title: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 448/98 tas-16 ta' Frar 1998 li jkompli u jemenda r-Regolament (KE) Nru 2223/96 f' dak li għandu x'jaqsam ma' l-allokazzjoni tas-servizzi finanzjarji intermedjarji mkejla b'mod indirett (FISIM) fi ħdan is-sistema Ewropea tal-kontijiet nazzjonali u reġjonali (ESA)

eurovoc_concepts:
EU statistics
Economic and Monetary Union
European accounting system
data transmission
financial analysis
gross national product

text: 10/Vol. 1 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 97 31998R0448 27. 2. 1998 IL-GURNAL UFFICJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 58/1 IR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru 448/98 tas-16 ta' Frar 1998 li jkompli u jemenda r-Regolament (KE) Nru 2223/96 f' dak li ghandu x'jaqsam ma' l-allokazzjoni tas-servizzi finanzjarji intermedjarji mkejla b'mod indirett (FISIM) fi hdan is-sistema Ewropea tal-kontijiet nazzjonali u regjonali (ESA) IL-KUNSILL TA' L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidra it-Trattat li jistabilixxi l-Komunità Ewropea, u b'mod partikolari Artikolu 213 tieghu, Wara li kkunsidra l-abbozz tar-Regolament sottomess mill- Kummissjoni (1), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (2), Wara li kkunsidra l-opinjoni pew (3), ta' l-Istitut Monetarju Ewro- tal-Kunsill r-Regolament Billi (KE) Nru 2223/96 tal-25 ta' Gunju 1996 dwar is-sistema Regjonali ta' Kontijiet Nazzjonali u Regjonali fil-Komunità (4) fih il-qafas ta' referenza ta' stan- dards komuni, d-definizzjonijiet, il-klassifikazzjonijiet u r-regoli tal-kontijiet ghat-tfassil tal-kontijiet ta' l-Istati Membri ghall-hti- giet statistici tal-Komunità Ewropea, sabiex jigu miksuba riżul- tati kumparabbli bejn l-Istati Membri; mezz ta' kalkolazzjonijiet li ghandhom jigu mwettqa mill-Istati Membri skond il-metodi ta' prova deskritti fl-Anness III ma' dan ir-Regolament matul perjodu ta' prova li hu twil biżżejjed sabiex jigi ttestjat jekk din l-allokazzjoni tghatix riżultati iktar ta' min joqghod fuqhom ghall-kejl korrett ta' l-attività ekono- mika kkoncernata mill-allokazzjoni żero ta' issa; Billi hu xieraq li l-Kummissjoni fuq il-bażi tal-kalkolazzjonijiet imwettqa matul il-perjodu ta' prova, tippreżenta rapporti ta' evalwazzjoni fuq il-kwalità tad-“data”, b'mod partikolari, fuq id- disponnibbilità taghhom u analiżi kwalitattiva u kwantitattiva ta' l-istabbilita fiż-żmien u s-sensittivita tar-reżultati fejn ghand- hom x'jaqsmu l-metodi ta' prova differenti; Billi hu xieraq fil-każ ta' evalwazzjoni pożittiva ta' kemm huma ta' min joqghod fuqhom ir-riżultati miksuba li l-Kummissjoni tiddeciedi fuq il-metodu l-aktar xieraq ghall-allokazzjoni tal- FISIM; Billi Artikolu 2(3) tar-Regolament (KE) Nru 2223/96 jghid li deciżjoni dwar l-allokazzjoni tas-servizzi finanzjarji ta' inter- medjazzjoni mkejjla b'mod indirett (FISIM) mhix ser tittiehed aktar tard mill-31 ta' Dicembru 1997; Billi fil-każ li l-metodi ta' prova ma jaghtux riżultati iktar ta' min joqghod fuqhom ghall-kejl korrett ta' l-attività ekonomika kkoncernata mill-allokazzjoni żero ta'issa huwa madanakollu xieraq li l-Kummissjoni tissottometti lill-Kunsill proposta xierqa ghall-modifikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 2223/96; s-soluzzjoni tas-(FISIM) Billi tal-problema ta' ghandha twassal ghal titjib serju fil-metodologija ta' l-ESA u ghal paragun intra-Unjoni Ewropew aktar preciż tal-livelli tal- prodott gross domestiku (GDP); l-allokazzjoni Billi l-ghan ta' dan ir-Regolament huwa li jintroduci l-principju ta' l-allokazzjoni tal-FISIM u r-regoli dettaljati ta' l-implimentaz- zjoni taghhom; Billi l-effettività ta' l-allokazzjoni tal-FISIM u r-regoli dettaljati l-implimentazzjoni taghhom ghandhom jigu evalwati per- ta' (1) GU C 124, tal-21. 4. 1997, p. 28. (2) GU C 339, ta' l-10. 11. 1997. (3) L-Opinjoni moghtija fis-16 ta' Ottubru 1997 (ghadha mhux ippubli- kata fil-Gurnal Ufficjali). (4) GU L 310, tat-30. 11. 1996, p. 1. Billi hu xieraq li d-deciżjoni ghall-allokazzjoni tal-FISIM ghall- istabiliżazzjoni tal-GNP wżat ghall-iskopijiet tal-budget Komuni- tarju u r-riżorsi tieghu stess tigi addottata mill-Kunsill, unani- mamanent, fuq proposta mill-Kummissjoni; l-FISIM ghall-iskopijiet ta' Billi hu xieraq li ma jigux allokati polizi Komunitarji ohra sakemm il-Kummissjoni tiddeciedi fuq il-metodu li ghandu jigi wżat ghall-allokazzjoni tal-FISIM fil- każ li r-riżultati miksuba huma ggudikati bhala iktar ta' min joqghod fuqhom; Billi, skond il-principju ta' sussidjarjetà, l-objettivi segwiti f'dan ir-Regolament jistghu jigu milhuqa ahjar f'livell Komunitarju 98 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 10/Vol. 1 milli fil-livell ta' l-Istati Membri minhabba li l-Kummissjoni biss tista' tikkoordina l-armonizzazzjoni necessarja tal-metodi statis- tici ghall-kalkolazzjoni u l-allokazzjoni tal-FISIM fil-livell Komunitarju; filwaqt li, madanakollu, l-kalkolazzjoni u l-allo- kazzjoni xierqa kif ukoll l-infrastruttura mehtiega ghall-monitu- l-applikazzjoni, ghandhom jigu organiżżati rar tal-metodi ta' mill-Istati Membri; filwaqt li ghal din ir-raguni huwa necessarju l-awtoritajiet kompetenti nazzjonali ghand- li hom access ghall-informazzjoni kollha disponibbli f'livell naz- zjonali; jigi preskritt li l-Kumitat fuq il-Programmi Statistici Billi tal-Komunitajiet Ewropei, stabbilit mid-Deciżjoni 89/382/KEE, Euratom (1), u l-Kumitat fuq l-Istatistici Monetarji, Finanzjarji u l-Bilanc tal- Hlas, stabbilit mid-Deciżjoni 91/115/KEE (2), kienu konsultati rispettivament skond Artikolu 3 ta' kull wiehed mid-Deciżjoni- jiet imsemmija qabel, ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT: L-Artikolu 1 Ghan Il-ghan ta' dan ir-Regolament huwa li 1. l-prin- cipju, bl-użu ta' metodologija ta' min joqghod fuqha, ghall-allo- intermedjazzjoni mkejjla kazzjoni b'mod indirett (FISIM), deskritti fl-Anness I ta' l-Anness A tar- Regolament (KE) Nru 2223/96. tas-servizzi finanzjarji jintroduci ta' Ghal dan l-iskop, l-Annessi I u II ta' l-Anness A tar-Rego- (KE) Nru 2223/96, ghandhom jigu emendati skond 2. lament l-Annessi I u II ta' dan ir-Regolament. L-Artikolu 2 Il-Metodi L-Istati Membri ghandhom iwettqu l-kalkolazzjonijiet 1. skond il-metodi deskritti fl-Anness III ta' dan ir-Regolament matul il-perjodu ta' prova deskritt fl-Artikolu 4. 2. Fuq il-bażi ta' evalwazzjoni tar-riżultati ta' dawn il-kalko- lazzjonijiet ghandha tittiehed deciżjoni fuq il-metodu li ghandu jigi wżat ghall-allokazzjoni tal-FISIM skond l-Artikolu 5. L-Artikolu 3 Il-Mezzi L-Istati Membri ghandhom jassiguraw li 1. l-informazzjoni necessarja jew stimi xierqa ghat-twettiq ta' dawn il-kalkolazzjo- nijiet ghandha ghalhekk titqieghed ghad-dispożizzjoni l- fit-tmexxija ta' dawn il-kalkolazzjonijiet awtorità nazzjonali imsemmija fl-Artikolu 2(1). ta' L-awtorità nazzjonali ghandha tkun responsabbli ghall- li tara necessarja informazzjoni supplimentari 2. kollezzjoni ta' ghall-kalkolazzjonijiet. (1) GU L 181, tat-28. 6. 1989, p. 47. (2) GU L 59, tas-6. 3. 1991, p. 19. Id-Deciżjoni kif emendata mid-Diret- tiva 96/174/KE (GU L 51, ta' l-1. 3. 1996, p. 48). L-Artikolu 4 Is-Sottomissjoni tar-riżultati tal-kalkolazzjonijiet matul il-perjodu ta' prova L-Istati Membri ghandhom jissottomettu lill-Kummissjoni r- riżultati tal-kalkolazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 2(1), skond l-iskeda li gejja: Ir-riżultati ghas-snin 1995, 1996, 1997 u 1998 ghandhom jigu sottomessi sa mhux iktar tard mill-1 ta' Novemrbu 1999. Ir-riżultati ghas-sena 1999 kif ukoll ir-riżultati riveduti ghas- snin 1995, 1996, 1997 u 1998 ghandhom jigu sottomessi sa mhux iktar tard mill-1 ta' Novembru 2000. Ir-riżultati ghas-sena 2000 kuf ukoll ir-riżultati riveduti ghas- snin 1995, 1996, 1997, 1998 u 1999 ghandhom jigu sotto- messi sa mhux iktar tard mill-1 ta' Novembru 2001. L-ewwel stimi ghas-sena 2001 kif ukoll ir-riżultati riveduti ghas-snin 1995, 1996, 1997, 1998, 1999 u 2000 ghandhom jigu sottomessi sa mhux iktar tard mit-30 ta' April 2002. L-Artikolu 5 L-Evalwazzjoni tar-riżultati Fuq il-bażi tar-riżultati msemmija fl-Artikolu 4, il-Kum- 1. missjoni, wara konsultazzjoni mal-Kumitat tal-Programm ta' l-Istatistika, ghandu jissottometti qabel il-31 ta' Dicembru 2000 rapport ta' nofs is-sena, u qabel l-1 ta' Lulju 2002 rapport ta' l-ahhar lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jkollu analiżi kwalitattiva u kwantitattiva ta' l-implikazzjonijiet tal-metodi ta' prova ghall-allokazzjoni u l-kalkolazzjoni tal-FISIM kif deskritt fl-Anness III. li Il-miżuri necessarji ghall-applikazzjoni ta' dan ir-Regola- 2. ment, inklużi l-miżuri ghall-kjarifikazzjoni u t-titjib tal-metodi ta' prova deskritti fl-Anness III, ghandhom jigu adottati mill- Kummissjoni skond il-procedura ta' l-Artikolu 7. Qabel il-31 ta' Dicembru 2002, il-Kummissjoni ghandha, 3. wara li tikkonsulta l-Kumitat ghall-Istatistici Monetarji, Finanz- jarji u tal-Bilanci tal-Hlas u skond il-procedura ta' L-Artikolu 7, taddotta l-metodu li ghandu jigi wżat ghall-allokazzjoni tal- FISIM fil-każ li s-sejbiet tar-rapport ta' l-evalwazzjoni ta' l-ahhar fuq kemm huma ta' min joqghod fuqhom ir-riżultati miksuba matul il-perjodu ta' prova huma pożittivi. 4. Fil-każ li l-Kummissjoni fir-rapport ta' l-evalwazzjoni ta' l- ahhar imsemmi fil-paragrafu 1 issib li ebda wiehed mill-metodi ta' prova ghall-allokazzjoni tal-FISIM ma huwa iktar ta' min joqghod fuqu ghall-miżura korretta ta' l-attivita ekonomika mill-allokazzjoni preżenti żero, il-Kummissjoni ghandha tisso- tometti, jekk necessarju, proposta xierqa lill-Kunsill ghall-modi- fikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 2223/96. 10/Vol. 1 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 99 L-Artikolu 6 It-Trażmissjoni lill-Kummissjoni Mill-1 ta' Jannar 2003 l-Istati Membri ghandhom jittrażmettu tal-kalkolazzjonijiet maghmula lill-Kummissjoni skond dan ir-Regolament bhala parti mill-iskedi msemmija fl- Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 2223/96. r-riżultati L-Artikolu 7 Il-Procedura Il-Kummissjoni ghandha tkun mghejuna mill-Kumitat tal- 1. Programm ta' l-Istatistika, minn hawn “l hemm maghruf bhala ‘l-Kumitat'. ” Ir-rappreżentant tal-Kummissjoni ghandu jissottometti 2. li ghandhom jigu mehuda. Il- lill-Kumitat abbozz tal-miżuri Kumitat ghandu jaghti l-opinjoni tieghu fuq l-abbozz fi żmien jqieghed skond l-urgenza limitu taż-żmien li tal-kwistjoni. l-President jista' L-opinjoni ghandha tigi moghtija mill-maggoranza mqieghda fl-Artikolu 148(2) tat-Trattat li jistabilixxi l-Komunità Ewropea fil-każ ta' deciżjonijiet li l-Kunsill hu mehtieg li jadotta fuq pro- posta mill-Kummissjoni. l-Istati fi hdan il-Kumitat ghandhom jigu miżuna bil-mod Membri imwaqqaf f'dak l-Artikolu. Il-President m'ghandux jivvota. tar-rappreżentanti Il-voti ta' jew jekk ebda opinjoni ma hi moghtija, (b) Jekk il-miżuri mahsuba m'humiex skond l-opinjoni tal- Kumitat, il- Kummissjoni ghandha, minghajr dewmien tissottometti lill-Kunsill proposta li ghandha x'taqsam mal-miżuri li ghandhom jittiehdu. Il-Kunsill ghandu jagixxi fuq mag- goranza kwalifikata. Jekk, meta jiskadi perjodu ta' tlett xhur il-Kunsill ma jkunx agixxa, il-miżuri proposti ghandhom jigu adottati mill-Kummissjoni. L-Artikolu 8 Derogi B' deroga minn dan ir-Regolament: 1. 2. Id-deciżjoni ghall-allokazzjoni tal-FISIM ghall-istabiliżaz- zjoni tal-GNP wżat ghall-iskopijiet tal-budget Komunitarju u r-riżorsi tieghu stess ghandha tigi addottata mill-Kunsill, f'azzjoni unanima, fuq proposta mill-Kummissjoni; Il-FISIM m'ghandhomx jigu allokati ghall-iskopijiet ta' poloz Komunitarji ohra sakemm il-Kummissjoni tkun adottat il- metodu li ghandu jigi wżat ghall-allokazzjoni tal-FISIM skond l-Artikolu 5(3). L-Artikolu 9 Dispożizzjonijiet finali 3. (a) Il-Kummissjoni ghandha taddotta l-miżuri mahsuba jekk huma skond l-opinjoni tal-Kumitat. Dan ir-Regolament ghandu jidhol fis-sehh fil-gurnata tal-pub- blikazzjoni tieghu fil-Gurnal Ufficjali tal-Komunitajiet Ewropei. Dan ir-Regolament ghandu jorbot fl-intier tieghu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Maghmul fi Brussel, fis-16 ta' Frar 1998. Ghall-Kunsill Il-President G. BROWN 100 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 10/Vol. 1 L-ANNESS I EMENDI GHALL-ANNESS A U L-ANNESS I TIEGHU TAR-REGOLAMENT (KE) 2223/96 Il-Kapitolu 1 1. 13. il-hames paragrafu (d) Hassar wara “Il-ESA fiha ukoll hafna kon- venzjonijiet specifici, per eżempju”: Issostitwixxi bi: “l-irrekordjar ta' l-użu ta' servizzi finanzjarji indirettament bhala l-konsum kkalkolati intermedju ta' settur nominali jew indus- trija nominali. ” “l-allokazzjoni ta' inter- medjarji finanzjarji kkalkolati indirettament (FISIM) ghal setturi/industriji li jużawhom. ” l-użu ta' servizzi 1. 25. it-tieni paragrafu Il-Kapitolu 3 3. 63. fuq il-bażi Hassar it-test kollu mill-bidu sa “… hu valu- tat fuq kummissjonijiet” inklużi, fl-ahhar tar-raba' paragrafu. tad-drittijiet imposti Żid wara l-lista ta' punti uhud mid-differenzi magguri huma:” il-punt li gej: introdotti bi “Xi fil-kuncetti “(i) indirettament intermedjarji finanz- l-użu ta' servizzi jarji kkalkolati (FISIM) huwa issa allokat ghal setturi/industriji ghal li settur jużawhom minflok (industrija) nominali. Bhala konse- gwenza, l-użu ta' FISIM mhuwiex aktar skond il-konswetudini rregistrat intera- ment bhala konsum intermedju, iżda jista' ukoll ikun konsum finali u espor- jista' tazzjonijiet. Dan allura jfisser li jkun hemm ukoll importazzjonijiet ta' FISIM. ” Issostitwixxi bi: “J. Servizzi intermedjarji finanzjarji (din tink- ludi servizzi ta' assigurazzjoni u servizzi dwar fondi tal-pensjoni) intermedjarji Servizzi (esklużi servizzi ta' assigurazzjoni u servizzi dwar fondi tal-pensjoni) huma: finanzjarji direttament minn intermedjarji finanzjarji addebi- (a) servizzi tati intermedjarji finanzjarji lill-klijenti taghhom u kkalko- lati bhala s-somma tad-drittijiet u kum- missjonijiet mitluba. 10/Vol. 1 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 101 jistghu johorgu Intermedjarji finanzjarji kontijiet esplicitament ghas-servizzi ta' intermedjarji li joffru. Ir-riżultat ta' dawn is-servizzi hu valutat fuq il-bażi tad-drit- tijiet u kummissjonijiet addebitati; (b)servizzi intermedjarji finanzjarji addebi- tati indirettament u kkalkolati indiretta- ment (FISIM). Intermedjarji jipprovdu ser- finanzjarji vizzi li ghalihom ma jitolbux drittijiet u esplicitament. Huma kummissjonijiet jhallsu rati ta' imghax aktar baxxi milli kien ikun mod iehor il-każ lil dawk li jisilfuhom il-flus u jaddebitaw rata ta' imghax oghla lil dawk li jisselfu min- ghandhom. finanzjarji, tal-FISIM ir-riżultat Konsegwentement, hu ggenerat mill-gestjoni, ta' intermed- jarji li dwarhom jikkontrollaw l-imghax; bhala kuntrast, ma hemm l-ebda servizz ta' intermedjazzjoni ghal obbligazzjonijiet hlief ishma. ta' self u depożiti ta' l-assigurazzjoni u fondi Ir-riżultat tas-subsetturi S. 122 (istituzzjo- nijiet finanzjarji ohra) u S123 (intermed- jarji finanzjarji ohra esklużi korporazzjo- tal- nijiet pensjoni), minbarra fondi ta' investiment hi vvalutata fuq il-bażi tad-differenza bejn ir-rati attwali ta' imghax pagabbli u li ghandu jigi ricevut u rata ta' imghax ‘ta riferenza'. Ghal dawk li lilhom l-inter- medjarji jisilfu fondi, kemm residenti kif ukoll mhux residenti, jigi kkalkolat bid- differenza bejn l-imghax effettiv addebi- tat fuq is-self u l-ammont li kien jithallas li kieku gie użat imghax ta' riferenza. Ghal dawk li minghandhom l-intermed- jarji jisselfu l-fondi, kemm residenti kif ukoll mhux residenti, hu kkalkolat bid- differenza l-imghax li kienu jircievu li kieku intuża imghax ta' referenza u l- imghax effettiv li fil-fatt jircievu; (c) servizzi ta' intermedjazzjoni finanzjarja provduti minn banek centrali. Il-bank centrali ma ghandux ikun inkluż fil-kalkolazzjoni tal-FISIM; ir-riżultat tie- ghu jigi kkalkolat bhala l-ammont ta' l- ispejjeż. ” 3. 70 (j) Hassar: Issostitwixxi bi: “ghall-ekonomija s-servizzi totali kollha ta' intermedjazzjoni finanzjarja kkal- kolati indirettament (FISIM) provduti minn produtturi residenti. ” biss: “l-użu ta' servizzi kkalkolati residenti. ” intermedjarji finanzjarji indirettament minn produtturi 102 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 10/Vol. 1 3. 70. 3. 76(e) 3 142(h) 4. Il-Kapitolu 4 Żid: “(k) Bi konswetudini, ir-riżultat tal-bank centrali ghandu jkun allokat interament ghall-konsum intermedju ta' intermed- jarji finanzjarji ohra (subsetturi S122 – S123). ” “servizzi finanzjarji addebitati Żid wara: direttament;”: “u l-parti tas-servizzi jarji kkalkolati ghanijiet ta' konsum finali mill-familji;” intermedjarji finanz- indirettament użati ghall- Żid minnufih wara: “servizzi finanzjarji bl- ammont tal-kummissjonijiet u drittijiet espliciti;” il-frażi: “u l-parti tas-servizzi jarji kkalkolati persuni mhux residenti;” intermedjarji finanz- indirettament użati minn 4. 51. it-tieni paragrafu Hassar: Issostitwixxi bi: “Il-valur tas-servizzi provduti mill-inter- medjarji finanzjarji li ma jigux allokati fost klijenti differenti, il-hlasijiet jew id-dhul ta' imghaxijiet fattwali lil jew minn intermed- jarji finanzjarji ma humiex aggustati biex jeliminaw il-margni li jirrappreżentaw l- jigu addebitati mill- li ammonti intermedjarji finanzjarji. Partita ta' aggusta- ment hi mehtiega fl-allokazzjoni tal-kont ta' dhul primarju ta' intermedjarji finanz- jarji u ta' industrija nominali li dwarha, bi konswetudini, ir-riżultat kollu ta' intermed- finanzjarji hu allokat bhala konsum jarji intermedju. ” impliciti finanzjarji imghaxijiet fattwali “Ma hemmx bżonn li l-valur tas-servizzi provduti mill-intermedjarji finanzjarji li ma jigux allokati fost klijenti differenti, il-hlasi- jiet jew id-dhul ta' lil jigu jew minn intermedjarji aggustati biex jeliminaw il-margni li jirrap- preżentaw l-ammonti impliciti li jigu adde- bitati mill-intermedjarji L- ammonti ta' imghax mhallsin minn min jis- sellef lil intermedjarji finanzjarji ghandhom l-addebita- jitnaqqsu bil-valuri menti pagabbli, waqt ta' imghaxijiet li jigu ricevuti minn depożitanti ghandhom bl-istess mod jiżdiedu. Il-valuri l-addebitamenti huma meqjusa bhala ta' hlasijiet ghal servizzi pprovduti minn inter- lill-klijenti taghhom u medjarji mhux bhala hlasijiet ta' imghax. ” ta' l-ammonti stmati li finanzjarji. finanzjarji Il-Kapitolu 8 8. 09. NOTA TA' SPJEGAZZJONI: It-Tabelli A. I. 1 u Żid mal-figuri ppreżenati: A. I. 2, biex juru l-konsegwenzi ta' l-allokaz- zjoni tal-FISIM fuq il-figuri ppreżentati fil- kapitolu 8 “Sekwenza ta' kontijiet u partiti li jibbilancjaw” (eżempju numeriku). 10/Vol. 1 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 103 8. 14. Hassar: Issostitwixxi bi: tar-riżultat “Billi s-servizzi ta' intermedjazzjoni finanz- (FISIM) ma jarja kkalkolati direttament humiex allokati lil setturi ta' utenti, it-total tal-valur tal-FISIM hu meqjus bhala l-konsum intermedju ta' settur nomi- nali b'riżultat żero u valur negattiv miżjud ugwali fil-qies iżda oppost fis-sinjal ghall- konsum intermedju. B'dan il-mod il-valur miżjud tas-setturi u industriji kollha flim- kien hu mnaqqas fit-total b'dan l-ammont. Biex tkun li ma tigix inserita ehfef, hu possibbli kolonna supplementari ghas-settur nomi- nali, iżda minflok li titqies il-figura korris- pondenti fil-kolonna ekonomija totali. ” il-preżentazzjoni tal-kontijiet ta' “Billi s-servizzi ta' intermedjazzjoni finanz- (FISIM) huma jarja kkalkolati direttament allokati lil setturi ta' utenti, certi partijiet ta' hlasijiet imghaxijiet huma klassifikati mill-gdid bhala hlasijiet ta' servizzi. Din il- klassifikazzjoni mill-gdid ghandha konse- gwenzi ghall-valuri ta' riżultat u konsum intermedju (kif ukoll ghall-valuri ta' impor- tazzjonijiet, esportazzjonijiet u konsum finali). ” 8. 24. Hassar: Issostitwixxi bi: ta' utenti, tal-kont setturi lil fl-allokazzjoni “Billi s-servizzi ta' intermedjazzjoni finanz- (FISIM) huma jarja kkalkolati direttament il-partita allokati ‘imghax' tad-dhul primarju tikkorrispondi ghall-imghax li jit- hallas u jigi ricevut wara li jkun tnaqqas il- FISIM minn dak li ghandu attwalment jit- hallas minn min jissellef u jiżdied ma' dak li attwalmemnt ghandu jigi ricevut minn min isellef. ” “Billi s-servizzi ta' intermedjazzjoni finanz- jarja kkalkolati direttament (FISIM) ma humiex allokati lil setturi ta' utenti, l-entrati imghaxijiet huma dwak ghal murija ghal jigi ricevut. imghax fattwali pagabbli u li Isir aggustament ghal fil-kolonna riżorsi korporazzjonijiet finanzjarji (b'sinjal negat- (b'sinjal tiv) u fil-kolonna settur nominali pożittiv). Biex il-preżentazzjoni tal-kontijiet tkun ehfef, hu possibbli li ma tigix inserita kolonna supplementari ghas-settur nomi- tigi ppreżentata l- nali, iżda minflok li figura korrispondenti fil-kolonna ekono- mija totali. ” Il-Kapitolu 9 9. 25 (a) Hassar: “il-konsum intermedju mill-industrija jink- ludi l-użu ta' servizzi intermedjarji finanz- indirettament li huma rre- jarji kkalkolati gistrati l- paragrafu 9. 33);” f'industrija nominali (ara 104 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 10/Vol. 1 9. 25(b) Hassar: “bit-tnaqqis ta' l-użu ta' servizzi intermed- indirettament (li jarji finanzjarji kkalkolati huma rregistrati f'industrija nominali, ara l-paragrafu 9. 33);” 9. 33. Hassar: “Matul it-tabelli ta' provvista u użu, il-klas- sifikazzjoni ta' l-industrija NACE REV 1 hi estiża ma' industrija nominali ghall-użu ta' servizzi intermedjarji finanzjarji kkalkolati indirettament. Fit-tabella tal-provvista, ma hemm l-ebda entrata ghal operazzjonijiet ghal din l-industrija. Fit-tabella ta' l-użu, l-użu totali ta' servizzi intermedjarji finanz- jarji kkalkolati indirettament hu kkalkolat bhala l-konsum intermedju ta' din l-indus- trija nominali. Billi din l-industrija nominali ma ghandhiex operazzjonijiet ohra, iż- żejjed nett tal-gestjoni taghha hu negattiv bl-ammont tal-konsum intermedju taghha; il-komponenti tal-valur miżjud taghha huma żero. Bhala konse- gwenza, l-valur miżjud gross totali taghha hu ekwivalenti ghaż-żejjed nett (negattiv) tal-gestjoni taghha. ” kollha l-ohra 10/Vol. 1 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 105 - l a t t n o. K I t n o K / i n o j z - z u d o r p i n a r r a b. 1 1. I I 2 4 7 5 0 3 0 3 4 2 t e i j i t n o K l a t o T i t t e g g O - r e s u i z z i v ) i ż u ( a j i q B - d a t a j n d i - o n o k E a j i m i l a t o t H S I P N i j l i m a F n r e v G i l a r e n e g - o p r o K - o j z z a r t e i j i n - z n a n i f i j r a j - o p r o K - o j z z a r t e i j i n x u h m - z n a n i f i j r a j 0 3 0 3 8 4 8 4 8 1 – c n a l i b / d u j ż i m r u l a V. 1 B 8 1 – 8 4 i n a r r a b 8 1 – i n o j t s e g - l a t d e j j e Ż. 2 B 8 1 – 8 4 7 5 3 6 8 4 t a t l u ż i R 1 P. j u d e m r e t n i m u s n o K 2 P. 8 1 0 6 0 3 7 2 0 3 0 3 4 2 – c n a l i b ' a t i t i t r a p u t e i j i n o j z z a r e p O ' a t t e i j i n o j z z a t r o p m I 2 7 P. i z z i v r e s ' a t t e i j i n o j z z a t r o p s E 2 6 P. i z z i v r e s - o p r o K - o j z z a r t e i j i n x u h m - z n a n i f i j r a j - o p r o K - o j z z a r t e i j i n - z n a n i f i j r a j n r e v G i l a r e n e g i j l i m a F H S I P N - o n o k E a j i m i l a t o t a j i q B - d a t a j n d i i t t e g g O - r e s u i z z i v ). s e r ( 2 - z a r e n e G - l a t i n o j z - d a t t n o k l u h d - z a k o l l A - l a t i n o j z - d a t - i r p t n o k l u h d u j r a m 2 2. 2 1. I I 0 3 2 1 2 9 0 2 2 2 7 1 9 4 5 3 4 1 6 0 1 3 3 x a h g m I 1 4 D. 6 5 6 0 1 5 3 1 2 – 8 4 1 4 – - r e t n i l u h d ' a t c n a l i B. 5 B 1 4 – 8 4 1 2 – j u d e m 4 1 5 3 6 1 7 1 2 2 2 3 1. 2. I I 2 2 2 2 1 5 3 1 2 – 8 4 1 4 – i l i b b n o p s i d l u h D. 6 B 1 4 – 8 4 1 2 – 5 3 1 2 2 - z u b i r t s i D i n o j z a j r a d n o k e s t n o k - l a t l u h d - d a t - d a t - l a t. 4. I I u ż U t n o k l u h d i l a n i f m u s n o k - l a t ż e j j e p S 3 P. 6 9 1 3 8 2 i n a r r a b / t t e n c n a l i b , a v r e s i R n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6 l a t o T t e i j i t n o K 2 4 7 2 0 3 0 3 0 3 2 2 2 2 2 8 2 - l a t t n o. K I t n o K / i n o j z - z u d o r p i n a r r a b - z a r e n e G - l a t i n o j z - d a t t n o k l u h d - z a k o l l A - l a t i n o j z - d a t - i r p t n o k l u h d u j r a m. 2 1. I I - z u b i r t s i D i n o j z a j r a d n o k e s t n o k - l a t l u h d - d a t. 2. I I - d a t - l a t. 4. I I u ż U t n o k l u h d. 1 1. I I q u s - s i f x u h m i r u t t u d o r p l a h g t e i l i d b i t i ż u l k n i , i l a n o j z z u t i t s i i r u t t e s l a h g M I S I F - l a t i n o j z z a k o l l a - l ' a t t t e f f E – 1. I. A a l l e b a T 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. i s r o ż i R i ż U 106 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 10/Vol. 1. 1 1. I I t e i j i t n o K l a t o T i t t e g g O - r e s u i z z i v ) i ż u ( - l a t t n o. K I 8 4 i n o j z - z u d o r p 8 4 8 4 a j i q B - d a t a j n d i - o n o k E a j i m i l a t o t 8 4 H S I P i j l i m a F n r e v G - e n e g i l a r - o p r o K - o j z z a r t e i j i n - o p r o K - o j z z a r t e i j i n x u h m - z n a n i f - z n a n i f i j r a j i j r a j - i m o N i l a n t e i j i t n o K - e p O - o j z z a r u t e i j i n i t i t r a p ' a t c n a l i b - o p r o K - o j z z a r t e i j i n x u h m - o p r o K - o j z z a r t e i j i n - z n a n i f - z n a n i f i j r a j i j r a j n r e v G - e n e g i l a r i j l i m a F H S I P - o n o k E a j i m i l a t o t a j i q B - d a t a j n d i i t t e g g O - r e s u i z z i v ). s e r ( l a t o T t e i j i t n o K 8 4 8 4 8 4 8 4 – c n a l i b / d u j ż i m r u l a V. 1 B 8 4 – i n a r r a b 8 4 – i n o j t s e g - l a t d e j j e Ż. 2 B 8 4 – 8 4 8 4. 1 1. I I t a t l u ż i R 1 P. j u d e m r e t n i m u s n o K 2 P. 8 4 8 4 8 4 - l a t t n o. K I - z u d o r p i n o j z - z a k o l l A - l a t i n o j z - d a t - i r p t n o k l u h d u j r a m - z u b i r t s i D i n o j z a j r a d n o k e s t n o k - l a t l u h d - d a t. 2. I I - d a t - l a t. 4. I I u ż U t n o k l u h d 8 4 – 8 4 - l l a h g t n e m a t s u g g A 9 1 1 P. M I S I F 6 – 2 – 6 1 7 2 – 8 4 1 4 – - i r p l u h d ' a t c n a l i B. 5 B 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – u j r a m 6 – 2 – 6 1 7 2 – 8 4 1 4 – i l i b b n o p s i d l u h D. 6 B 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – i n a r r a b / t t e n c n a l i b , a v r e s i R n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6 - z a r e n e G - l a t i n o j z - d a t t n o k l u h d. 2 1. I I 2 2 2 2 2 0 0 2 5 3 3 2 1 5 2 1 5 2 x a h g m I 1 4 D. 6 6 7 7 9 3 7 1 7 6 0 2 6 1 2 2 2 - z a r e n e G - l a t i n o j z - d a t t n o k l u h d - z a k o l l A - l a t i n o j z - d a t - i r p t n o k l u h d u j r a m. 2 1. I I - z u b i r t s i D i n o j z a j r a d n o k e s t n o k - l a t l u h d - d a t. 2. I I - d a t - l a t. 4. I I u ż U t n o k l u h d 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. s s i b i i l a n m o n r u t t e s - s i l M I S I F - l a t i n o j z z a k o l l a - l ' a t t t e f f E –. 2. I. A a l l e b a T i s r o ż i R i ż U 10/Vol. 1 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 107 L-ANNESS II EMENDA LILL-ANNESS II TA' L-ANNESS A MAR-REGOLAMENT (KE) Nru 2223/96 It-test li gej huwa mhassar mit-tielet sentenza ta' l-ewwel paragrafu tal-punt 11: “: dhul fuq il-proprjeta bl-interessi dovuti mnaqqsa, bl-eżklużjoni ta' kwalunkwe dhul fuq il-proprjeta rcevuti mill- investimenti tal-fondi taghhom stess. ” L-ANNESS III KALKOLAZZJONI TAL-FISIM 1. KALKOLAZZJONI TA' L-“OUTPUT” TAL-FISIM PERMEZZ TAS-SETTUR S122 U S123 (a) Informazzjoni statistika mehtiega Ghal kull wiehed mis-subsetturi S122 u S123 (1), huwa necessarju li tintuża l-iskeda tal-hażniet medji ta' self, depożiti (maqsuma minn setturi fl-użu) u siguratajiet ta' xort'ohra mill-ishma mahruga minn F1 ghall-perjodu (medja ta' erba' kwarti) u l-interessi migmugha, wara allokazzjoni mill-gdid ta' sussidji ta' rati ta' interessi ghar- recipjenti attwali taghhom kif definit mill-ESA ta' l-1995. (b) L-ghażla ta' rata ta' referenza Fil-“balance sheets” ta' intermedjarji finanzjarji inklużi f'S122 u S123 self u depożiti ma' entitajiet reżidenti ghandhom jigu maqsuma biex ikun hemm distinzjoni bejn self u depożiti: – – li huma “interbank” (jigifieri fi hdan l-entitajiet istituzzjonali inklużi fis-setturi S122 u S123); li huma mehuda mas-setturi istituzzjonali fl-użu (S11 – A124 – S125 – S13 – S14 – S15) (hlief mal-banek centrali). Flimkien ma' dan, self u depożiti mal-bqija tad-dinja (S2) ghandhom ukoll jigu maqsuma f'self u depożiti ma intermedjarji finanzjarji mhux reżidenti u self u depożiti fi hdan ohrajn mhux reżidenti. Fil-perjodu ta' prova ta' hames snin l-Istati Membri huma mehtiega li jikkumparaw ir-riżultati dwar l-allokaz- zjoni tal-FISIM bl-użu tar-rata ta' referenza interna kkalkolata skond l-erba' metodi li gejjin: Il-Metodu 1 Biex jigi miksub l-“output” tal-FISIM ta' l-FI reżidenti skond is-settur istituzzjonali, ir-rata ta' referenza interna hija kkalkolata bhala l-proporzjon ta' interessi rcevuti fuq self bejn S122 u s123 u hażniet ta' self bejn S122 u S123. interessi rcevuti fuq self bejn S122 u S123 hażniet ta' self bejn S122 u S123 Metodu 2 Biex tigi miksuba l-“output” tal-FISIM ta' l-FI residenti skond is-settur istituzzjonali, ir-rata ta' referenza interna hija kkalkolata bhala l-medja miżuna tar-rati fuq kemm djun “interbank” u kemm sigurtajiet ta' xort' ohra minn ismha mahruga mill-FI. Il-Piżijiet huma l-livell ta' hażniet fl-intestaturi self bejn FI reżidenti inklużi f'S122 u s123 u sigurtajiet ta' xort' ohra minn ishma mahruga mill-intermedjarji reżidenti finanzjarji inklużi f'S122 u S123. (1) L-intermedjarji finanzjarji li ghandhom jigu kkunsidrati huma s-setturi S122 (istituzzjonijiet finanzjarji monetarji ohra) u S123 (inter- medjarji finanzjarji ohra, hlief korporazzjonijiet ta' assigurazzjoni u fondi tal-pensjoni), hlief fondi ta'investimenti 108 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 10/Vol. 1 interessi rcevuti fuq djun bejn S122 u S123 + interessi fuq sigurtajiet ta' xort'ohra minn ishma mahruga minn S122 u S123. hażniet ta' self bejn S122 u S123 + sigurtajiet ta' xort'ohra minn ishma mahruga minn S122 u S123 Jekk il-karatteristici istituzzjonali tas-sistemi bankarja nazzjonali ma jippermettux il-kalkolazzjoni ta' din ir-rata (eż. ghaliex il-banek ma johorgux sigurtajiet ta' xort' ohra min ishma), allura rata alternattiva ta' referenza ghandha tigi wżata. Din ir-rata tista' tigi kkalkolata bl-użu tal-hażniet u l-“flows” fuq l-interessi ta' l-effetti (bl- eżklużjoni tad-djun)/lijabilitajiet (bl-eżklużjoni tad-depożiti) li żmien medju taghhom ghall-maturità huwa l- iktar qrib ghal dak tal-lijabilitajiet fil-“balance sheets” FI inklużi f'S122 u S123. Metodu 3 Biex jigi miksub l-“output” tal-FISIM ta' l-FI reżidenti skond is-settur istituzzjonali, żewg rati ta' referenza jistghu jigu applikati, wahda ghal tranżazzjonijiet fil-qrib (ikkalkolati bhal fil-Metodu 1) u wahda ghal tranżazzjonijiet aktar il-quddiem, (bl-użu tar-rati ppublikati ghal sigurtajiet ta' xort' ohra minn ishma li l-maturità taghhom tip- produci mill-gdid dik tal-lijabilitajiet fil-“balance sheet” b'maturità twila). Metodu 4 Biex jigi miksub l-“output” tal-FISIM ta' l-FI reżidenti skond is-settur istituzzjonali, ir-rata ta' referenza interna hija kkalkolata skond it-tlett alternattivi hawn taht: (a) bhala medja tar-rati ta' self u depożiti li huma mehuda mas-setturi istituzzjonali reżidenti (S124 – S125 – S11 – S13 – S14 – S15) (hlief mal-banek centrali); (b) bhala medja bejn il-medja tar-rati ta' self u depożiti li huma mehuda mas-setturi istituzzjonali reżidenti fl- użu (S124 – S125 – S11 – S13 – S14 – S15) (hlief mal-banek centrali) u r-rata ta' interessi “impliciti” ikkal- kolata bhal fil-Metodu 1; (c) bhala medja bejn il-medja tar-rati ta' self u depożiti li huma mehuda mas-setturi istituzzjonali reżidenti fl- użu (S124 – S125 – S11 – S13 – S14 – S15) (hlief mal-banek centrali) u r-rata ta' interessi “impliciti” ikkal- kolata bhal fil-Metodu 2; Biex jigu determinati l-importazzjonijiet u l-esportazzjonijiet tal-FISIM, ir-rata ta' referenza wżata hija r-rata medja interbankarja miżuna mill-livelli tal-hażniet fl-intestaturi self bejn S122 u S123 minn banda, u FI mhux reżidenti mill-banda l-ohra' u “depożiti bejn S122 u S123 minn banda, u FI mhux reżidenti mill-banda l-ohra', li huma nklużi fil-”balance sheet' ta' l-intermedjarji finanzjarji. Din ir-rata kkalkolata hija r-rata ta' referenza “esterna” li hija wżata biex jigu kkalkuklati l-esportazzjonijiet u l-importazzjonijiet tal-FISIM. Fil -perjodu ta' prova l-kalkolazzjoni ghandha tigi maghmula b'distinzjoni bejn ir-rati ta' referenza interni u esterni kemm fuq il-bażi ta' l-FI reżidenti nvoluti fit-tranżazzjonijiet u kemm fuq il-bażi tal-valuti li fihom dawn it-tranżazzjonijiet huma denominati. L-Istati Membri huma mehtiega li jipprovdu Eurostat bl-informazzjoni statistika kollha wżata fil-metodologija applikata. (c) Tqassim dettaljat tal-FISIM skond is-settur istituzzjonali Ghal kull settur istituzzjonali huwa necessarju li jkun hemm l-iskeda li gejja ghas-self u d-depożiti moghtija mill-FI reżidenti: Stokkijiet Interessi rcevuti Stokkijiet Interessi pagabbli Flus mislufa mir-residenti FIs 9 = ; S 122 S 123 Depożiti mar-residenti FIs 9 = ; S122 S123 Il-FISIM totali skond is-settur istituzzjonali huma miksuba bhala s-somma tal-FISIM fuq is-self moghti lis-settur isti- tuzzjonali u l-FISIM fuq depożiti tas-settur istituzzjonali. Il-FISIM fuq self moghti lis-settur istituzzjonali – l-interessi rcevuti fuq is-self – (hażniet tas-self x ir-rata ta' referenza “interna”) 10/Vol. 1 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 109 Il-FISIM fuq id-depożiti tas-settur istituzzjonali = (il-hażniet tad-depożiti x ir-rata ta' referenza “interna”) — l-inte- ressi li ghandhom jithallsu fuq id-depożiti Parti mill-“output” huwa esportat; fuq il-bażi tal-“balance sheet” ta' l-intermedjarji finanzjarji (S122 u S123) nosser- vaw: Stokkijiet Interessi rcevuti Stokkijiet Interessi pagabbli Self lill-non-resi- denti Depożiti ta' non- residenti Il-FISIM esportati huma kkalkolati bl-użu tar-rata ta' referenza interbankarja “esterna” kif gej: Il-FISIM fuq self moghtija lil dawk mhux reżidenti (inklużi l-FI) = l-interessi rcevuti – (il-hażna tas-self x ir-rata ta' referenza “esterna”) Il-FISIM fuq id-depożiti ta' dawk mhux reżidenti “esterna”) – l-interessi li ghandhom jigu mhallsa (inklużi l-FI) = (il-hażniet tad-depożiti x ir-rata ta' referenza (d) It-Tqassim fil-konsum intermedjarju u ahhari tal-FISIM allokati lill-familji Is-servizzi li ghandhom jigu attribwiti ghad-djar ghandhom jitqassmu f': – – – konsum intermedjarju tal-familji fil-kapacità taghhom bhala sidien tad-djar, konsum intermedjarju tal-familji fil-kapacità taghhom bhala sidien ta' intrapriżi mhux inkorporati, konsum ahhari tal-familji. Jinvolvi tqassim tas-self lill-familji (hażniet u 5nteressi) f': – – – self ghad-djar, self lill-familji bhala sidien ta' intrapriżi mhux inkorporati, self iehor lill-familji. Is-Self lill-familji bhala sidien ta' intrapriżi mhux inkorporati u s-self ghad-djar huma generalment murija separata- ment fit-tqassim varju tas-self fl-istatistici finanzjarji u monetarji. Self iehor lill-familji jista' jigi miksub b' tnaqqis. Il- FISIM ghal self lill-familji ghandhom jigu mqassma fuq tlett affarijiet (self ghad-djar, self lill-familji bhala sidien ta' intrapriżi mhux inkorporati u self iehor lill-familji) fuq il-bażi ta' informazzjoni fuq il-hażniet u interessi ghal kull wiehed mit-tlett gruppi. Is-Self ghad-djar mhuwiex identiku ghal self fuq ipoteka, ghaliex self fuq ipoteka jista' jkollu skopijiet ohra. Id-depożiti tal-familji ghandhom jigu mqassma f': – – depożiti lill-familji bhala sidien ta' intrapriżi mhux inkorporati, depożiti ta' individwi. Fl-assenza ta' l-istatistici tad-depożiti tal-familji bhala sidien ta' intrapriżi mhux inkorporati fil-perjodu ta' prova ta' hames snin l-Istati Membri huma mehtiega li jikkumparaw ir-riżultati ta' l-allokazzjoni tal-FISIM bl-użu taż-żewg metodi li gejjin: Metodu 1 Il-hażniet jistghu jigu kkalkolati fuq il-bażi tal-proporzjon tad-depożiti ghall-valur miżjud osservat ghall-korporaz- zjonijiet ta' l-iżghar daqs u estrapolat ghall-intrapriżi mhux inkorporati. Metodu 2 Il-hażniet jistghu jigu kkalkolati fuq il-bażi tal-proporzjon tad-depożiti ghall-profitt osservat fejn jidhlu l-korporaz- zjonijiet ta' l-iżghar daqs u estrapolat fejn jidhlu l-intrapriżi mhux inkorporati. Il-FISIM fuq id-depożiti tal-familji ghandhom jigu mqassma bejn il-FISIM fuq id-depożiti tal-familji bhala sidien ta' intrapriżi mhux inkorporati u dawk fuq id-depożiti tal-familji bhala konsumaturi fuq il-bażi tal-hażniet medji ta' dawn iż-żewg kategoriji, li ghalihom, minhabba nuqqas ta' aktar informazzjoni, l-istess rata ta' interessi tista' tigi wżata. Bhala alternattiva, specjalment fil-każ ta' l-assenza ta' iktar informazzjoni dettaljata fuq self u depożiti tal-familji, il- FISIM lill-familji jistghu jigu allokati lill-konsum intermedjarju u lill-konsum ahhari b'assigurazzjoni li s-self kollu huwa attribwit ghall-familji bhala produtturi jew sidien ta' djar u li d-depożiti kollha huma attribwiti ghall-familji bhala konsumaturi. 110 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 10/Vol. 1 2. IL-KALKOLAZZJONI TA' INTERMEDJAZZJONI FINANZJARJA IMPURTATA FI mhux reżidenti jaghtu self lil reżidenti u jircievu depożiti mir-reżidenti. Skond is-settur istituzzjonali huwa neces- sarju li jkun hemm l-iskeda li gejja: hazniet li ghand- Interessi hom jigu rcevuti min mhux residenti Fls hażniet li ghand- Interessi hom jithallsu min mhux residenti Self li nies mhux residenti Depożiti ma mhux residenti Fls L-intermedjazzjoni finanzjarja impurtata minn kull settur istituzzjonali hija ghalhekk ikkalkolata kif gej: Il-FISIM impurtati ghas-self = l-interessi li ghandhom jigu rcevuti mill-FI mhux reżidenti – (il-hażna tad-depożiti x ir-rata ta' referenza “esterna”) Il-FISIM impurtati ghad-depożiti = (il-hażna tad-depożiti x ir-rata ta' referenza “esterna”) – l-interessi li ghandhom jigu mhallsa mill-FI mhux reżidenti 3. IL-FISIM BI PREZZIJIET KOSTANTI Id-differenza bejn ir-rata ta' referenza u r-rata effettiva ta' interessi tirrapreżenta l-margini miksub mill-intermedjarju finanzjarju u ghalhekk tista' tigi kkunsidrata bhala l-prezz imhallas ghas-servizz moghti. Il-FISIM bi prezzijiet kos- tanti huma miksuba bhala riżultat tad-divizjoni tal-valur tal-FISIM fuq is-self bejn id-depożiti miżmuma minn S122 u S123 b'dan il-prezz. Il-hażniet fuq is-self u d-depożiti huma ivvalutati ghal darb'ohra biex jigu bbażati prezzijiet perjodici bl-użu ta' indici generali tal-prezzijiet (eż. “the implicit price deflator” ghad-domanda domestika finali). FISIM fuq il-flus mislufa lill-istituzzjoni partikolari fuq prezz fiss FISIM fuq id-depożiti fissi ta' l-istituzzjoni FISIM fuq il-flusa misluffa lis-settur _______________________________________________________ istituzzjonali diviż ma l-indici tal-prezz FISIM fuq il-flus depożitati fis-settur _______________________________________________________ istituzzjonali diviż ma l-indici tal-prezz = = Margin bażiku diviż ma' _______________________________________________________ margin effettiv Margin bażiku diviż ma' _______________________________________________________ margin effettiv Il-margini bażiku perjodiku fuq is-self = ir-rata effettiva t'interessi fuq is-self – ir-rata ta' referenza Il-margini bażiku perjodiku fuq id-depożiti = ir-rata ta' referenza – ir-rata effettiva t'interessi fuq id-depożiti


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 461/98 van Ilona GRAENITZ aan de Commissie. Controle van levensmiddelen

eurovoc_concepts:
EU aid
food inspection
foodstuff
non-governmental organisation

formats: html pdf print

text: 2. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 304/109 (98/C 304/163) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0452/98 van Luigi Florio (PPE), Claudio Azzolini (PPE), Giacomo Santini (PPE), Alessandro Danesin (PPE), Livio Filippi (PPE) en Alessandro Fontana (PPE) aan de Commissie Betreft: Melkquota in Italie¤ en door de kopers ingehouden bedragen (27 februari 1998) Overwegende dat het beheer van de melkquota in Italie¤, zoals algemeen bekend, op zijn zachtst gezegd op chaotische wijze is gevoerd; dat de commissie van onderzoek ad hoc die verleden jaar door de Italiaanse regering is benoemd onder meer aan het licht heeft gebracht dat een groot deel van de verantwoordelijkheid voor dit falend beheer moet worden toegeschreven aan de overheid; dat de vertegenwoordigers van de onafhankelijke vakverenigingen van zuivelproducenten (Cobas-latte) die op 29 januari 1998 te Brussel zijn ontvangen door het hoofd van het kabinet van Commissaris Fischler, Corrado Pirzio Biroli, en door de adjunct-directeur van DG VI, Franco Milano, onder meer gevraagd hebben, als maatregel om de dreigende ondergang van vele landbouwbe- drijven te voorkomen, de enorme bedragen die door de kopers zijn ingehouden in bewaring te geven aan de producenten, zolang geen klaarheid bestaat over de werkelijke verantwoordelijkheid voor de overschrijdingen; vraag ik de Commissie of zij een dergelijke procedure acceptabel acht, ervan uitgaande dat er geen reden is om aan te nemen dat de kopers meer garanties voor solvabiliteit bieden dan de producenten en dat de communautaire verordening 3950/92 (1) in dit opzicht niet zeer duidelijk is? (1) PB L 405 van 31. 12. 1992, blz. 1. Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (25 maart 1998) De Commissie kan het door de vertegenwoordigers van de onafhankelijke vakverenigingen van zuivelprodu- centen gedane voorstel om de door de kopers ingehouden heffingsbedragen bij de producenten in bewaring te geven, niet steunen. Op grond van artikel 2, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 3950/92 van de Raad van 28 december 1992 tot instelling van een extra heffing in de sector melk en zuivelproducten, betaalt de heffingsplichtige koper aan de bevoegde instantie van de lidstaat het verschuldigde bedrag dat hij ofwel inhoudt op de prijs die hij voor de melk moet betalen aan de producent, die de uiteindelijke schuldenaar van de heffing is, ofwel op een andere wijze met passende middelen int. De koper speelt dus een sleutelrol wat de inhouding van de heffing en de betaling van het aan de bevoegde instantie verschuldigde bedrag betreft. Verder speelt de koper ook een essentie¤le rol bij het doorgeven van de melkleverantiecijfers aan de instantie die moet nagaan of de koper voldoet aan zijn verplichtingen als bedoeld in artikel 3 van Verordening van de Commissie (EEG) nr. 536/93 van 9 maart 1993 tot vaststelling van de uitvoeringsbepalingen voor de extra heffing in de sector melk en zuivelproducten (1). Indien de koper zijn verplichtingen niet nakomt, kunnen sancties tegen hem worden getroffen. De Commissie hecht bijzonder veel belang aan de inachtneming van de termijn voor het doorgeven van de cijfers over de leveranties, en van de termijn voor het betalen van de heffing. In geval van vertragingen bij het doorgeven van de bedoelde cijfers of bij het betalen van de heffing door de koper, zou de doeltreffendheid van de regeling in gevaar komen. Men mag niet vergeten dat de koper zowel ten aanzien van de Commissie als ten aanzien van de lidstaat, als referentiepunt wordt beschouwd omdat het aantal kopers veel kleiner is dan het aantal producenten. (1) PB L 57 van 10. 3. 1993. (98/C 304/164) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0461/98 van Ilona Graenitz (PSE) aan de Commissie (16 februari 1998) Betreft: Controle van levensmiddelen 1. Is het DG 24 bekend dat er momenteel in diverse lidstaten een particulier initiatief is ontwikkeld › de Europese Werkgemeenschap voor levensmiddelencontrole en consumentenbescherming (EALV, EWFC) › die zich onder meer ten doel heeft gesteld de controlewerkzaamheden in Europa te harmoniseren en daarmee tot een betere bescherming van de consument te komen?


title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/4/ES zo 16. februára 1998, ktorá mení a dopĺňa smernicu 93/38/EHS o koordinácii postupov verejného obstarávania subjektov pôsobiacich vo vodnom, energetickom, dopravnom a telekomunikačnom sektore

eurovoc_concepts:
energy distribution
energy production
energy transport
means of public conveyance
public contract
telecommunications

text: 06/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 91 31998L0004 L 101/1 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 1. 4. 1998 SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 98/4/ES zo 16. februára 1998, ktorá mení a dopĺňa smernicu 93/38/EHS o koordinácii postupov verejného obstarávania subjektov pôsobiacich vo vodnom, energetickom, dopravnom a telekomunikačnom sektore EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej články 57 ods. 2, 66 a 100a, so zreteľom na návrh Komisie (1), a povinností týkajúcich sa verejného obstarávania z hľadi- ska dosiahnutia liberalizácie a rozšírenia svetového obcho- du; keďže dohoda nemá žiadny priamy účinok; (2) pretože smernica 93/38/EHS (5) skoordinovala národné postupy týkajúce sa postupov verejného obstarávania sub- jektov pôsobiacich vo vodnom, energetickom, dopravnom a telekomunikačnom sektore, aby sa zaviedli rovnaké pod- mienky súťaže pre také objednávky vo všetkých členských štátoch; so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výbo- ru (2), (3) konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 189b zmlu- vy (3) na základe spoločného textu schváleného zmierovacím výborom 26. novembra 1997, (1) keďže Rada svojím rozhodnutím 94/800/ES z 22. decem- bra 1994, týkajúcim sa záverov prijatých v mene Európ- skeho spoločenstva, pokiaľ ide o záležitosti v jeho prísluš- nosti, o dohodách dosiahnutých v rámci Uruguajského kola mnohostranných rokovaní (1986-1994) (4), schvále- ných v mene spoločenstva, medzi iným, dohodu o verej- nom obstarávaní (v ďalšom texte len „dohoda“), ktorej úče- lom je vytvoriť mnohostranný rámec vyvážených práv (1) Ú. v. ES C 138, 3. 6. 1995, s. 49 a Ú. v. ES C 28, 29. 1. 1997, s. 4. (2) Ú. v. ES C 256, 2. 10. 1995, s. 4 a Ú. v. ES C 212, 22. 7. 1996, s. 13. z 22. októbra 1996 Stanovisko Európskeho parlamentu (3) (Ú. v. ES C 347, 18. 11. 1996, s. 25), spoločné stanovisko Rady z 20. decembra 1996 (Ú. v. ES C 111, 9. 4. 1997, s. 65) a rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 14. mája 1997 (Ú. v. ES C 167, 2. 6. 1997, s. 53). Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 16. decembra 1997 a rozhodnutie Rady z 15. decembra 1997. (4) Ú. v. ES L 336, 23. 12. 1994, s. 1 keďže obstarávatelia zahrnutí v tejto dohode, ktoré dosa- hujú súlad so smernicou 93/38/EHS, zmenenej a doplne- nej touto smernicou, a ktoré uplatňujú rovnaké opatrenia vzhľadom na podnikateľov, dodávateľov a poskytovateľov služieb z tretích štátov, signatárov dohody, ktoré sú záro- veň v súlade s dohodou; (4) keďže z hľadiska medzinárodných práv a záväzkov, prene- sených na spoločenstvo ako výsledok prijatia dohody, pra- vidlá, ktoré sa majú uplatňovať na uchádzačov vo verejnej súťaži a výrobky z tretích štátov, sú rovnaké ako pravidlá definované dohodou, ktorých rozsah nezahŕňa zmluvyu- zatvorené obstarávateľmi uvedenými v článku 2 ods. 1 písm. b) smernice 93/38/EHS, zmluvy uzatvorené obstará- vateľmi vykonávajúcimi činnosti uvedené v prílohách III, IV, V, VI a X smernice 93/38/EHS, zmluvy na poskytnutie služieb uvedených v prílohe XVI B smernice 93/38/EHS, zmluvy na poskytnutie služieb výskumu a vývoja uvede- ných v kategórii 8 prílohy XVI A smernice 93/38/EHS, zmluvy na poskytnutie telekomunikačných služieb uvede- ných v kategórii 5 prílohy XVI A smernice 93/38/EHS, ktorých čísla všeobecnej klasifikácie výrobkov (CPC) sú 7524, 7525 a 7526 a zmluvy na poskytnutie finančných (5) Ú. v. ES L 199, 9. 8. 1993, s. 84. Smernica naposledy zmenená a dopl- nená aktom o pristúpení z roku 1994. 92 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 3 služieb uvedené v kategórii 6 prílohy XVI A smernice 93/38/EHS, spojené s vydávaním, predajom, kúpou alebo prevodom cenných papierov alebo iných finančných nástrojov a centrálnymi bankovými službami; keďže určité ustanovenia dohody zavádzajú priaznivejšie podmienky pre uchádzačov vo verejnej súťaži ako sú pod- mienky stanovené v smernici 93/38/EHS; keďže pri uzatváraní zmlúv obstarávateľmi v zmysle dohody, možnosti prístupu k objednávkam verejných zmlúv na služby, dodanie tovaru a zhotovenie prác, ktoré sú podľa zmluvy dostupné podnikom a výrobkom z člen- ských štátov, musia byť minimálne tak priaznivé, ako sú podmienky prístupu k verejným zmluvám v rámci spolo- čenstva, zjednotené podľa opatrení obsiahnutých v dohode a platné pre podniky a výrobky z tretích štátov, ktoré pod- písali dohodu; keďže je z toho dôvodu potrebné prispôsobiť a doplniť ustanovenia smernice 93/38/EHS; keďže potreba zabezpečenia skutočného otvorenia trhu a správna rovnováha pri uplatňovaní pravidiel obstaráva- nia v týchto sektoroch si naďalej vyžaduje, aby zaintereso- vané strany boli identifikované iným spôsobom, ako je odkaz na ich právne postavenie; (5) (6) (7) (8) (9) keďže zmenami a doplneniami smernice 93/38/EHS by nemalo byť dotknuté rovnaké zaobchádzanie obstarávate- ľov pôsobiacich vo verejnom a súkromnom sektore; (10) keďže sa musí zabezpečiť, pri dodržaní článku 222 zmluvy, aby neboli dotknuté pravidlá riadiace systém majetkového vlastníctva v členských štátoch; (11) keďže uplatnenie smernice 93/38/EHS sa musí zjednodu- šiť a rovnováha, ktorá sa dosiahla v súčasnej legislatíve spo- ločenstva v oblasti verejného obstarávania v týchto sekto- roch, sa musí pokiaľ možno zachovať; (12) keďže je z toho dôvodu potrebné rozšíriť využiteľnosť urči- tých prispôsobení smernice 93/38/EHS na všetkých obsta- rávateľov a sektory zahrnuté v tejto smernici; keďže obstarávatelia sa môžu snažiť o pomoc vo forme rady alebo radu prijať, ktorá môže byť použitá pri príprave špecifikácií pre špecifické obstarávanie, za predpokladu, že takáto Rada nemá za následok vyradenie zo súťaže; (13) (14) (15) keďže otvorenie trhov v sektoroch, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, by mohlo mať nepriaznivý vplyv na hospo- dárstvo Grécka a Portugalska, ktoré budú musieť podstú- piť značné zaťaženie; keďže je vhodné, aby sa týmto člen- ským štátom poskytla dodatočná doba na implementáciu tejto smernice, PRIJALI TÚTO SMERNICU: Článok 1 IV, V, VI Bez toho, aby boli dotknuté medzinárodné práva a záväzky spo- ločenstva vyplývajúce z prijatia dohody definujúcej pravidlá, ktoré sa majú uplatňovať na uchádzačov vo verejnom obstarávaní a výrobky z tretích štátov, ktoré sú signatármi dohody, a ktorej pôsobnosť nezahŕňa zmluvy uzatvorené obstarávateľmi uvede- nými v článku 2 ods. 1 písm. b) smernice 93/38/EHS, zmluvy uzatvorené obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosti uvedené v prílohách III, a X smernice 93/38/EHS, zmluvy na poskytnutie služieb uvedených v prílohe XVI B smer- nice 93/38/EHS, zmluvy na poskytnutie služieb uvedených v kate- górii 8 prílohy XVI A smernice 93/38/EHS, zmluvy na poskytnu- tie telekomunikačných služieb uvedených v kategórii 5 prílohy XVI A smernice 93/38/EHS, a ktorých čísla všeobecnej klasifiká- cie výrobkov (CPC) sú 7524, 7525, a 7526, a zmluvy na poskyt- nutie finančných služieb uvedených v kategórii 6 prílohy XVI A smernice 93/38/EHS spojené s emisiou, predajom, kúpou alebo prevodom cenných papierov alebo iných finančných nástrojov a centrálne bankové služby, sa smernica 93/38/EHS mení takto: 1. v článku 14 a) odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Táto smernica sa uplatní na: a) zmluvy uzatvorené obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosti uvedené v prílohe X (1) za predpokladu, že predpokladaná hodnota bez dane z pridanej hod- noty (DPH), je minimálne: i) 600 000 ECU v prípade zmlúv na dodanie tovaru a zmlúv na poskytnutie služieb; ii) 5 000 000 ECU v prípade zmlúv na zhotovenie prác; b) zmluvy uzatvorené obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosti uvedené v prílohách I, II, VII, VIII a IX (2) za predpokladu, že predpokladaná hodnota bez DPH je minimálne: keďže Komisia by mala umožniť malým a stredným pod- nikom školenie a informačný materiál, ktoré potre- bujú na to, aby sa mohli plne podieľať na meniacom sa trhu verejného obstarávania; i) ekvivalent 400 000 ECU zvláštnych práv čerpa- nia (SDR) v prípade zmlúv na dodanie tovaru a zmlúv na poskytnutie služieb uvedenýchv prí- lohe XVI A, okrem služieb výskumu a vývoja 06/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 93 uvedených v kategórii 8 a kategórii 5 telekomu- nikačných služieb, ktorých čísla CPC sú 7524, 7525 a 7526; ii) 400 000 ECU v prípade zmlúv na poskytnutie iných služieb, ako sú služby uvedené v bode i); iii) ekvivalent 5 000 000 ECU SDR v prípade zmlúv na zhotovenie prác; c) zmluvy uzatvorené obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosti uvedené v prílohách III, IV, V a VI (3) za predpokladu, že predpokladaná hodnota bez dane z pridanej hodnoty (DPH) je minimálne: i) 400 000 ECU v prípade zmlúv na dodanie tova- rov a poskytnutie služieb; ii) 5 000 000 ECU v prípade zmlúv na zhotovenie prác; (1) Príloha X: (2) Príloha I: Príloha II: Príloha VI: obstarávatelia v telekomunikačnom sektore. obstarávatelia v sektoroch výroby, dopravy alebo distribúcie pitnej vody. obstarávatelia v sektoroch výroby, dopravy alebo distribúcie elektrickej energie. obstarávatelia v oblasti mestskej železničnej, električkovej, trolejbuso- vej alebo autobusovej dopravy. Príloha VIII: obstarávatelia v oblasti letiskových zariadení. Príloha IX: (3) Príloha III: obstarávatelia v oblasti námorných alebo vnútrozemských riečnych prí- stavov alebo iných terminálových zariadení. obstarávatelia v sektoroch dopravy alebo distribúcie plynu alebo tepla. Príloha IV: obstarávatelia v sektoroch prie- skumu a ťažby ropy alebo plynu. Príloha V: obstarávatelia v sektoroch prie- skumu a ťažby uhlia alebo iných pev- ných palív. Príloha VI: obstarávatelia v oblasti železničnej dopravy. “ vychádza z priemerných denných kurzov týchto mien vyjadrených v ECU v priebehu 24 mesiacov, končiacpo- sledný deň augusta predchádzajúcej revízie účinnej od 1. januára. Tieto hodnoty sa uverejnia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev na začiatku novembra. 15. Prahové hodnoty dohody o verejnom obstarávaní v rámci Uruguajského kola mnohostrannýchrokovaní (*), ďalej len ‚dohoda‘, vyjadrené v ECU, sa v zásade revidujú každé dva roky s účinnosťou od 1. januára 1996. Výpo- čet takých hodnôt vychádza z priemerného denného kurzu ECU vyjadreného v SDR v priebehu 24 mesiacov, končiac posledný deň augusta predchádzajúcej revízie účinnej od 1. januára. 16. Spôsob výpočtu stanovený v odsekoch 14 a 15 sa preskúma podľa druhého pododseku článku 5 ods. 1 písm. c) smernice 93/36/EHS (*) Rozhodnutie Rady 94/800/ES z 22. decembra 1994 týkajúce sa záverov prijatých v mene Európskeho spoločenstva, pokiaľ ide o záležitosti v jej príslušnosti a vzťahujú sa k dohodám dosiahnutým v rámci Uru- guajského kola mnohostranných rokovaní (1986- 1994) (Ú. v. ES L 336, 23. 12. 1994, s. 1)“; 2. článok 21 ods. 2 písm. c) sa nahrádza takto: „c) obstarávatelia následne vyzvú všetkých záujemcov, aby pred začiatkom výberu účastníkov verejnej súťaže alebo účastníkov svoj záujem na základe podrobných informácií o dotknutej zmluve. Informácie musia obsahovať aspoň: rokovacích potvrdili konaní i) druh a množstvo, vrátane všetkých možností ďal- šieho obstarávania, prípadne predpokladanú dobu, kedy sa tieto možnosti môžu uplatniť; v prípade opakujúcich sa zmlúv, druh a množstvo, prípadne predpokaldanú dobu následného vyhlásenia obsta- rávania na práce, dodanie tovarov alebo poskytnu- tie služieb, ktoré majú byť predmetom obstarávania; ii) či ide o užšiu súťaž alebo rokovacie konanie; iii) prípadne dátum začiatku alebo dokončenia dodávky tovarov alebo vykonania prác alebo slu- žieb; b) doplnia sa nasledovné odseky: „14. Prahové hodnoty v národných menách stanovené v odseku 1 sa v zásade revidujú každé dva roky s účin- januára 1996. Výpočet takých hodnôt nosťou od 1. iv) adresa a lehota na predloženie návrhu na základe výzvy na predkladanie ponúk do súťaže, ako aj jazyk alebo jazyky, v ktorých musia byť predkla- dané; 94 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 3 v) vi) obstarávateľa zmluvu adresa a poskytujúceho všetky informácie potrebné na zís- kanie špecifikácií a iných dokumentov; uzatvárajúceho ekonomické všetky technické požiadavky, finančné záruky a informácie požadované od dodá- vateľov, podnikov alebo poskytovateľov služieb; a vii) výška čiastky a platobné podmienky každej sumy platenej za dokumentáciu týkajúcu sa obstaráva- cieho postupu; a viii) či obstarávateľ predkladanie vyzýva ponúk na kúpu, lízing, nájom alebo kúpu na splátky alebo viaceré druhy z týchto ponúk. “; na 3. článok 22 ods. 1 písm. b) sa nahrádza takto: „b) v prípade zmlúv na zhotovenie prác, hlavné charakteri- stiky zmlúv na zhotovenie prác, ktoré obstarávatelia zamýšľajú uzavrieť, ktorých predpokladaná hodnota nie je nižšia, ako je: — prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. a) bode ii), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohe X, — prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. b) bode iii), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohách I, II, VII, VIII a IX, alebo obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílo- hách I, II, VII, VIII a IX, alebo — prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. c) bode i), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohách III, IV, V a VI. 2. Tento článok sa uplatní na všetky súťaže návrhov, ktorých celková čiastka súťažných cien a platieb účastníkom nie je nižšia, ako je: — prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. a) bode i), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohe X, — prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. b) bode i) alebo ii), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obsta- rávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohách I, II, VII, VIII a IX, alebo — prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. c) bode i), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohách III, IV, V a VI. “; 5. článok 24 ods. 2 sa nahrádza takto: „2. Informácie poskytované podľa časti I prílohy XV alebo podľa prílohy XVIII sa uverenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. V tejto súvislosti Komisia rešpektuje akékoľvek citlivé obchodné aspekty, na ktoré môžu obstarávatelia upo- zorniť pri zasielaní týchto informácií v súvislosti s bodmi 6 a 9 prílohy XV. “; — prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. c) bode ii), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohách III, IV, V a VI. “; 6. článok 26 sa nahrádza takto: „Článok 26 4. článok 23 ods. 1 a 2 sa nahrádza takto: „1. Tento článok sa uplatní na súťaže návrhov organizované ako časť postupu vedúceho k uzatvoreniu zmluvy na poskyt- nutie služieb, ktorej predpokladaná hodnota bez DPH nie je nižšia, ako je: — prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. a) bode i), pokiaľ ide o zmluvy uzatvárané obstarávateľmi vykonávajúcimi činnosť uvedenú v prílohe X, — prahová hodnota stanovená v článku 14 ods. 1 písm. b) ide o zmluvy uzatvárané bode i) alebo ii), pokiaľ súťažiach otvorených obstarávatelia 1. Pri stanovia lehotu na prijatie ponúk na minimálne 52 dní od dátumu odoslania oznámenia. Táto lehota môže byť nahradená leho- tou, ktorá je dostatočne dlhá na to, aby dotknutým osobám umožnil predložiť platné ponuky a ktorý spravidla nesmie byť kratší ako 36 dní a v žiadnom prípade kratší ako 22 od dátumu odoslania oznámenia o vyhlásení metódy verejného obstarávania, ak obstarávatelia poslali do Úradného vestníka Európskych spoločenstiev pravidelné predbežné oznámenie v súlade s článkom 22 ods. 1 za predpokladu, že toto ozná- menie obsahuje informácie požadované v častiach II a III prí- lohy XIV, pokiaľ sú tieto informácie dostupné v dobe uverej- nenia oznámenia uvedeného v článku 22 ods. 1. Toto pravidelné predbežné oznámenie musí byť okrem toho odoslané spoločen- stiev v období najmenej 52 dní a najviac 12 mesiacov pred dátumom, v ktorom bolo oznámenie o vyhlásení metódy do Úradného Európskych vestníka 06/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 95 verejného obstarávania, uvedené v článku 21 ods. 1 písm. a) odoslané do Úradného vestníka Európskych spoločenstiev. — že ak je to potrebné z dôvodov právneho dôkazu, sú ponuky potvrdené hneď, ako je to možné, písomne, alebo je odovzdaný overený opis, 2. Pri užších súťažiach a rokovacích konaniach so zverejne- ním sa uplatní tento systém: — že ponuky sú otvorené po uplynutí lehoty stanove- nej pre ich podávanie. “; a) b) c) lehota na prijatie žiadostí o účasť na základe oznámenia uverejneného v súlade s článkom 21 ods. 1 písm. a) alebo na základe výzvy obstarávateľa v súlade s článkom 21 ods. 2 písm. c) má byť spravidla aspoň 37 dní od dátumu odoslania oznámenia alebo výzvy a v žiadnom prípade nesmie byť kratšia ako lehota pre uverejnenie stanovená v článku 25 ods. 3 plus 10 dní; lehota na prijatie ponúk môže byť stanovená vzájomnou dohodou medzi obstarávateľom a vybranými záujem- cami za predpokladu, že všetci uchádzači mali rovnaký čas na prípravu a predloženie ponúk; ak nie je možné dosiahnuť dohodu o lehote na prijatie ponúk, obstarávateľ stanoví lehotu, ktorá má byť spra- vidla aspoň 24 dní a v žiadnom prípade nesmie byť krat- šia ako 10 dní od dátumu výzvy na predkladanie ponúk; vymedzená lehota má byť dostatočne dlhá na to, aby sa najmä vzali do úvahy faktory uvedené v článku 28 ods. 3“; 8. článok 30 ods. 1 sa nahrádza takto: „1. Obstarávatelia, ktorí si to prajú, môžu vytvoriť a prevádz- kovať kvalifikačný systém dodávateľov, podnikateľov alebo poskytovateľov služieb. Obstarávatelia, ktorí vytvorili alebo prevádzkujú kvalifikačný systém, zabezpečia, aby dodávatelia, podnikatelia alebo poskytovatelia služieb mohli kedykoľvek požiadať o kvalifi- káciu. “; 9. článok 35 ods. 1 sa nahrádza takto: „1. Článok 34 ods. 1 sa neuplatní v prípadoch, keď členský štát v rámci pravidiel platných v čase prijatia tejto smernice vychádza pri uzatváraní zmlúv z iných kritérií, ktoré sú určené na uprednostňovanie určitých uchádzačov verejnej súťaže za predpokladu, že pravidlá sú zlučiteľné so zmlu- vou. “; 7. v článku 28 a) odsek 5 sa nahrádza takto: 10. článok 38 sa ruší; 11. článok 41 sa nahrádza takto: „Článok 41 „5. Žiadosti o účasť a výzvy na predkladanie ponúk sa musia odoslať čo možno najrýchlejšími komunikačnými prostriedkami. Ak sa žiadosti o účasť podávajú telegra- mom, telex:om, faxom, telefónom alebo akýmikoľvek inými elektronickými prostriedkami, môžu členské štáty požadovať ich potvrdenie listom, odoslaným pred uply- nutím lehoty uvedenej v článku 26 ods. 2. “; b) doplní sa tento odsek: 1. Obstarávatelia uchovajú dostatočné informácie o výsled- koch každého obstarávania, ktoré im neskôr umožnia odô- vodniť rozhodnutia v súvislosti s: a) kvalifikáciou a výberom podnikateľov, dodávateľov alebo poskytovateľov služieb a uzatváraním zmlúv; b) využitím možnosti výnimky z uplatňovania európskych špecifikácií podľa článku 18 ods. 6; „6. Ponuky sa predložia písomne priamo alebo poštou. Členské štáty môžu povoliť, aby sa predkladanie ponúk vykonalo iným spôsobom, pokiaľ sa zabezpečí: c) použitím postupov bez predchádzajúceho zverejnenia vyhlásenia súťaže v súlade s článkom 21 ods. 2; — že každá ponuka obsahuje všetky informácie uvedenými v hlave I. potrebné pre jej posúdenie, d) neuplatňovaním hláv II, III a IV v súlade s derogáciami — že je až do ich posúdenia zachovaný dôverný cha- rakter ponúk, 2. Informácie sa uchovávajú aspoň štyri roky od uzatvore- nia zmluvy tak, aby obstarávateľ bol schopný počas tohto času poskytnúť Komisii potrebné informácie, ak táto o to požiada. 96 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 3 3. Obstarávatelia vykonávajúci jednu z činností uvedených v prílohách I, II, VII, VIII a IX bezodkladne na požiadanie písomne oznámia zúčastneným dodávateľom, podnikateľom alebo poskytovateľom služieb rozhodnutia o verejnom obsta- rávaní. 4. Obstarávatelia vykonávajúci jednu z činností uvedených v prílohách I, II, VII, VIII a IX bezokladne po dátume, v kto- rom obdržali písomnú žiadosť, oznámia každému odmietnu- tému záujemcovi alebo uchádzačovi dôvody odmietnutia jeho žiadosti alebo ponuky a každému uchádzačovi verejnej súťaže, ktorý podal riadnu ponuku, oznámia charakteristiky a príslušné výhody vybranej ponuky, ako aj meno úspešného uchádzača verejnej súťaže. Obstarávatelia však môžu rozhodnúť, že určité informácie o verejnom obstarávaní, uvedené v prvom pododseku tohto odseku neoznámia, ak by oznámenie takých informácií pre- kážalo v uplatnení zákona alebo by mohlo byť inak v roz- pore s verejným záujmom, alebo by malo vplyv na opráv- nené obchodné záujmy určitých štátnych alebo súkromných podnikov vrátane tých podnikov, s ktorými bola zmluva uza- tvorená, alebo by tým mohla byť dotknutá riadna hospodár- ska súťaž medzi dodávateľmi, podnikateľmi alebo poskyto- vateľmi služieb. “; 12. v článku 42 sa vkladajú tieto odseky: „1a. Vzhľadom na činnosti uvedené v prílohách I, II, III, VII, VIII a IX členské štáty zabezpečia, aby v súlade s úpravou pri- jatou podľa postupu ustanoveného v článku 40 ods. 4 až 8 najneskôr do 31. októbra 1997 za predchádzajúci rok a potom do 31. októbra každý rok Komisia obdržala štati- stickú správu o uzatvorených zmluvách. Táto správa má obsahovať informácie potrebné na overenie správneho uplat- ňovania dohody. Informácie požadované podľa tohto odseku neobsahujú žiadne údaje týkajúce sa zmlúv na poskytnutie služieb uve- dených v kategórii 8 prílohy XVI A, telekomunikačných slu- žieb uvedených v kategórii 5, ktorých referenčné čísla CPC sú 7524, 7525, a 7526, alebo služieb uvedených v prílohe XVI. B. “; rovnako priaznivé podmienky, ako tie, ktoré zaručujú tretím krajinám. Na tento účel členské štáty v rámci Poradného výboru pre verejné obstarávanie navzájom konzultujú opatrenia prijaté podľa dohody. “; 14. Prílohy XII, XIII, XIV a XV sa nahradia zodpovedajúcimi tex- tami, ktoré sú uvedené v prílohe tejto smernice. Článok 2 1. Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné predpisy a admi- nistratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 16. februára 1999. Okamžite o tom budú informo- vať Komisiu. 2. Grécko a Portugalsko môžu však stanoviť, aby ustanovenia uvedené v odseku 1 platili najneskôr od 16. februára 2000. 3. Keď členské štáty prijmú opatrenia uvedené v odseku 1, budú obsahovať odkaz na túto smernicu, alebo ich bude takýto odkaz sprevádzať pri ich oficiálnom zverejnení. Spôsob realizácie takého odkazu stanovia členské štáty. 4. Členské štáty ihneď oznámia Komisii znenie základných usta- novení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti upravenej touto smernicou spolu s korelačnou tabuľkou ustanovení tejto smernice a prijatých vnútroštátnych opatrení. Článok 3 Táto smernica je adresovaná členským štátom. 13. vkladá sa tento článok: „Článok 42a Na účely uzatvárania zmlúv obstarávateľmi členské štáty uplatnia pri vykonávaní dohody vo vzájomných vzťahoch V Bruseli 16. februára 1998 Za Európsky parlament predseda Za Radu predseda J. M. GIL-ROBLES J. CUNNINGHAM 06/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 97 PRÍLOHA „PRÍLOHA XII A. OTVORENÉ SÚŤAŽE 1. Meno, adresa, telegrafická adresa, číslo telefónu, telexu a faxu obstarávateľa. 2. Druh zmluvy (na dodanie tovaru, zhotovenie prác alebo poskytnutie služieb; prípadne údaj, či ide o rámcovú zmluvu). Kategória služieb v zmysle prílohy XVI A alebo XVI B a opis (klasifikácia CPC). Ak je to potrebné, údaj, či sa ponuky týkajú kúpy, lízingu, nájmu alebo kúpy na splátky alebo ich kombinácie. 3. Miesto dodania, stavby alebo miesto výkonu služby. 4. U dodávok tovarov a prác: a) druh a množstvo dodávaného tovaru, vrátane všetkých práv voľby ďalšieho obstarávania, prípadne odhad predpokladaného času, kedy sa takéto práva voľby môžu uplatniť. V prípade opakujúcich sa objednávok a ak je to možné, odhad času následného vyhlásenia verejnej súťaže na obstarávanie dodávky tovarov alebo druh a rozsah služieb, ktoré sa majú poskytnúť a všeobecná charakteristika práce; b) údaj o tom, či dodávatelia môžu ponúknuť niektorý a/alebo všetky požadované tovary. Ak u zmlúv na zhotovenie prác je objednávka alebo práca rozdelená na niekoľko častí, údaj o rozsahu rôznych častí a možnosť ponuky na dodávku jednej, niekoľkých alebo všetkých častí; c) u zmlúv na zhotovenie prác: informácia týkajúca sa účelu práce alebo objednávky, pričom objednávka zahŕňa zhotovenie projektov. 5. U služieb: a) druh a množstvo poskytovaných služieb vrátane všetkých práv voľby ďalšieho obstarávania, prípadne odhad predpokladanej doby, kedy sa tieto práva voľby môžu uplatniť. V prípade opakujúcich sa objednávok a ak je to možné, odhad času následného vyhlásenia verejnej súťaže na obstarávanie služieb; b) údaj o tom, či je vykonávanie služby vyhradené určitej profesii na základe zákona, predpisu alebo administratívneho opatrenia; c) odkaz na zákon, predpis alebo administratívne opatrenie; d) údaj o tom, či by právnické osoby mali uviesť mená a odbornú spôsobilosť svojho personálu zodpovedného za vykonávanie služieb; e) údaj o tom, či dodávatelia môžu predložiť ponuku na poskytovanie časti príslušných služieb. 6. Oprávnenie predkladať varianty. 7. Odchýlka od uplatňovania európskych špecifikácií v súlade s článkom 18 (6). 8. Lehoty dodávok alebo dokončenia, alebo trvanie zmluvy na poskytnutie služieb a podľa možností dátum začatia. 9. a) Adresa, na ktorej sa môžu požadovať dokumenty týkajúce sa objednávky a doplnkové dokumenty. b) Ak je to potrebné, čiastka a platobné podmienky na sumu, ktorú je potrebné zaplatiť na získanie takýchto dokumentov. 98 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 3 10. a) Konečný dátum predkladania ponúk. b) Adresa, na ktorú musia byť odoslané. c) Jazyk alebo jazyky, v ktorých musia byť vypracované. 11. a) Ak je to potrebné, osoby, ktoré sú oprávnené byť prítomné pri otváraní ponúk. b) Dátum, čas a miesto takého otvárania. 12. Ak je to potrebné, všetky požadované kaucie a záruky. 13. Hlavné podmienky financovania a platby a/alebo odkazy na príslušné predpisy. 14. Ak je to potrebné, právna forma, ktorú musia mať zoskupenia dodávateľov, podnikateľov alebo poskytovateľov, s ktorými je zmluva uzatvorená. 15. Minimálne ekonomické a technické podmienky, ktoré musia dodávatelia, podnikatelia alebo poskytovatelia, s ktorými je zmluva uzatvorená, spĺňať. 16. Doba, počas ktorej musí byť uchádzač verejnej súťaže viazaný svojou ponukou. 17. Kritériá na uzatváranie zmlúv. Pokiaľ nie sú uvedené v dokumentoch týkajúcich sa objednávky, musia sa uviesť kritériá iné ako sú tie s najnižšou cenou. 18. Iné informácie. 19. Ak je potrebné, odkaz na uverejnenie pravidelného oznámenia týkajúceho sa objednávky v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. 20. Dátum, v ktorom obstarávateľ odoslal oznámenie. 21. Dátum obdržania oznámenia Úradom pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev (poskytne tento úrad). 06/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 99 B. UŽŠIE SÚŤAŽE 1. Meno, adresa, telegrafická adresa, číslo telefónu, telexu a faxu obstarávateľa. 2. Druh zmluvy (na dodanie tovaru, zhotovenie prác alebo poskytnutie služieb; prípadne údaj, či ide o rámcovú zmluvu). Kategória služby v zmysle prílohy XVI A alebo XVI B a popis (klasifikácia CPC). Ak je to potrebné, údaj, či sa ponuka týka kúpy, lízingu, nájmu alebo kúpy na splátky alebo ich kombinácie. 3. Miesto dodania, stavby alebo miesto výkonu služby. 4. U dodávok tovarov a prác: a) druh a množstvo dodávaného tovaru, vrátane všetkých práv voľby ďalšieho obstarávania, prípadne odhad predpokladanej doby, kedy sa tieto práv voľby môžu uplatniť. V prípade opakujúcich sa objednávok a ak je to možné, odhad doby ďalšieho vyhlásenia verejnej súťaže na dodávky tovarov, ktoré sa majú obstarať, alebo druh a rozsah služieb, ktoré sa majú poskytnúť a všeobecná charakteristika práce; b) údaj o tom, či dodávatelia môžu ponúknuť niektorý a/alebo všetky požadované tovary. Ak u zmlúv na zhotovenie prác je objednávka alebo práca rozdelená na niekoľko častí, údaj o rozsahu rôznych častí a možnosť ponuky na dodávku jednej, niekoľkých alebo všetkých častí; c) u zmlúv na zhotovenie prác: informácia týkajúca sa účelu práce alebo objednávky, pričom objednávka zahŕňa zhotovenie projektov. 5. U služieb: a) druh a množstvo poskytovaných služieb vrátane všetkých práv voľby ďalšieho obstarávania, prípadne odhad predpokladanej doby, kedy sa tieto práva voľby môžu uplatniť. V prípade opakujúcich sa objednávok a ak je to možné, odhad doby ďalšieho vyhlásenia verejnej súťaže na obstarávanie služieb; b) údaj o tom, či je poskytovanie služby vyhradené určitej profesii na základe zákona, predpisu alebo administratívneho opatrenia; c) odkaz na zákon, predpis alebo administratívne opatrenie; d) údaj o tom, či by právnické osoby mali uviesť mená a odbornú spôsobilosť svojho personálu zodpovedného za prevedenie služieb; e) údaj o tom, či dodávatelia môžu predložiť ponuku na poskytovanie časti príslušných služieb. 6. Oprávnenie predkladať varianty. 7. Odchýlka od uplatňovania európskych špecifikácií v súlade s článkom 18 (6). 8. 9. Lehoty dodávok alebo dokončenia, alebo trvanie zmluvy na poskytnutie služieb a podľa možností, dátum začatia. Ak je to potrebné, právna forma, ktorú musia mať zoskupenia dodávateľov, podnikateľov alebo poskytovateľov, s ktorými je zmluva uzatvorená. 10. a) Konečný dátum na predkladanie žiadostí o účasť. b) Adresa, na ktorú musia byť odoslané. c) Jazyk alebo jazyky, v ktorých musia byť vypracované. 11. Konečný dátum na odoslanie výzvy na predkladanie ponúk. 100 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 3 12. Ak je to potrebné, všetky požadované kaucie a záruky. 13. Hlavné podmienky financovania a platieb a/alebo odkazy na predpisy, v ktorých sú zahrnuté. 14. Informácie týkajúce sa postavenia dodávateľov, podnikateľov alebo poskytovateľov a minimálne ekonomické a technické podmienky, ktoré musia spĺňať. 15. Kritériá na uzatvorenie zmluvy, pokiaľ nie sú uvedené vo výzve na predkladanie ponúk. 16. Iné informácie. 17. Ak je to potrebné, odkaz na uverejnenie pravidelného oznámenia týkajúceho sa objednávky v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. 18. Dátum, v ktorom obstarávatelia odoslali oznámenie. 19. Dátum obdržania oznámenia Úradom pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev (poskytne tento úrad). 06/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 101 C. ROKOVACIE KONANIA 1. Meno, adresa, telegrafická adresa, číslo telefónu, telexu a faxu obstarávateľa. 2. Druh zmluvy (na dodanie tovaru, zhotovenie prác alebo poskytnutie služieb; prípadne údaj, či ide o rámcovú zmluvu). Kategória služby v zmysle prílohy XVI A alebo XVI B a opis (klasifikácia CPC). Ak je to potrebné, údaj, či sa ponuka týka kúpy, lízingu, nájmu alebo kúpy na splátky alebo ich kombinácie. 3. Miesto dodania, stavby alebo miesto výkonu služby. 4. U dodávok tovarov a prác: a) druh a množstvo dodávaného tovaru, vrátane všetkých práv voľby ďalšieho obstarávania, prípadne odhad predpokladanej doby, kedy sa tieto práva voľby môžu uplatniť. V prípade opakujúcich sa objednávok a ak je to možné, odhad doby ďalšieho vyhlásenia verejnej súťaže na obstarávanie tovarov, alebo druh a rozsah služieb, ktoré sa majú poskytnúť a všeobecná charakteristika práce. b) Údaj o tom, či dodávatelia môžu ponúknuť niektorý a/alebo všetky požadované tovary. Ak u zmlúv na zhotovenie prác je objednávka alebo práca rozdelená na niekoľko častí, údaj o rozsahu rôznych častí a možnosť ponuky na dodávku jednej, niekoľkých alebo všetkých častí. c) U zmlúv na zhotovenie prác: informácia týkajúca sa účelu práce alebo objednávky, pričom objednávka zahŕňa zhotovenie projektov. 5. U služieb: a) druh a množstvo poskytovaných služieb vrátane všetkých práv voľby ďalšieho obstarávania, prípadne odhad predpokladanej doby, kedy sa tieto práva voľby môžu uplatniť. V prípade opakujúcich sa objednávok a ak je to možné, odhad doby ďalšieho vyhlásenia verejnej súťaže na obstarávanie služieb; b) údaj o tom, či je poskytovanie služby vyhradené určitej profesii na základe zákona, predpisu alebo administratívneho opatrenia; c) odkaz na zákon, predpis alebo administratívne opatrenie; d) údaj o tom, či by právnické osoby mali uviesť mená a odbornú spôsobilosť svojho personálu zodpovedného za prevedenie služieb; e) údaj o tom, či dodávatelia môžu predložiť ponuku na poskytovanie časti príslušných služieb. 6. Oprávnenie predkladať varianty. 7. Odchýlka od uplatňovania európskych špecifikácií v súlade s článkom 18 (6). 8. 9. Lehoty dodávok alebo dokončenia, alebo trvanie zmluvy na poskytnutie služieb a podľa možností, dátum započatia. Ak je to potrebné, právna forma, ktorú musia mať zoskupenia dodávateľov, podnikateľov alebo poskytovateľov, s ktorými je zmluva uzatvorená. 10. a) Konečný dátum na predkladanie žiadostí o účasť. b) Adresa, na ktorú musia byť odoslané. c) Jazyk alebo jazyky, v ktorých musia byť vypracované. 11. Ak je to potrebné, všetky požadované kaucie a záruky. 102 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 3 12. Hlavné podmienky financovania a platieb a/alebo odkazy na predpisy, v ktorých sú zahrnuté. 13. Informácie týkajúce sa postavenia dodávateľov, podnikateľov alebo poskytovateľov a minimálne ekonomické a technické podmienky, ktoré musia spĺňať. 14. Kritériá na uzatvorenie zmluvy, pokiaľ nie sú uvedené vo výzve na predkladanie ponúk alebo v dokumentoch týkajúcich sa objednávky. 15. Ak je to potrebné, mená a adresy dodávateľov, podnikateľov alebo poskytovateľov služieb, ktorých obstarávateľ vybral. 16. Ak je to potrebné, dátum(y) predchádzajúceho(ich) uverejnenia oznámenia(í) v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. 17. Iné informácie. 18. Ak je to potrebné, odkaz na uverejnenie pravidelného oznámenia týkajúceho sa objednávky v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. 19. Dátum, v ktorom obstarávateľ odoslal oznámenie. 20. Dátum obdržania oznámenia Úradom pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev (poskytne tento úrad). 06/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 103 PRÍLOHA XIII OZNÁMENIE O EXISTENCII KVALIFIKAČNÉHO SYSTÉMU 1. Meno, adresa, telegrafická adresa, číslo telefónu, telexu a faxu obstarávateľa. 2. Účel kvalifikačného systému (opis tovaru, služieb alebo prác alebo ich kategórií, ktoré sa majú v rámci systému obstarávať). 3. Podmienky, ktoré majú podľa systému spĺňať dodávatelia, podnikatelia alebo poskytovatelia služieb vzhľadom na ich kvalifikáciu a metódy, ktorými sa tieto podmienky budú overovať. Keď je popis takých podmienok a overovacie metódy rozsiahle a vychádzajú z dokumentov dostupných pre zainteresovaných dodávateľov, podnikateľov alebo poskytovateľov služieb, postačuje súhrn hlavných podmienok a metód a odkaz na tieto dokumenty. 4. Doba platnosti kvalifikačného systému a formálne predpisy na jej predĺženie. 5. Odkaz na skutočnosť, že oznámenie predstavuje vyhlásenie súťaže. 6. Adresa, na ktorej sa môžu získať ďalšie informácie a dokumentácia, týkajúce sa kvalifikačného systému (ak je iná ako adresa uvedená v bode 1). 7. Akékoľvek ďalšie relevantné informácie. 104 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 3 PRÍLOHA XIV PRAVIDELNÉ PREDBEŽNÉ OZNÁMENIE I. BODY, KTORÉ SA MUSIA V KAŽDOM PRÍPADE VYPLNIŤ 1. Meno, adresa, telegrafická adresa, číslo telefónu, telexu a faxu obstarávateľa alebo služby, kde sa môžu získať ďalšie informácie. 2. a) U zmlúv na dodanie tovaru: druh a množstvo alebo cena služieb alebo dodávaných výrobkov. b) U zmlúv na zhotovenie prác: druh a rozsah poskytovaných služieb, všeobecné charakteristiky práce alebo jej častí. c) U zmlúv na poskytnutie služieb: celková čiastka predpokladaného obstarania každej z kategórií služieb uvedených v prílohe XVI A. 3. 4. Dátum, v ktorom obstarávateľ odoslal oznámenie. Dátum obdržania oznámenia Úradom pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev (poskytne tento úrad). 5. Všetky ďalšie relevantné informácie. II. INFORMÁCIE, KTORÉ SA MUSIA POSKYTNÚŤ V PRÍPADE, KEĎ SA OZNÁMENIE POUŽIJE AKO PROSTRIEDOK NA VYHLÁSENIE SÚŤAŽE, ALEBO KEĎ SA NÍM UMOŽNÍ SKRÁTIŤ DOBA PRIHLASOVANIA UCHÁDZAČOV ALEBO PONÚK 6. Odkaz na skutočnosť, že zainteresovaní dodávatelia musia oznámiť zmluvnej strane svoj záujem o objednávku alebo objednávky. 7. Konečný termín na odoslanie žiadostí o výzve na predkladanie ponúk. III. INFORMÁCIE, KTORÉ POKIAĽ SÚ DOSTUPNÉ, SA MUSIA POSKYTNÚŤ V PRÍPADE, KEĎ SA OZNÁMENIE POUŽIJE AKO PROSTRIEDOK NA VYHLÁSENIE SÚŤAŽE, ALEBO KEĎ SA NÍM UMOŽNÍ SKRÁTIŤ DOBA PRIHLASOVANIA UCHÁDZAČOV ALEBO PONÚK 8. Druh a množstvo dodávaného tovaru, alebo všeobecný charakter prác alebo kategória služieb v zmysle prílohy XVI A a popis (klasifikácia CPC), s uvedením každej(všetkých) zamýšľanej(ých) rámcovej(ých) zmluvy(zmlúv) vrátane všetkých práv voľby ďalšieho obstarávania a odhad predpokladanej doby, kedy sa tieto práva voľby môžu uplatniť. V prípade opakujúcich sa objednávok tiež odhad doby ďalšieho vyhlásenia verejnej súťaže. 9. Údaj, či sa ponuka týka kúpy, lízingu, nájmu alebo kúpy na splátky alebo ich kombinácie. 10. Lehoty dodávok alebo dokončenia, alebo trvanie zmluvy na poskytnutie služieb a podľa možností dátum započatia. 11. Adresa, na ktorú zainteresované podniky odošlú písomné vyjadrenie o svojom záujme. Konečný dátum na predloženie vyjadrenia o záujme. Jazyk alebo jazyky povolené na predkladanie prihlášok uchádzačov alebo ponúk. 12. Ekonomické a technické podmienky, finančné a technické záruky požadované od dodávateľov. 13. a) Ak je známy, predbežný dátum začatia postupu uzatvorenia zmluvy alebo objednávok. b) Typ postupu obstarávania (užšia súťaž alebo rokovacie konanie). c) Čiastka a údaje o platbe každej sumy, ktorá sa má zaplatiť na získanie podkladov ku konzultáciám. 06/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 105 PRÍLOHA XV OZNÁMENIE O VÝSLEDKOCH VEREJNÉHO OBSTARÁVANIA I. INFORMÁCIE URČENÉ NA UVEREJNENIE V ÚRADNOM VESTNÍKU EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV (1) 1. Meno a adresa obstarávateľa. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Druh zmluvy (na dodanie tovaru, zhotovenie prác alebo poskytnutie služieb; prípadne údaj o tom, či ide o rámcovú zmluvu). Aspoň súhrnná informácia o druhu a množstve výrobkov, prác alebo poskytovaných služieb. a) Forma vyhlásenia verejnej súťaže (oznámenie o existencii kvalifikačného systému; pravidelné oznámenie, výzvy na predkladanie ponúk). b) Odkaz na uverejnenie oznámenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. c) V prípade zmlúv uzatvorených bez predchádzajúceho vyhlásenia verejnej súťaže, údaj o príslušnom ustanovení článku 20 (2) alebo článku 16. Postup obstarávania (otvorená súťaž, užšia súťaž alebo rokovacie konanie). Počet obdržaných ponúk. Dátum uzatvorenia zmluvy. Cena platená za výhodné kúpy podľa článku 20 ods. 2 písm. j). 9. Meno a adresa dodávateľa(ov), podnikateľa(ov) alebo poskytovateľa(ov) služieb. 10. Ak je to potrebné, údaj, či objednávka bola alebo môže byť rozdelená na menšie objednávky. 11. Zaplatená cena alebo cena najvyššej a najnižšej ponuky, ktorá sa brala do úvahy pri uzatváraní zmluvy. 12. Nepovinné informácie: — hodnota a podiel objednávok, ktoré môžu byť rozdelené tretím stranám, — kritériá obstarávania. II. INFORMÁCIE NEURČENÉ NA UVEREJNENIE 13. Počet uzatvorených zmlúv (keď obstarávanie sa rozdelilo medzi viacerých dodávateľov). 14. Hodnota každej uzatvorenej zmluvy. 15. Štát pôvodu výrobku alebo služby (pôvod v spoločenstve alebo mimo neho; ak ide o druhý prípad, špecifikovanie podľa tretích krajín). 16. Bola nárokovaná výnimka z uplatňovania európskych špecifikácií podľa článku 18 (6). Ak áno, ktorá? 17. Ktoré kritériá sa použili pri obstarávaní (ekonomicky najvýhodnejšia ponuka; najnižšia cena; kritériá povolené podľa článku 35)? 18. Bolo verejné obstarávanie zadané ponúkajúcemu, ktorý predložil variantnú ponuku v súlade s článkom 34 ods. 3? 19. Boli niektoré ponuky vyradené z dôvodu, že boli s neobvykle nízkou cenou, v súlade sčlánkom 34 ods. 5? 20. Dátum, v ktorom obstarávateľ podal oznámenie. 21. V prípade zmlúv na poskytnutie služieb uvedených v prílohe XVI B, súhlas obstarávateľa s uverejnením oznámenia (článok 24 ods. 3). (1) Informácie v bodoch 6, 9 a 11 sa nepovažujú za informácie určené na zverejnenie, ak zadávajúca strana posúdi, že takéto zverejnenie poškodzuje citlivé obchodné záujmy. “