članov združenja, ki opravljajo poklic v državi članici gostiteljici. in/ali (a) več odvetniki iz raznih držav članic, ki opravljajo poklic pod poklicnimi nazivi iz svoje matične države; Člen 13 (b) enim odvetnikom ali več odvetniki iz točke (a) in enim odvetnikom ali več odvetniki iz države članice gostiteljice. Način, kako takšni odvetniki skupaj opravljajo poklic v državi članici gostiteljici, urejajo zakoni in drugi predpisi te države. (4) Odvetnik, ki želi opravljati poklic pod poklicnim nazivom iz svoje matične države, mora obvestiti pristojni organ v državi članici gostiteljici o dejstvu, da je član nekega združenja v in preskrbeti vse pomembne svoji matični državi članici, podatke o tem združenju. (5) Ne glede na točke 1 do 4, če država članica gostiteljica odvetnikom, ki opravljajo poklic pod njenim ustreznim poklicnim nazivom, prepoveduje opravljati poklic odvetnika v združenju, v katerem nekatere osebe niso člani stroke, lahko na njenem ozemlju zavrne dovoljenje za opravljanje poklica odvetniku kot članu svojega združenja, ki je registriran pod poklicnim nazivom iz svoje matične države. Za združenje velja, da vključuje osebe, ki niso člani stroke: — če je kapital združenja v celoti ali deloma v lasti, ali — če ime, pod katerim opravlja poklicno dejavnost, uporabljajo, ali — če pristojnost za odločanje v tem združenju dejansko ali po zakonu izvajajo osebe, ki nimajo statusa odvetnika v pomenu iz člena 1(2). Kadar temeljna pravila, ki veljajo za neko združenje odvetni- kov v matični državi članici, niso združljiva s pravili, ki veljajo v državi članici gostiteljici, ali s tistimi iz prvega pododstavka, lahko država gostiteljica nasprotuje odprtju podružnice ali zastopništva na svojem ozemlju brez omejitev iz točke (1). članica Sodelovanje med pristojnima organoma matične države članice in države članice gostiteljice ter zaupnost Da bi olajšali uporabo te direktive in preprečili, da bi se njene določbe zlorabljale z edinim namenom zaobiti pravila, ki veljajo v državi članici gostiteljici, pristojni organ v državi članici gostiteljici in pristojni organ v matični državi članici tesno sodelujeta in drug drugemu vzajemno pomagata. Zagotavljata zaupnost izmenjanih podatkov. Člen 14 Imenovanje pristojnih organov Države članice do 14. marca 2000 imenujejo organe pristojne za prejem prošenj in za sprejemanje odločitev iz te direktive. Ta podatek sporočijo drugim državam članicam in Komisiji. Člen 15 Poročilo Komisije Najpozneje deset let po začetku veljavnosti te direktive Komisija poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku pri izvajanju te direktive. Potem ko je opravila vsa potrebna posvetovanja, ob tej priložnosti predstavi in dopolnitve obstoječega sistema. svoje ugotovitve ter morebitne spremembe Člen 16 Izvajanje 1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 14. marca 2000. O tem takoj obvestijo Komisijo. 90 SL Uradni list Evropske unije 06/Zv. 3 Države članice se v sprejetih ukrepih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način skliceva- nja določijo države članice. 2. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpi- sov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Člen 18 Naslovniki Ta direktiva je naslovljena na države članice. Člen 17 Ta direktiva začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti. V Bruslju, 16. februarja 1998 Za Evropski parlament Predsednik Za Svet Predsednik J. M. GIL-ROBLES J. CUNNINGHAM


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 415/98 von Yvan BLOT an die Kommission. Zahlungsfristen im Handelsverkehr

eurovoc_concepts:
EC Directive
claim
competition law
drafting of EU law
financial solvency
financial transaction
payment
proposal (EU)
report

formats: html print


title: Nařízení Rady (ES) č. 448/98 ze dne 16. února 1998, kterým se doplňuje a mění nařízení (ES) č. 2223/96, pokud jde o rozvržení nepřímo měřených finančních zprostředkovatelských služeb (FISIM) v rámci Evropského systému národních a regionálních účtů (ESA)

eurovoc_concepts:
EU statistics
Economic and Monetary Union
European accounting system
data transmission
financial analysis
gross national product

formats: html pdf print

text: 10/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 31998R0448 27. 2. 1998 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 448/98 ze dne 16. února 1998, kterým se doplňuje a mění nařízení (ES) č. 2223/96, pokud jde o rozvržení nepřímo měřených finančních zprostředkovatelských služeb (FISIM) v rámci Evropského systému národních a regionálních účtů (ESA) 97 L 58/1 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 213 této smlouvy, s ohledem na návrh nařízení předložený Komisí (1), s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2), s ohledem na stanovisko Evropského měnového institutu (3), vzhledem k tomu, že nařízení Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. července 1996 o Evropském systému národních a regio- nálních účtů ve Společenství (4) obsahuje referenční rámec spo- lečných norem, definic, klasifikací a účetních pravidel pro sestavování statistické požadavky Evropského společenství tak, aby bylo možné získat výsledky porovnatelné mezi členskými státy; splňujících členských států účtů nictvím výpočtů, které mají být prováděny členskými státy podle zkušební metody uvedené v příloze III tohoto nařízení během dostatečně dlouhého zkušebního období, aby bylo možné posoudit, zda toto rozvržení podává spolehlivější výsledky pro účely správného měření dané ekonomické čin- nosti, než je tomu v současnosti, kdy se rozvržení nepoužívá; vzhledem k tomu, že je vhodné, aby Komise na základě výpočtů prováděných během zkušebního období předložila hodnotící zprávy o kvalitě údajů, zejména o jejich dostupnosti, jakož i zprávy o kvalitativní a kvantitativní analýze stability časového faktoru a citlivosti výsledků s ohledem na rozdílné zkušební metody; vzhledem k tomu, že v případě pozitivního ohodnocení spole- hlivosti získaných výsledků je vhodné, aby Komise rozhodla o nejvhodnější metodě rozvržení FISIM; vzhledem k tomu, že čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2223/96 sta- noví, že nejpozději 31. prosince 1997 bude přijato rozhodnutí o zavedení systému rozvržení nepřímo měřených finančních zprostředkovatelských služeb (FISIM); vzhledem k tomu, že pokud se zkušebními metodami nedocílí spolehlivějších výsledků pro přesné měření ekonomických čin- ností, než je tomu nyní, kdy se rozvržení nepoužívá, bude vhodné, aby Komise předložila Radě odpovídající návrh pro změnu nařízení (ES) č. 2223/96; vzhledem k tomu, že vyřešení problému rozvržení FISIM by mělo vést k podstatnému zdokonalení metodiky ESA a k přesnějšímu porovnání úrovně hrubého domácího pro- duktu (HDP) uvnitř Evropské unie; vzhledem k tomu, že je vhodné, aby Rada přijala jednomyslně na návrh Komise rozhodnutí o rozvržení FISIM pro výpočet HNP používaného pro účely rozpočtu a vlastních zdrojů Spole- čenství; vzhledem k tomu, že cílem tohoto nařízení je stanovení zásady pro rozvržení FISIM a stanovení pravidel pro toto rozvržení; vzhledem k tomu, že účinnost rozvržení FISIM a pravidel sta- je nutné vyhodnotit prostřed- novených pro toto rozvržení vzhledem k tomu, že je vhodné neprovádět rozvržení FISIM pro účely jiných politik Společenství, dokud Komise neroz- hodne o metodě pro rozvržení FISIM, usoudí-li se, že dosažené výsledky jsou spolehlivější; (1) Úř. věst. C 124, 21. 4. 1997, s. 28. (2) Úř. věst. C 339, 10. 11. 1997. (3) Stanovisko ze dne 16. října 1997 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). (4) Úř. věst. L 310, 30. 11. 1996, s. 1. vzhledem k tomu, že v souladu se zásadou subsidiarity může být cílů tohoto nařízení dosaženo lépe na úrovni Společenství než na úrovni členských států, protože pouze Komise může koordinovat nezbytnou harmonizaci statistických metod pro 98 CS Úřední věstník Evropské unie 10/sv. 1 výpočet a rozvržení FISIM na úrovni Společenství; že by člen- ské státy měly provádět samotný výpočet a rozvržení a organi- zovat infrastrukturu nezbytnou pro kontrolu používání metod; že je proto nutné nařídit, aby příslušné vnitrostátní orgány měly přístup ke všem údajům dostupných na úrovni členských států; vzhledem k tomu, že Výbor pro statistické programy Evropských společenství, zřízený rozhodnutím 89/382/EHS, Euratom (1), a Výbor pro měnovou a finanční statistiku a pro statistiku platební bilance, rozhodnutím 91/115/EHS (2), byly konzultovány podle článku 3 uvedených rozhodnutí, zřízený PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Účel Účelem tohoto nařízení 1. je prostřednictvím spolehlivé metody zavést zásadu pro rozvržení nepřímo měřených finančních zprostředkovatelských služeb (FISIM), popsanou v příloze I k příloze A nařízení (ES) č. 2223/96. Přílohy I a II k příloze A nařízení (ES) 2223/96 se mění 2. v souladu s přílohami I a II tohoto nařízení. Článek 2 Metody 1. Členské státy provedou během zkušebního období uvede- ného v článku 4 výpočty podle metod popsaných v příloze III tohoto nařízení. 2. Na základě vyhodnocení výsledků těchto výpočtů bude postupem podle článku 5 přijato rozhodnutí o metodě, která se použije pro rozvržení FISIM. Článek 3 Prostředky Článek 4 Předkládání výsledků výpočtů během zkušební doby Členské státy předloží Komisi výsledky výpočtů uvedených v čl. 2 odst. 1 podle tohoto časového rozvrhu: výsledky za kalendářní roky 1995, 1996, 1997 a 1998 se předloží nejpozději 1. listopadu 1999; výsledky za kalendářní rok 1999 a opravené výsledky za kalen- dářní roky 1995, 1996, 1997 a 1998 se předloží nejpozději 1. listopadu 2000; výsledky za kalendářní rok 2000 a opravené výsledky za kalen- dářní roky 1995, 1996, 1997 a 1998 se předloží nejpozději 1. listopadu 2001; první odhady za kalendářní rok 2001 a opravené výsledky za kalendářní roky 1995, 1996, 1997 a 1998 se předloží nej- později 30. dubnu 2002. Článek 5 Vyhodnocení výsledků 1. Na základě výsledků uvedených v článku 4 a po konzul- taci Výboru pro statistické programy předloží Komise Evrop- skému parlamentu a Radě do 31. prosince 2000 mezitímní zprávu a do 1. července 2002 závěrečnou zprávu, obsahující kvalitativní a kvantitativní analýzu dopadu zkušebních metod na rozvržení a výpočet FISIM popsaných v příloze III. 2. Prováděcí pravidla k tomuto nařízení, včetně opatření pro objasnění a zdokonalení zkušebních metod popsaných v příloze III, přijme Komise postupem podle článku 7. 1. Členské státy zajistí, aby jejich orgány pověřené pro- váděním výpočtů uvedených v čl. 2 odst. 1 měly k dispozici potřebné údaje nebo vhodné odhady pro provádění těchto výpočtů. Pokud závěrečná hodnotící 3. zpráva o spolehlivosti výsledků dosažených během zkušebního období vyzní příznivě, stanoví Komise postupem podle článku 7 a po konzultaci s Výborem pro měnovou a finanční statistiku a statistiku pla- tební bilance do 31. prosince 2002 metodu rozvržení FISIM. Vnitrostátní orgány jsou pověřeny sběrem dodatečných 2. údajů, které považují za nezbytné pro provádění výpočtů. (1) Úř. věst. L 181, 28. 6. 1989, s. 47. (2) Úř. věst. L 59, 6. 3. 1991, s. 19. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 96/ 174/ES (Úř. věst. L 51, 1. 3. 1996, s. 48). Pokud Komise v závěrečné hodnotící zprávě uvedené 4. v odstavci 1 shledá, že žádná ze zkušebních metod rozvržení FISIM není spolehlivější pro správné měření ekonomické čin- nosti než současný stav, kdy rozvržení není prováděno, předloží Radě podle potřeby odpovídající návrh na změnu nařízení (ES) č. 2223/96. 10/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 99 Článek 6 Předání Komisi Členské státy předají od 1. ledna 2003 Komisi výsledky výpočtů provedených podle tohoto nařízení jako součást tabu- lek uvedených v článku 3 nařízení (ES) č. 2223/96. b) Pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanovi- skem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata. Rada se usnese kvalifi- kovanou většinou. Pokud se Rada neusnese do tří měsíců, přijme navrho- vaná opatření Komise. Článek 7 Postup Článek 8 Odchylky 1. Komisi (dále jen „výbor“). je nápomocen Výbor pro statistické programy 2. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou stanovenou v čl. 148 odst. 2 Smlouvy pro přijímání rozhodnutí, která má Rada přijímat na návrh Komise. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělena váha stanovená v uvedeném článku. Předseda nehla- suje. Odchylně od tohoto nařízení: 1. přijme Rada na návrh Komise jednomyslně rozhodnutí o rozvržení FISIM pro výpočet HNP pro účely souhrnného rozpočtu a vlastních zdrojů Společenství; 2. rozvržení FISIM pro účely jiných politik Společenství se neprovádí, dokud Komise nestanoví metodu, která se použije pro rozvržení FISIM, v souladu s čl. 5 odst. 3. Článek 9 Závěrečná ustanovení 3. a) Komise přijme zamýšlená opatření, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru. Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 16. února 1998. Za Radu předseda G. BROWN 100 CS Úřední věstník Evropské unie 10/sv. 1 PŘÍLOHA I ZMĚNY PŘÍLOHY A A PŘÍLOHY I K UVEDENÉ PŘÍLOZE NAŘÍZENÍ (ES) č. 2223/96 Kapitola 1 1. 13 bod 5 písm. d) Za slovy „ESA rovněž obsahuje mnoho zavedených pojetí, například:“ zrušují slova: se Nahrazuje se slovy: užití nepřímo měřených „zachycení finančních zprostředkovatelských služeb jako mezispotřeby fiktivního sektoru nebo fiktivního odvětví. “ „rozvržení finančních (FISIM) do uživatelských sektorů/odvětví. “ užití zprostředkovatelských nepřímo měřených služeb 1. 25 druhý pododstavec „Mezi Za seznam položek uvedený hlavní rozdíly v metodice patří:“ se doplňuje nové písmeno, které zní: slovy: „i) užití rozvrženo do namísto nepřímo měřených finančních zprostředkovatelských služeb (FISIM) je nyní uživatelských fiktivního sektorů/odvětví sektoru (odvětví). V důsledku toho již užití FISIM není obvykle zaznamená- váno jen jako mezi-spotřeba, ale může být také v konečné spotřebě a vývozu. Z toho vyplývá, že se také může vyskyt- nout dovoz FISIM. “ Kapitola 3 3. 63 Zrušuje se celý text od začátku až po slova „… se oceňuje na základě účtovaných poplatků a provizí“ na konci čtvrtého pod- odstavce. Nahrazuje se tímto: služby (tyto „J. Finanční zprostředkovatelské zahrnují pojišťovací služby a služby pen- zijních fondů). Finanční zprostředkovatelské služby (kromě pojišťovacích služeb a služeb penzijních fondů) obsahují: a) finanční služby zprostředkovatelské přímo účtované finančními zprostředko- vateli jejich zákazníkům a měřené jako úhrn účtovaných poplatků a provizí. 10/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 101 Finanční mohou zprostředkovatelé přímo účtovat služby, které poskytují. Produkce takových služeb je oceněna na základě účtovaných poplatků a provizí; b) nepřímo účtované a nepřímo měřené služby zprostředkovatelské finanční (FISIM). poskytují zprostředkovatelé Finanční služby, za něž neúčtují přímé poplatky a provize. Platí nižší úrokové sazby, než by jinak platili jim půjčují peníze, a účtují vyšší sazby úroků těm, kteří si od nich půjčují. těm, kteří a V důsledku toho je produkce FISIM vytvářena vkladů řízením úvěrů finančními zprostředkovateli, kteří kon- sazby; naproti trolují tomu zprostředkovatelská služba pro cenné papíry s výjimkou akcií. jejich úrokové neexistuje instituce) subsektoru a (ostatní S. 122 Produkce finanční S. 123 (ostatní finanční zprostředkovatelé s výjimkou pojišťoven a penzijních fondů) bez inve- stičních fondů je oceňována na základě rozdílu mezi skutečnými sazbami nákla- dových a výnosových úroků a ‚refe- renční‘ úrokovou sazbou. Za subjekty, kterým zprostředkovatelé půjčují peníze, jak rezidentům, tak i nerezidentům, je produkce měřena jako rozdíl mezi sku- tečným úrokem účtovaným z půjček a částkou, která by byla placena při použití referenční úrokové sazby. Za subjekty, od kterých si zprostředkovatelé půjčují peníze, tak i nerezidentů, se měří jako rozdíl mezi úrokem, který by obdrželi, kdyby byla použita referenční úroková sazba, a plat- nou úrokovou sazbou, kterou by sku- tečně získali; jak od rezidentů, c) finační zprostředkovatelské poskytované centrální bankou. služby Centrální banka nesmí být zahrnuta do výpočtu FISIM: její produkce je měřena jako úhrn nákladů. “ 3. 70 písm. j) Zrušují se slova: Nahrazují se tímto: „pouze za ekonomiku jako celek: veškeré nepřímo měřené finanční zprostředkovatel- ské rezi- služby dentskými subjekty. “ poskytované (FISIM) „užití nepřímo měřených finančních zpros- tředkovatelských služeb (FISIM) poskyto- vaných rezidentskými subjekty. “ 102 CS Úřední věstník Evropské unie 10/sv. 1 3. 70 Doplňuje se nové písmeno, které zní: „k) podle konvence se výstup centrální to mezispotřeby banky úplně zařadí ostatních finančních zprostředkovatelů (subsektory S. 122–S. 123). “ 3. 76 písm. e) Za slova „přímo účtované finanční služby“ se vkládají slova: část nepřímo měřených finančních využitých spo- „a zprostředkovatelských domácnostmi za účelem konečné třeby;“ služeb 3. 142 písm. h) Kapitola 4 slova: „finanční rozsahu Za odpovídajícím přímým provizím a poplat- kům“ se vkládají slova: služby v „a část nepřímo měřených finančních zprostředkovatelských služeb užitých nere- zidenty;“ 4. 51 druhý pododstavec Zrušují se slova: Nahrazují se tímto: „Jelikož se hodnota služeb poskytovaných finančními zprostředkovateli nerozděluje mezi jednotlivé zákazníky, skutečné platby nebo příjmy úroků pro finanční zprostřed- kovatele nebo od finančních zprostředkova- telů se neupravují tak, aby se vyloučily marže, které představují nepřímé poplatky zprostředkovateli. účtované V účtu prvotních důchodů finančních zprostředkovatelů a fiktivního odvětví, do kterého se celková produkce finančních zprostředkovatelů podle kon- vence zahrnuje jako mezispotřeba, je třeba zavést opravnou položku. “ finančními rozdělení „Jelikož se hodnota služeb poskytovaných finančními zprostředkovateli rozděluje mezi jednotlivé zákazníky, skutečné platby nebo příjmy úroků pro finanční zprostředkova- tele nebo od finančních zprostředkovatelů se upravují tak, aby se vyloučily marže, které představují nepřímé poplatky účto- vané finančními zprostředkovateli. Částky úroků placené dlužníky finančním zpros- tředkovatelům musí být sníženy o odhad- nuté hodnoty splatných poplatků, zatímco částky úroků přijatých vkladateli musí být obdobně zvýšeny. Hodnoty poplatků se považují za služby poskytované finančními zprostředkovateli jejich zákazníkům a ne za platby úroků. “ Kapitola 8 8. 09 POZNÁMKA K uváděným číslům se doplňuje toto: Tabulky A. I. 1 a A. I. 2 za účelem demonstrace dopadu rozvržení FISIM na čísla uvedená v kapitole 8 „Posloupnost účtů a vyrovná- vací položky“ (číselné příklady). 10/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 103 8. 14 Zrušují se slova: Nahrazují se tímto: „Vzhledem k tomu, že nepřímo měřené finanční zprostředkovatelské služby (FISIM) jsou rozvrženy do uživatelských sektorů, určité části úrokových plateb se přetřídí na platby za služby. Toto přetřídění ovlivňuje hodnoty produkce a mezispotřeby (jakož i hodnotu dovozu, vývozu a konečné spo- třeby). “ „Vzhledem k tomu, že nepřímo měřené finanční zprostředkovatelské služby (FISIM) nejsou rozvrženy do uživatelských sektorů, považuje se celá hodnota produkce těchto služeb za mezispotřebu fiktivního sektoru, který má nulovou produkci a zápornou přidanou hodnotu rovnou mezispotřebě, ale s opačným znaménkem. Úhrn přidané hodnoty za všechny sektory a odvětví dohromady se takto snižuje o tuto částku. Pro zjednodušenou prezentaci účtů je možné nevkládat dodatečný sloupec pro fiktivní sektor, nýbrž vzít místo toho v úvahu příslušný údaj ve sloupci národní hospodářství celkem. “ 8. 24 Zrušují se slova: Nahrazují se tímto: „Vzhledem k tomu, že nepřímo měřené finanční zprostředkovatelské služby (FISIM) nejsou rozvrženy do uživatelských sektorů, odpovídají položky určené pro úroky sku- tečně placeným nebo přijatým úrokům. Úpravy se provádí ve zdrojích sloupce finančních institucí (se záporným znamén- fiktivního sektoru kem) (s kladným znaménkem). Pro zjednoduše- nou prezentaci účtů je možné nevkládat dodatečný sektor a příslušný údaj místo toho zachytit ve sloupci národní hospodářství celkem. “ sloupec pro fiktivní sloupci ve a „Vzhledem k tomu, že nepřímo měřené finanční zprostředkovatelské služby (FISIM) jsou rozvrženy do uživatelských sektorů, odpovídá položka ‚úroky‘ v účtu rozdělení prvotních důchodů nákladovým a výno- sovým úrokům po odečtení FISIM dlužníky od skutečných závazků a po jejich přidání věřiteli ke skutečným pohledávkám. “ Kapitola 9 9. 25 písm. a) Zrušují se slova: „mezispotřeba podle odvětví zahrnuje užití nepřímo měřených finančních zprostředko- vatelských služeb, které jsou zachyceny v samostatném fiktivním odvětví (viz odst. 9. 33);“ 104 CS Úřední věstník Evropské unie 10/sv. 1 9. 25 písm. b) Zrušují se slova: „minus užití nepřímo měřených finančních zprostředkovatelských služeb (je zachyceno ve fiktivním odvětví, viz odst. 9. 33). “ 9. 33 Zrušují se slova: dodávek „V tabulkách dodávek a užití je použita odvětvová klasifikace NACE rev. 1 rozší- řená o fiktivní odvětví pro užití nepřímo měřených finančních zprostředkovatelských služeb. V tabulkách nejsou v tomto odvětví zachyceny žádné tran- sakce. V tabulce užití je celkové užití nepřímo měřených finančních zprostředko- vatelských služeb zachyceno jako mezispo- třeba tohoto fiktivního odvětví. Protože v tomto fiktivním odvětví nejsou žádné další transakce, je jeho čistý provozní přebytek záporný a rovná se částce uvedené jako mezispotřeba; všechny ostatní složky jeho přidané hodnoty jsou nulové. Z toho vyplývá, že se v tomto fiktivním odvětví hrubá přidaná hodnota rovná jeho (zápo- rnému) čistému provoznímu přebytku. “ 10/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 105 / y b o r ý v í n r e t x e t e č ú t e č. Ú I 2 4 7 5 y t č Ú m e k l e C 7 5 3 6 8 4 e c k u d o r P 1 P. e j o r d Z e c b o r ý v í n ž r t e n a z n ě m z ě n t e č v , ů r o t k e s h c í n l á n o i c u t i t s n i o d í n e ž r v z o r k e n i č Ú – 1. I. A a k l u b a T 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. t e č Ú ů k b o r ý v b e ž u l s a ) í t i ž u ( 4 2 t e č Ú u k t y b z a t ě v s í n d o r á N - o p s o h í v t s ř á d m e k l e c e c k a s n a r T - i f e N y k ž o o p l í c a v á n v o r y v a - i f e N D S I N i t s o n e c u t i t s n i - c á m o D í n d á l V í n č n a n i F e c u t i t s n i í n č n a n y k i n d o p í n č n a n y k i n d o p í n č n a n i F e c u t i t s n i í n d á l V - c á m o D e c u t i t s n i i t s o n D S I N b e ž u l s z o v o D 2 7 P. b e ž u l s z o v ý V 2 6 P. í n d o r á N - o p s o h í v t s ř á d m e k l e c u k t y b z a t ě v s 2 t e č Ú ů k b o r ý v b e ž u l s a ) e j o r d z ( 4. 1 1. I I 0 3 0 3 0 3 0 3 8 4 8 1 – k e t y b e ř p í n z o v o r P. 2 B 8 1 – 8 4 0 3 u z o v o d o d l a s u z o v ý v a 8 4 8 1 – / a t o n d o h á n a d i ř P. 1 B 8 1 – 8 4 0 3 2 – a b e ř t o p s i z e M 2 P. 8 1 0 6 0 3 7 2 ů d o h c ů d y b r o v t t e č Ú. 2 1. I I 0 3 2 1 2 9 0 2 - z o r t e č Ú í n e l ě d h c í n t o v r p ů d o h c ů d 2 2. 2. I I 2 2 - u r d t e č Ú o h é n t o h í n e l ě d z o r ů d o h c ů d í t i ž u t e č Ú ů d o h c ů d. 4. I I 2 2 2 2 7 1 1 9 4 5 3 4 1 6 0 1 3 3 y k o r Ú 1 4 D. 6 5 6 0 1 5 3 1 2 – 8 4 1 4 – h c í n t o v r p o d l a S. 5 B 1 4 – 8 4 1 2 – ů d o h c ů d 4 1 5 3 5 3 1 2 – 8 4 1 4 – d o h c ů d í n l i i b n o p s i D. 6 B 1 4 – 8 4 1 2 – 5 3 6 1 1 2 2 2 2 7 1 2 3 1 u b e ř t o p s u o n č e n o k a n e j a d ý V 3 P. 6 9 1 3 8 2 o d l a s í n r e t x e / y r o p s ú é t s i Č n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6 m e k l e C y t č Ú í t i ž U 2 4 7 2 0 3 0 3 0 3 2 2 2 2 2 8 2 / y b o r ý v í n r e t x e t e č ú t e č. Ú I ů d o h c ů d y b r o v t. 1 1. I I t e č Ú - z o r t e č Ú í n e l ě d h c í n t o v r p ů d o h c ů d. 2 1. I I - u r d t e č Ú o h é n t o h í n e l ě d z o r ů d o h c ů d. 2. I I í t i ž u t e č Ú ů d o h c ů d. 4. I I 106 CS Úřední věstník Evropské unie 10/sv. 1 y t č Ú m e k l e C t e č Ú - b o r ý v ů a k b e ž u l s ) í t i ž u ( t e č. Ú I 8 4 y b o r ý v 8 4 8 4. 1 1. I I t e č Ú - i z e r e n ů t n e d - d o r á N í n - o p s o h í v t s ř á d m e k l e c 8 4 e j o r d Z u r o t k e s o h í n v i t k i f o d e z u o p M I S I F í n ě t s í m u k e n i č Ú – 2. I. A 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. D S I N i t s o n - c á m o D í n d á l V - i t s n i e c u t - č n a n i F í n - i t s n i e c u t - i f e N í n č n a n - d o p y k i n í n v i t k i F r o t k e s e c k a s n a r T y k ž o o p l í c a v á n v o r y v a í n v i t k i F r o t k e s - i f e N í n č n a n - d o p y k i n - č n a n i F í n - i t s n i e c u t í n d á l V - i t s n i e c u t - c á m o D i t s o n D S I N - d o r á N í n - o p s o h í v t s ř á d m e k l e c t e č Ú - i z e r e n ů t n e d t e č Ú - b o r ý v ů a k b e ž u l s - o r d z ( ) e j m e k l e C y t č Ú í t i ž U 8 4 8 4 8 4 8 4 – / a t o n d o h á n a d i ř P. 1 B 8 4 – u z o v o d o d l a s u z o v ý v a 8 4 – k e t y b e ř p í n z o v o r P. 2 B 8 4 – 8 4 8 4. 1 1. I I e c k u d o r P 1 P. a b e ř t o p s i z e M 2 P. 8 4 8 4 8 4 y b o r ý v t e č. Ú I - z o r t e č Ú í n e l ě d h c í n t o v r p ů d o h c ů d - u r d t e č Ú o h é n t o h í n e l ě d z o r ů d o h c ů d. 2. I I í t i ž u t e č Ú ů d o h c ů d. 4. I I 8 4 – 8 4 M I S I F o a v a r p Ú 9 1 1 P. 6 – 2 – 6 1 7 2 – 8 4 1 4 – h c í n t o v r p o d l a S. 5 B 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – ů d o h c ů d 6 – 2 – 6 1 7 2 – 8 4 1 4 – d o h c ů d í n l i i b n o p s i D. 6 B 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – o d l a s í n r e t x e / y r o p s ú é t s i Č n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6 ů d o h c ů d y b r o v t t e č Ú. 2 1. I I 2 2 2 2 2 0 0 2 5 3 3 2 1 5 2 1 5 2 y k o r Ú 1 4 D. 6 6 7 7 9 3 7 1 7 6 0 2 6 1 2 2 2 ů d o h c ů d y b r o v t t e č Ú - z o r t e č Ú í n e l ě d h c í n t o v r p ů d o h c ů d. 2 1. I I - u r d t e č Ú o h é n t o h í n e l ě d z o r ů d o h c ů d. 2. I I í t i ž u t e č Ú ů d o h c ů d. 4. I I 10/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 107 PŘÍLOHA II ZMĚNA PŘÍLOHY II K PŘÍLOZE A NAŘÍZENÍ (ES) č. 2223/96 V bodě 11 prvním pododstavci třetí větě se zrušují slova: „pohledávky z titulu důchodu z vlastnictví získané minus nákladové úroky, s vyloučením pohledávek z titulu důchodu z vlastnictví z investování vlastních fondů“. PŘÍLOHA III VÝPOČET FISIM 1. VÝPOČET PRODUKCE FISIM PODLE SEKTORŮ S. 122 A S. 123 a) Potřebné statistické údaje Pro každý ze subsektorů S. 122 a S. 123 (1) je třeba použít tabulku průměrných stavů úvěrů, vkladů (roz- dělených podle uživatelských sektorů) a cenných papírů s výjimkou akcií vydaných finančními institucemi v účetním období (průměr za čtyři čtvrtletí) a narostlých úroků, po znovurozdělení subvencí na úrokové sazby na skutečné příjemce podle definice ESA 1995. b) Výběr referenční úrokové sazby Úvěry poskytnuté rezidentským jednotkám a vklady jimi učiněné zahrnuté do rozvahy finančních zprostředko- vatelů v sektorech S. 122 a S. 123 je třeba rozčlenit, aby se rozlišily úvěry a vklady: — mezibankovní (tj. v rámci institucionálních jednotek zahrnutých v sektorech S. 122 a S. 123); — uživatelských institucionálních sektorů (S. 11 – S. 124 – S. 125 – S. 13 – S. 14 – S. 15) (s výjimkou centrálních bank). Úvěry a vklady zbytku světa (S. 2) by se také měly dále členit na úvěry a vklady u nerezidentských finančních zprostředkovatelů a na úvěry a vklady u ostatních nerezidentů. Během pětiletého zkušebního období se po členských státech vyžaduje, aby porovnaly výsledky rozvržení FISIM použitím interní referenční úrokové sazby vypočtené podle dále uvedených čtyř metod: Metoda 1 Pro stanovení produkce FISIM rezidentských finančních zprostředkovatelů podle institucionálních sektorů se vypočte „interní“ referenční úroková sazba jako poměr úroků přijatých z úvěrů mezi sektory S. 122 a S. 123 k účetnímu stavu úvěrů mezi S. 122 a S. 123. úroky přijaté z úvěrů mezi sektory S. 122 a S. 123 účetní stav úvěrů mezi S. 122 a S. 123 Metoda 2 Pro stanovení produkce FISIM rezidentských finančních zprostředkovatelů podle institucionálních sektorů se vypočítá „interní“ referenční úroková sazba jako vážený průměr sazeb uplatněných jak u mezibankovních úvěrů, tak u cenných papírů s výjimkou akcií vydaných finančními zprostředkovateli. Váhami se rozumí úrovně stavu jednotlivých druhů úvěrů mezi rezidentskými finančními zprostředkovateli zahrnutými v sekto- rech S. 122 a S. 123 a cennými papíry s výjimkou akcií vydaných rezidentskými finančními zprostředkovateli zahrnutými v S. 122 a S. 123. (1) Finanční zprostředkovatelé braní v úvahu jsou sektory S. 122 (ostatní monetární finanční instituce) a S. 123 (ostatní finanční zprostřed- kovatelé, s výjimkou pojišťoven a penzijních fondů), s výjimkou investičních fondů. 108 CS Úřední věstník Evropské unie 10/sv. 1 úrok obdržený z úvěrů mezi sektory S. 122 a S. 123 + úrok z cenných papírů s výjimkou akcií vydaných S. 122 a S. 123 účetní stav úvěrů mezi S. 122 a S. 123 + cenné papíry s výjimkou akcií vydaných S. 122 a S. 123 Neumožňují-li institucionální charakteristiky vnitrostátního bankovního systému výpočet této úrokové sazby (např. protože banky nevydávají jiné cenné papíry než podílnická práva), je potom třeba využít alternativní referenční úrokovou sazbu. Tuto sazbu je možné vypočítat prostřednictvím účetních stavů a toku úroků z aktiv (s výjimkou úvěrů/pasiv (s výjimkou vkladů), jejichž průměrná doba splatnosti se nejvíce blíží době splatnosti závazků v rozvaze finančních zprostředkovatelů zahrnutých v sektorech S. 122 a S. 123. Metoda 3 Pro stanovení produkce FISIM rezidentských finančních zprostředkovatelů podle institucionálních sektorů je nutno použít dvě referenční úrokové sazby, a to jednu pro krátkodobé transakce (vypočtené podle metody 1) a jednu pro dlouhodobé transakce (použitím zveřejněných úrokových sazeb pro cenné papíry s výjimkou podí- lnických práv, jejichž splatnost odpovídá splatnosti závazků v rozvaze s delší splatností). Metoda 4 Pro stanovení produkce FISIM rezidentských finančních zprostředkovatelů podle institucionálních sektorů se vypočítává „interní“ referenční úroková sazba podle tří dále uvedených variant: a) b) c) jako průměr úrokových sazeb u úvěrů a vkladů, které se používají pro rezidentské institucionální sektory (S. 124 – S. 125 – S. 11 – S. 13 – S. 14 – S. 15) (s výjimkou centrálních bank); jako průměr průměrných úrokových sazeb u úvěrů a vkladů rezidentských uživatelských institucionálních sektorů (S. 124 – S. 125 – S. 11 – S. 13 – S. 14 – S. 15) (s výjimkou centrálních bank) a nepřímých úrokových sazeb vypočtených podle metody 1; jako průměr průměrných úrokových sazeb u úvěrů a vkladů rezidentských uživatelských institucionálních sektorů (S. 124 – S. 125 – S. 11 – S. 13 – S. 14 – S. 15) (s výjimkou centrálních bank) a nepřímých úrokových sazeb vypočtených podle metody 2. Pro stanovení dovozů a vývozů FISIM se jako referenční úroková sazba použije průměrná mezibankovní sazba vážená úrovněmi položky „úvěry mezi S. 122 a S. 123 na jedné straně a mezi nerezidentskými finančními zpros- tředkovateli na straně druhé“ a položky „vklady mezi S. 122 a S. 123 na jedné straně a mezi nerezidentskými finančními zprostředkovateli na straně druhé,“ které jsou uvedeny v rozvaze finančních zprostředkovatelů. Tato vypočtená sazba je „externí“ referenční úroková sazba, která se používá pro výpočet dovozů a vývozů FISIM. Ve zkušebním období se při provádění výpočtu musí přihlížet k interním a externím referenčním úrokovým sazbám jak na základě rezidence finančního zprostředkovatele účastnícího se transakce, tak na základě měn, ve kterých jsou transakce vyčísleny. Členské státy jsou povinny předat Eurostatu veškeré statistické informace použité v uplatněné metodice. c) Podrobné rozvržení FISIM podle institucionálních sektorů Pro každý institucionální sektor je třeba vypracovávat dále uvedenou tabulku úvěrů poskytnutých rezi- dentskými finančními zprostředkovateli a vkladů u nich učiněných: účetní stavy výnosové úroky účetní stavy nákladové úroky úvěry poskytnuté rezi- dentskými finančními zprostředko- vateli 9 >>>>>>>>= >>>>>>>>; S 122 S 123 vklady učiněné u rezi- dentských finančních zprostředko- vatelů 9 >>>>>>>>= >>>>>>>>; S 122 S 123 Celkovým objemem FISIM podle institucionálních sektorů se rozumí suma FISIM spojených s poskytováním úvěrů institucionálnímu sektoru a FISIM spojených s vklady institucionálního sektoru. Objem FISIM spojených s úvěry poskytnutými institucionálnímu sektoru = výnosové úroky spojené s úvěry – (účetní stavy úvěrů × „interní“ referenční úroková sazba) 10/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 109 Objem FISIM spojených s vklady učiněnými institucionálním sektorem = (účetní stavy vkladů × „interní“ refe- renční sazba) – nákladové úroky spojené s vklady Část produkce je vyvezena; na základě rozvahy finančních zprostředkovatelů (S. 122 a S. 123) se sledují dále uve- dené údaje: účetní stavy výnosové úroky účetní stavy nákladové úroky úvěry poskytnuté nerezidentům vklady učiněné nerezidenty Objem vyvezených FISIM se vypočítá pomocí „externí“ mezibankovní referenční úrokové sazby takto: Objem FISIM spojených s úvěry poskytnutými nerezidentům (včetně finančních zprostředkovatelů) = výnosové úroky spojené s úvěry — (účetní stavy úvěrů × „externí“ referenční úroková sazba) Objem FISIM spojených s vklady učiněnými nerezidenty = (účetní stavy vkladů × „externí“ referenční úroková sazba) — nákladové úroky spojené s vklady d) Rozvržení FISIM na mezispotřebu a na konečnou spotřebu přiřazenou domácnostem Služby spojené s domácnostmi je třeba členit na: — mezispotřebu domácností jakožto majitelů bytů, — mezispotřebu domácností jakožto majitelů společností nezapsaných v obchodním rejstříku, — konečnou spotřebu domácností. To má za následek členění úvěrů poskytnutých domácnostem (účetního stavu a úroků) na tyto kategorie: — úvěry poskytnuté na výstavbu a pořízení bytů, — úvěry poskytnuté domácnostem jakožto majitelům společností nezapsaných v obchodním rejstříku, — ostatní úvěry poskytnuté domácnostem. Úvěry poskytnuté domácnostem jakožto majitelům společností nezapsaných v obchodním rejstříku a úvěrů na výstavbu a pořízení bytů se všeobecně uvádějí zvlášť s různým členěním úvěrování ve finančních a měnových statistikách. Ostatní úvěry poskytnuté domácnostem je možné stanovit odečtením. FISIM spojené s poskyto- váním úvěrů domácnostem by měly být zařazeny do tří položek (úvěry poskytnuté na výstavbu a pořízení bytu, úvěry poskytnuté domácnostem jakožto majitelům společností nezapsaných v obchodním rejstříku a ostatní úvěry poskytnuté domácnostem) na základě informací o účetním stavu a úrocích pro každou ze tří sku- pin. Úvěry poskytnuté na výstavbu a pořízení bytu nejsou totožné s hypotéčními úvěry, protože hypotéční úvěry mohou mít jiné účely. Vklady domácností se člení na: — vklady domácností jakožto majitelů společností nezapsaných v obchodním rejstříku, — vklady soukromých osob. V případě chybějících statistických údajů o vkladech domácností jakožto majitelů společností nezapsaných v obchodním rejstříku je po členských státech ve zkušebním období pěti let požadováno, aby porovnávali výsledky rozvržení FISIM prostřednictvím dále uvedených dvou metod: Metoda 1 Účetní stavy je možné vypočítat na základě poměru vkladů a přidané hodnoty zjištěných u nejmenších společ- ností s následnou extrapolací na společnosti nezapsané v obchodním rejstříku. Metoda 2 Účetní stavy je možné vypočítat na základě poměru vkladů a obratu zjištěných u nejmenších společností s následnou extrapolací na společnosti nezapsané v obchodním rejstříku. FISIM spojené s vklady domácností je třeba zařadit do FISIM spojených s vklady domácností jakožto majitelů společností nezapsaných v obchodním rejstříku a do služeb spojených s vklady domácnosti jakožto spotřebitelů na základě průměrných účetních stavů těchto dvou kategorií, pro které je možné používat stejnou úrokovou sazbu, jelikož další informace chybějí. FISIM mohou být – zejména v případě chybějících podrobnějších informací o úvěrech a vkladech domácností – alternativně členěny na mezispotřebu a konečnou spotřebu, čímž se zajistí, že všechny úvěry bude možno přiřadit domácnostem jakožto producentům a domácnostem jakožto majitelům bytů a že všechny vklady bude možno přiřadit domácnostem jakožto spotřebitelům. 110 CS Úřední věstník Evropské unie 10/sv. 1 2. VÝPOČET DOVEZENÝCH SLUŽEB FINANČNÍHO ZPROSTŘEDKOVÁNÍ Nerezidentští finanční zprostředkovatelé poskytují úvěry rezidentům a rezidenti si u nich ukládají vklady. Uve- denou tabulku je nutné vypracovat podle institucionálních sektorů: účetní stavy výnosové úroky nerezidentských finančních zpros- tředkovatelů účetní stavy nákladové úroky nerezidentských finančních zpros- tředkovatelů úvěry poskytnuté nerezidentskými finančními zpros- tředkovateli vklady učiněné u nerezidentských finančních zpros- tředkovatelů Finanční zprostředkování dovezené jednotlivými institucionálními sektory se proto vypočítá takto: FISIM dovezené pro účely úvěrování = výnosové úroky nerezidentských finančních zprostředkovatelů – (účetní stavy úvěrů × „externí“ referenční úroková sazba) FISIM dovezené za účelem vkladů = (účetní stavy vkladů × „externí“ referenční úroková sazba) – nákladové úroky nerezidentských finančních zprostředkovatelů 3. FISIM VE STÁLÝCH CENÁCH Rozdíl mezi referenční úrokovou sazbou a skutečnou úrokovou sazbou představuje marži získanou finančním zprostředkovatelem, a proto je možné tento rozdíl považovat za cenu placenou za poskytovanou službu. FISIM ve stálých cenách se odvozují od poměru hodnoty FISIM spojených s úvěry a vklady sektorů S. 122 a S. 123 a těchto cen. Účetní stavy úvěrů a vkladů se nově ohodnocují podle cen základního období prostřednictvím všeobecného cenového indexu (např. nepřímého cenového deflátoru domácí konečné poptávky). FISIM spojené s úvěry poskytnutými institucionálnímu sektoru ve stálých cenách FISIM spojené s vklady učiněnými institucionálním sektorem ve stálých cenách = = FISIM spojené s úvěry poskyt- nutými institucionálnímu sektoru _______________________________________________________ cenový index marže základního období _______________________________________________________ skutečná marže FISIM spojené s vklady učiněnými institucionálním sektorem _______________________________________________________ cenový index marže základního období _______________________________________________________ skutečná marže Marže z úvěrů základního období = skutečná úroková sazba u úvěrů – referenční úroková sazba Marže ze vkladů základního období = referenční úroková sazba – skutečná úroková sazba u vkladů


title: ENERGIE : monatliche Statistiken. 1/1998.,ENERGY : monthly statistics. 1/1998.,ÉNERGIE : statistiques mensuelles. 1/1998.

eurovoc_concepts:
coal
electrical energy
hydrocarbon
statistics