title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens arbejdsdokument: "De eksterne aspekter af Den Økonomiske og Monetære Union"«

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
euro
exchange rate
financial policy

text: 25. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 157/65 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens arbejdsdokument: “De eksterne aspekter af Den Økonomiske og Monetære Union”« (98/C 157/16) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 13. maj 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Økonomiske, Finansielle og Monetære Spørgsmål, som udpegede Robert Pelletier til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. marts 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 353. plenarforsamling af 25. og 26. marts 1998, mødet den 26. marts 1998, med 63 stemmer for, 19 imod og 19 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Kommissionens arbejdsdokument, som blev of- fentliggjort i april 1997, er resultatet af en lang periode med analysearbejde og konsultationer og fremlægger Kommissionens første analyser af spørgsmålet om euro- ens fremtidige rolle og placering i det internationale valutasystem. Kommissionen lykønskes med den omfattende 1. 2. sammenfatning af de meget komplicerede problemer vedrørende Den Økonomiske og Monetære Unions forhold til resten af verden. Kommissionen analyserer de internationale kon- 1. 3. sekvenser af overgangen til euroen i følgende rækkefølge: euro-områdets vægt i den internationale økonomi, problemerne vedrørende overgangsperioden, sammen- hængen mellem den økonomiske politik og eurokursen og endelig Europa som international samarbejdspartner. 1. 4. På en række punkter fremsætter Kommissionen ikke forslag, men fremlægger problemerne uden stilling- tagen. Den påbegynder således en debat, som har stor betydning for den valutariske stabilitet i verden, eftersom hensigten er, at euroen skal spille en afgørende rolle i den internationale økonomi på linje med dollaren. Kommissionens bestræbelser på at fremme euro- 1. 5. en bør utvivlsomt sammenholdes med mere dybtgående tekniske analyser for at tage højde for de problemer, som FN’s Økonomiske Kommission for Europa (1), Den Internationale Valutafond (2), OECD og forskellige fremtrædende økonomiske analyseinstitutter nævner (3). (1) Undersøgelse af den økonomiske situation i Europa 1996/ 1997. (2) Internationale økonomiske perspektiver — maj 1997 — IMF (Undersøgelse gennemført af IMF’s sekretariat). (3) For at undgå unødvendige diskussioner inddrager dette dokument ikke de analyser, som nationale institutioner har udarbejdet. Man må dog bemærke, at disse analyser som hovedregel i vidt omfang er sammenfaldende med de analyser, som internationale institutioner har udarbejdet. Kommissionen glemmer disse analyser eller nævner dem kun i forbifarten som bidrag i »en mere og mere livlig debat i en række internationale fora«. 2. Præambel 2. 1. ØSU har tidligere haft lejlighed til at udtale sig om de økonomiske og monetære problemer vedrørende overgangen til den fælles valuta, særligt i udtalelsen fra oktober 1995 om »Grønbog om de praktiske foranstalt- ninger i forbindelse med indførelse af den fælles valu- ta« (4). På det tidspunkt understregede ØSU, at det er ØSU’s pligt — ligesom det i det hele taget er EU-institutionernes pligt — at undersøge situationen på et realistisk gru præger kommentarerne i dette forslag til udtalelse, der først og fremmest har som mål at drage ØSU ind i debatten, uden at der bliver sat spørgsmålstegn ved dets støtte til indførelsen af den fælles valuta. I praksis drejer det sig på nuværende tidspunkt om at stille spørgsmål og formulere problemerne, ikke om at foreslå løsninger. 3. Generelle bemærkninger 3. 1. Del A i arbejdsdokumentet, som redegør for de vigtigste økonomiske indikatorer, der gør det muligt at vurdere euro-områdets vægt i den internationale økonomi, særligt i forhold til USA og Japan, viser tydeligt, at dette nye område — hvis det omfatter alle medlemsstaterne — vil få en økonomisk og handelsmæs- sig vægt på linje med USA. Desuden vil gennemførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union hurtigt medføre skabelsen af et af de største finansielle markeder for statspapirer i verden. På nuværende tidspunkt, hvor den monetære 3. 2. union endnu befinder sig i en tidlig fase, er det dog nødvendigt at tage forbehold over for sammenligningen mellem EU — der består af stater med fortsat meget (4) EFT C 18 af 22. 1. 1996. C 157/66 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 5. 98 forskellig økonomisk struktur (i de mest velstillede stater er BNP pr. indbygger fire gange større end i de mindst velstillede), og hvor de grundlæggende økonomiske spilleregler (den statslige regulering, skattesystemerne osv. ) og forholdene på arbejdsmarkedet er meget forskel- lige — og på den anden side lande som USA eller Japan, der er meget homogene områder, om end der også for deres vedkommende stadig er betydelige regionale forskelle. 3. 3. Sammenligningerne mellem euro-områdets vægt i den internationale økonomi i forhold til USA og Japan har den fordel, at de opstiller en referenceramme for den offentlige opinion. Ud fra en teknisk synsvinkel er de dog ikke velunderbyggede, fordi de giver et forenklet billede af de komplicerede internationale sammenhænge og de konkurrerende økonomiers relative vægt. Selv om man godt kan forstå Kommissionens 3. 4. indgangsvinkel i forbindelse med afgrænsningen af euro-området — ØSU er helt og holdent enig i ønsket om, at alle de 15 nuværende medlemslande deltager i Den Økonomiske og Monetære Union — vanskeliggøres en fremadrettet analyse af forudsætningen om, at euro- området omfatter hele EU for »undgå enhver spekulation om antallet af deltagere på statstidspunktet« (1). En analyse på grundlag af forskellige scenarier ville utvivl- somt have været mere relevant. I dag ved man faktisk, at fire EU-lande ikke 3. 5. deltager i Den Økonomiske og Monetære Union fra 1999, enten fordi de ikke ønsker at tilslutte sig unionen på nuværende tidspunkt, eller fordi de ikke opfylder Maastricht-Traktatens økonomiske og monetære betin- gelser. Usikkerheden med hensyn til antallet af deltager- lande gør Kommissionens arbejdsdokument mindre anvendeligt. Selv om man må indrømme, at landene uden for euro-området i meget høj grad vil være afhængige af euro-området pga. de regler, som de vil være underlagt, og pga. påvirkningen af deres penge- og valutakurspolitik, kan man ikke med rimelighed hævde, at de 15 lande vil føre én fælles politik på disse områder. 3. 6. Det er i øvrigt vanskeligt at være sikker på — selv om muligheden foreligger — at spændingerne mellem de europæiske valutaer vil forsvinde. Hvis der imidlertid er fuldstændig konvergens, som tilfældet er med Danmark, hvis konvergensbestræbelserne viderefø- res på en troværdig måde, som i tilfældet med Græken- land, og hvis der er en politisk vilje til hurtigt at tilslutte sig euro-området, hvilket der er stadig klarere tegn på i øjeblikket, herunder i Storbritannien, vil årsagerne til spændinger og spekulation i kursforskelle være nedbragt meget betydeligt. Tilstedeværelsen af valutaer, som deltager, og valutaer, som ikke deltager, vil dog gøre det muligt for valutamarkederne at spekulere i kursforskelle næsten dagligt (2). 3. 7. Euro-områdets finansmarked 3. 7. 1. Kommissionen understreger med rette ændrin- gen i det finansielle markeds størrelse, særligt i forbindel- se med skabelsen af et af de største markeder for statspapirer i verden, selv om de nationale karakteristika ved gælden stadig vil eksistere. 3. 7. 2. Man kunne have ønsket, at Kommissionens dokument havde udtalt sig mere klart og tydeligt om en række punkter, som efter ØSU’s mening er afgørende. Følgende punkter bør uddybes: — hindringerne for fuldstændig integration af markedet på grund af de forskellige skattesystemer og risikoen for, at opsparing strømmer ud i stort omfang og bevæger sig til de lande i området, som har det mest gunstige skattesystem, — risikoen for, at anvendelsen af reservekrav i deltager- landene vil begunstige de lande, som ikke deltager fra begyndelsen, men som måske senere vil tilslutte sig Den Økonomiske og Monetære Union, fordi de erobrer markedsandele, — et fælles finans- og valutamarkeds virkning på de nuværende finanscentres respektive situation. Man mener, det er uundgåeligt, at antallet af fondsbørser og finanscentre vil falde, hvilket rejser spørgsmålet om visse nationale finanscentres fremtid (3). Der findes 32 børser i EU mod kun 8 i USA. 3. 7. 3. Selv om emnet for Kommissionens arbejdsdo- kument, som ØSU udtaler sig om, er de eksterne aspekter ved euroen, ville det være interessant at behandle konsekvenserne af denne sammenlægning af de finansiel- le markeder i en selvstændig meddelelse. 3. 8. Internationaliseringen af euroen 3. 8. 1. Kommissionen mener, at euroen i stigende grad vil blive anvendt i internationale sammenhænge, herunder også hos virksomheder i tredjelande, der handler med euro-området, og endog som valuta i transaktioner uden for Den Økonomiske og Monetære Union. 3. 8. 2. Desuden mener Kommissionen, at de økonomi- ske aktører og centralbankerne tilskyndes til at anvende euroen som reservevaluta på grund af den monetære politik og budgetpolitikken, der sigter mod stabilitet. 3. 8. 3. Tanken, som ikke bliver eksplicit formuleret, men som dog er en mulighed, er, at euroen faktisk på (1) Jf. indledningen (punkt 3) i Kommissionens arbejdsdoku- ment. (2) Se også udgivelsen fra Bank of England: »Practical issues arising from the introduction of the Euro«. (3) Jf. David Clementi’s fremstilling. Han er underdirektør i Englands nationalbank og mener, at børsen i London, selv om Storbritannien ikke deltager i euroen, bliver det vigtigste finanscentrum for denne valuta (Financial Times, 20. januar 1998). 25. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 157/67 sigt — i hvert tilfælde delvist — kan erstatte dollaren som valuta i internationale investeringsporteføljer. 3. 8. 4. Denne betragtning, som spiller en vigtig rolle i alle de undersøgelser, som fremhæver euroens fordele, bør dog suppleres med yderligere analyser. 3. 8. 4. 1. Dollarens fremtrædende rolle i centralban- kernes aktiver, der i højre grad har været udtryk for en nødvendighed end for et valg, skyldes for det første underskuddet på USA’s handelsbalance og den manglen- de indenlandske opsparing i USA, og for det andet centralbankernes manglende mulighed for af afhænde dollars på valutamarkederne, da de risikerer at fremkalde et fald i kursen. Japan, der bliver »stopfodret« med valuta af den amerikanske centralbank — som modvægt mod sit overskud i handelen med USA — er en glimrende illustration af dette fænomen. 3. 8. 4. 2. Den almindelige opfattelse af, at status som reservevaluta kun medfører fordele, skal også nuanceres. Hvis euroen bliver en valuta, som bliver efterspurgt på grund af sine iboende kvaliteter, vil den logiske konsekvens være, at den får en høj kurs på valutamarke- derne, især i forhold til de andre store konkurrerende valutaer, dollar og yen. 3. 8. 4. 3. Man nævner kun sjældent, at en overvurde- ring af euroen på valutamarkederne kan blive et handicap for alle virksomhederne i euro-området. ØSU ønsker, at dette spørgsmål skal underkastes en grundig analyse. (1) En undervurdering vil imidlertid være lige så skadelig som en overvurdering. Det er det internationale valuta- system, der trænger til en gennemgribende reform. Dollar og yen har været ude i enorme kursfluktuationer, og det er muligt, at denne skæbne også vil blive euroen til del. Hvad der imidlertid under alle omstændigheder er positivt i Den Monetære Union er, at medlemslandenes afhængighed udadtil vil mindskes kraftigt, eftersom den væsentligste del af handlen vil finde sted i euro mellem de deltagende lande. Euroens kurs udadtil vil derfor være et langt mindre vigtigt problem, end den franske francs eksterne kurs har været det for Frankrig eller den belgiske francs eksterne kurs har været det for Belgien indtil nu. 3. 8. 4. 4. I punkt 10 i arbejdsdokumentet nævner Kom- missionen — desværre kun i forbifarten — et problem, som spiller en grundlæggende rolle for den monetære politik, nemlig kontrollen med pengeaggregater, hvis udvikling bliver påvirket af de beslutninger, som uden- landske aktører træffer. 3. 8. 4. 5. Den videre udvikling af euroens internationa- le rolle vil formodentlig også medføre, at der uden for euro-området — ligesom det var tilfældet for eurodollars — opstår beholdninger i euro, der bliver brugt som grundlag for tildeling af kreditter, uden at Den Europæi- ske Centralbank eller nogen anden kontrolmyndighed kan blande sig og regulere beløbets størrelse. (1) Europa-Parlamentet advarer mod de negative følger for væksten af en overvurdering af euroen (jf. beslutningen af 13. januar1998). 3. 8. 4. 6. Det er ønskværdigt, at Kommissionen og Det Europæiske Monetære Institut gennemfører en grundig i forbindelse med en svækkelse af analyse af risici kontrollen med pengeaggregaterne, da noget sådant ville medføre mindre kontrol med pengemængden i euro (2). 4. Problemer i forbindelse med overgangen til euroen — Del B Kommissionen understreger, at selv om euroen 4. 1. på mellemlangt og langt sigt vil få en positiv indvirkning på det internationale valutasystem, er der ikke desto mindre en række spørgsmål i forbindelse med overgangs- perioden Det drejer sig om risikoen for en periode med manglende stabilitet mellem eurokursen og de andre store valutaers kurs, og muligheden for, at euroen eventuelt fjerner sig det niveau, der skønnes at være det rigtige. Denne risiko er naturligvis reel i det nuværende internationale valutasystem og knytter sig ikke specifikt til overgangen til den fælles valuta i Europa. Euroens eksterne værdi vil blot være af langt mere sekundær betydning for de europæiske økonomier, end tilfældet var med den eksterne værdi af deres respektive nationale valutaer, hvilket betegner et stort fremskridt. 4. 2. Arbejdsdokumentet præciserer, at ustabiliteten kan opstå inden den 1. januar 1999 eller i løbet af overgangsperioden, og opregner fire vigtige grunde hertil: — de økonomiske aktørers opfattelse af, at Den Euro- pæiske Centralbank i fremtiden vil føre en stram pengepolitik, — en mindre stram finanspolitik i en række medlems- lande, — en for stor beholdning af dollars i centralbankerne, — vanskelighederne ved at forudsige, hvilke ændringer i investeringsporteføljerne, euroen vil medføre. 4. 3. På de tre første punkter fremkommer Kommissio- nen med beroligende argumenter, men den indrømmer til gengæld, at der hersker usikkerhed angående investo- rernes adfærd i overgangsperioden. 4. 3. 1. Når man tager højde for Kommissionens analy- ser, kan man forestille sig et scenarium, der fastsætter euroens begyndelseskurs på et niveau, der er afgørende forskelligt fra det niveau, som ville svare til de fundamen- tale økonomiske forhold i den europæiske økonomi — med alle de forskelle, der er mellem medlemsstaterne. (2) Duisenberg har i et møde med ØSU’s Sektion for Økonomi- ske, Finansielle og Monetære Spørgsmål erkendt, at der er et problem, men mener, at de ansvarlige myndigheder landene uden for euro-området skal forvalte afledte i beholdninger i euro. C 157/68 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 5. 98 4. 3. 2. Den Europæiske Centralbank kunne faktisk føle sig tilskyndet til at føre en for stram pengepolitik og til at hæve sine lånesatser for at berolige de finansielle markeder, der måtte forholde sig skeptisk til målet om prisstabilitet på baggrund af visse landes politik. I overgangsperioden skal man derfor undgå på nogen måde at skade Den Europæiske Centralbanks trovær- dighed. betydeligt, er det langt større end de europæiske central- bankers samlede valutareserver, som Den Internationale Valutafond anslår til 350 mia. dollars (1). Omfanget af transaktionerne på valutamarkedet vil falde, fordi de nationale valutaer i euro-området forsvinder, men valu- tamarkedet vil forsat være domineret af transaktioner i dollar. De europæiske centralbankers dollarreserver ud- 4. 4. viser allerede et stort overskud, og kunne vise sig at være alt for store, fordi behovet for reserver for det første vil blive mindre på grund af de fastlåste valutakurser mellem deltagerlandene, og for det andet fordi handel og finansielle transaktioner, der foregår i andre valutaer end euroen, vil falde meget betydeligt, eftersom to tredjedele af handelen foregår mellem EU-landene. 4. 8. På trods af konvergensen mellem de fundamenta- le indikatorer er euroen ikke midlertidigt beskyttet mod uro på det internationale valutamarked. De spændinger, som Det Europæiske Monetære System har været udsat for på grund af svingninger i dollarkursen, vil fortsætte med euroen, idet Den Europæiske Centralbank utvivl- somt vil have en større evne til at stå imod end det nuværende system, der bygger på konsultation og gensidig støtte mellem centralbankerne, men uden at de forstyrrende virkninger af et system med frit flydende valutakurser dog helt forsvinder(2). 4. 4. 1. Eftersom forholdet mellem afkast/risiko er meget gunstigt i forbindelse med euroen, hvilket bliver forstærket af et mere gennemsigtigt marked, vil investo- rerne forøge deres aktiver i euro. 4. 9. Det ville være uklogt at afvise muligheden for, at eurokursen og valutakursen i EU-landene uden for euro-området udvikler sig i forskellig retning. Det er unødvendigt at henvise til konkurrerende devalueringer for at illustrere denne risiko. Den Europæiske Centralbank kommer således 4. 5. til at spille en afgørende rolle, og risikoen for, at euroen bliver for stærk, eller at Den Europæiske Centralbank ønsker at gennemtvinge en stærk euro ved hjælp af høje rentesatser, kan ikke undervurderes. 4. 6. Et andet moment, der kan fremme spekulationen, er usikkerheden om den fælles valutas fremtidige kurs i forhold til andre valutaer. Denne kurs vil være udtryk for den økonomiske formåen i deltagerlandene og for investorernes tillid til Den Europæiske Centralbank. Ethvert valutasamarbejde indeholder ukendte momen- ter, som på finansmarkederne giver sig udslag i højere risikopræmier. 4. 7. Muligheden for uro fremkaldt af omfattende spekulationer er en reel fare på trods af, at de ansvarlige myndigheder og dele af finanssektoren med sagkundskab på området forsikrer om det modsatte. Selv om omstæn- dighederne ikke er de samme som i forbindelse med begivenhederne i september 1992, kunne myndighederne med ansvar for den monetære politik i visse tilfælde få store problemer med at dæmme op for et unormalt stort pres på en eller flere valutaer. Selv om det er tvivlsomt at sammenligne strømme og beholdninger, bør man dog minde om, at de daglige bevægelser på valutamarkedet anslås til ca. 1. 300 mia. dollars. Dette beløb udviser dog betydelige daglige variationer, og der bør anvendes en korrigerende koefficient, der tager højde for intradag- operationer. Selv om beløbet på denne måde formindskes 4. 10. En mulighed, som man bør tage højde for, selv om man i en årrække har kunnet konstatere en stigende konvergens og meget stabile centralkurser, er et meget kraftigt pres fra markedets side, som Den Europæiske Centralbank og de associerede centralbankers interven- tioner ikke kan kontrollere. Det Europæiske Monetære Institut erkender, at denne risiko eksisterer, men mener at være i stand til at imødegå den ved hjælp af rentesatserne og interventioner på valutamarkederne. 4. 11. Truslen mod Den Økonomiske og Monetære Unions samhørighed bør dog ikke undervurderes. Den ville ikke kunne modstå meget større forskelle i konkur- rencevilkårene, som skyldes ukoordinerede justeringer af rentesatserne. ØSU mener, at der skal udarbejdes en supplerende analyse af dette spørgsmål. 4. 12. Man bør gøre sig lignende overvejelser om euro-områdets indflydelse på perspektiverne for EU’s udvidelse med østlandene. Man kan vanskeligt forestille sig, at disse lande bliver integreret i euro-området inden for den nuværende tidsplan for udvidelsen. (1) Jf. bilag I i Kommissionens arbejdsdokument. (2) Europa-Parlamentet mener i sin beslutning af 13. januar 1998 om Kommissionens arbejdsdokument, som er emnet for denne udtalelse, at »euroen i perioden umiddelbart efter sin indførelse vil kunne udvise manglende kursstabili- tet (. ), og at der er risiko for, at en sådan periode med ustabilitet vil kunne vare temmelig længe, eftersom en stabilisering af de interne europæiske vekselkurser forment- lig vil blive modsvaret af en øget ustabilitet i euro-kursen«. 25. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 157/69 4. 12. 1. Derimod vil de kunne opnå betydelige konkur- rencemæssige fordele på grund af deres valutaer, der er svage i forhold til euroen, og dette spørgsmål bør underkastes en nærmere analyse. 4. 13. ØSU deler det synspunkt, som arbejdsmar- kedets parter har givet udtryk for: Det er strengt nødvendigt, at de ansvarlige monetære myndigheder planlægger og gennemfører konkrete foranstaltninger for at undgå, at de pessimistiske scenarier kan blive til virkelighed. Det er selvfølgelig ikke nødvendigt at offentliggøre detaljerne i forbindelse med disse foran- staltninger (spekulanterne ville blot træffe de nødvendige modforanstaltninger), men markedet skal være klar over, at disse foranstaltninger eksisterer, og at de, hvis det beklageligvis bliver nødvendigt at gennemføre dem, vil være effektive. 4. 14. Det er ganske vist vanskeligt at vedtage effektive foranstaltninger, som ikke medfører begrænsninger for den frie bevægelighed for kapital og (finansielle) tjenesteydelser. Det synes heller ikke muligt at indføre begrænsninger, der kun retter sig mod de europæiske markeder, der dermed ville blive ugunstigt stillet i forhold til de konkurrerende markeder uden for Europa. De eneste konkrete forholdsregler, man kan tage, er jo i øvrigt blot at fortsætte med at føre en ortodoks penge- og finanspolitik i Europa: normalt opstår der først spekulation i det øjeblik, der afsløres ubalancer, inkonse- kvenser og modsigelser i nogle staters monetære politik og budget- og skattepolitik. De foranstaltninger, som skal vedtages, bør derfor først og fremmest sigte mod at styrke de konkrete forpligtelser til overvågning og samarbejde mellem de kontrollerende myndighederne i medlemsstaterne og de internationale centralbanker for at gennemføre de nødvendige tiltag. 4. 15. I forlængelse af dette synspunkt ser ØSU meget positivt på Rådets beslutning om at fastlåse pariteterne mellem deltagerlandenes valutaer uigenkaldeligt fra maj 1998 og konstaterer, at i slutningen af 1997 lå pariteterne ikke langt fra centralkurserne. 4. 15. 1. Offentliggørelsen af kurserne er en faktor, som mindsker usikkerheden. Markedsoperatørerne og alle de økonomiske aktører har således adgang til oplysninger, som er vigtige for Unionens økonomi. 4. 15. 2. Rammerne for penge- og valutakurspolitikken i overgangsperioden vil også blive præciseret (fra maj til december 1998). 5. Problemet om den økonomiske politiks indvirkning på eurokursen — Del C 5. 1. I betragtning af målene om sanering af de offentlige budgetter og fuld beskæftigelse forekommer det ønskværdigt, at der føres en forholdsvis lempelig monetær politik i euro-zonen uden dog at bringe målet om prisstabilitet i fare. 5. 2. Kommissionen understreger: »For så vidt angår udviklingen på langt sigt vil euroens kurs være udtryk for, hvordan ØMU’en fungerer. Særligt skal den udfordring, som den øgede konkurrence udgør, tages op ved at iværksætte passende strukturpolitikker. En højere grad af fleksibilitet på arbejdsmarkedet og reformer af skatte- systemet og det sociale tryghedssystem, der henter inspiration hos de mest effektive systemer, vil kunne hjælpe med til den europæiske økonomis tilpasning til de internationale udfordringer. Hvis reformerne videreføres, kan ØMU’en bidrage til et strukturelt chok, som i sidste instans vil få en positiv virkning på beskæftigelsen (1). « 5. 2. 1. ØSU ønsker, at disse foranstaltninger, hvis konsekvenser spiller en afgørende rolle, skal være genstand for en supplerende, uddybende analyse (2). 6. Del D definerer rammerne for Europa som samar- bejdspartner i den internationale økonomi En direkte følge af Den Økonomiske og Monetæ- 6. 1. re Union er én fælles valutakurs og én fælles pengepolitik. Internationalt vil EU bl. a. blive repræsenteret i 6. 2. Den Internationale Valutafond. Konklusionerne fra topmødet i Luxembourg er ret vage, idet de understreger, at »Kommissionen tilknyttes repræsentationen udadtil i det omfang, det er nødvendigt for, at den kan udføre den rolle, som tildeles den i traktatens bestemmelser«. Dette område skal præciseres nærmere. 7. Konklusion 7. 1. ØSU ønsker at deltage fuldt ud i debatten om vilkårene for og konsekvenserne af indførelsen af en fælles valuta i Den Europæiske Union. De kommentarer eller de scenarier, som dette 7. 2. forslag til udtalelse indeholder, er på ingen måde udtryk for et ønske om at sætte spørgsmålstegn ved ØSU’s tilslutning til princippet om en monetær union. ØSU ønsker derimod at bidrage til en mere tilbundsgående analyse af de praktiske vilkår for gennemførelsen. (1) Jf. punkt 22 i Kommissionens dokument. Dokumentet forligger p. t. ikke på dansk. (2) Jf. de indgående analyser ved Horst Siebert, formand for instituttet for international økonomi i Kiel og et af de 5 medlemmer af den tyske regerings vismandsgruppe, eller ved Heiner Flassbeck, ledende økonom ved Deutsches Institut für Wirtschaftsforschung. C 157/70 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 5. 98 7. 3. De vurderinger og de overvejelser, som Kommis- sionens arbejdsdokument »De eksterne aspekter af Den Økonomiske og Monetære Union« indeholder, hvortil man bør tilføje Kommissionens meddelelse om »Prakti- ske aspekter af indførelsen af euroen«, er et væsentligt bidrag til en debat om Den Økonomiske og Monetære Union, der ikke foregiver at udtømme denne problemstil- ling, der har meget store konsekvenser for en harmonisk gennemførelseafdetteprojektudensidestykkeihistorien. 7. 4. Der er en diskrepans mellem de grundige studier, som Kommissionen, Det Europæiske Monetære Institut og interesseorganisationerne har udarbejdet om de tekniske vilkår for gennemførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union, og de endnu utilfredsstillende analyser af de økonomiske og sociale konsekvenser. Paradoksalt nok findes de mest omfattende 7. 5. studier af sidstnævnte spørgsmål i rapporter, som internationale institutioner uden for EU (Den Internatio- nale Valutafond, FN, Den Europæiske Betalingsbank, OECD osv. ) har udarbejdet, eller i undersøgelser foreta- get af økonomiske analyseinstitutter i medlemsstaterne, og man har endnu ikke udarbejdet et sammendrag af disse undersøgelser. Det er nødvendigt, at Kommissionen fremlægger sine egne synspunkter om dette emne. Størstedelen af disse rapporter eller undersøgelser 7. 6. giver udtryk for bekymring om den monetære unions indvirkning på væksten og dermed på en forbedring af beskæftigelsessituationen i Europa. Bruxelles, den 26. marts 1998. 7. 7. Konvergens i den økonomiske politik, den mone- tære politik og budgetpolitikken i retning af en stram- ning, Maastricht-traktatens kriterier, samt vedtagelsen af en »stabilitets- og vækstpagt« har som mål, at man skal finde et vækstforløb, men giver også anledning til bekymring. 7. 8. ØSU er på nuværende tidspunkt ikke i stand til at vurdere, om disse bekymringer er begrundede. ØSU ønsker blot, at Kommissionens analyser forholder sig til denne ængstelse. Denne fremgangsmåde, som slet ikke sætter spørgsmålstegn ved Den Økonomiske og Mone- tære Union, sigter mod at forjage frygten for, at ØMU’en ikke skulle være egnet til at skabe den økonomiske vækst, som er nødvendig for at nedbringe arbejdsløsheden og for på sigt at sikre den monetære unions succes. 7. 9. ØSU ønsker at styrke og udbygge sin deltagelse i den grundlæggende debat om Den Økonomiske og Monetære Unions økonomiske virkninger ved som led i sit rådgivende arbejde at høre internationalt anerkendte fagøkonomer. 7. 10. ØSU bemærker med interesse og tilfredshed, at de overvejelser, som udtalelsen fremlægger, stemmer overens med Europa-Parlamentets synspunkter i dets beslutning om Kommissionens arbejdsdokument, vedta- get den 13. januar 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: QUESTION ECRITE no 813/98 de Glyn FORD à la Commission. Commission chargée du suivi du programme concernant le Nord- Ouest de l'Angleterre

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
European Regional Development Fund
North West (England)
building subsidy
cultural policy
job creation
museum
project evaluation
tourism

formats: html pdf print

text: 9. 10. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 310/135 Cette entreprise, implante·e en Belgique, aux Pays-Bas, et au Royaume-Uni, se pre·sente comme une entreprise de conseil en subventions nationales et europe·ennes. Pour chaque intervention, elle facture un montant de 20 000 francs belges (hors TVA), que le client re·cupe‘re s(cid:146)il n(cid:146)a pas obtenu de subventions dans les six mois. Si, en revanche, il de·croche une subvention, il doit alors en ristourner 10 % a‘ EBS. S(cid:146)approprier une partie des subventions obtenues par un tiers est tout a‘ fait contraire a‘ toute re‘gle communautaire. Apparemment, l(cid:146)UCLAF est au courant de ces pratiques. La Commission peut-elle indiquer ou‘ en est le dossier et quelles mesures elle compte prendre? Re·ponse donne·e par Mme Gradin au nom de la Commission (28 avril 1998) L(cid:146)Unite· de coordination de la lutte antifraude (UCLAF) me‘ne actuellement des enque(cid:136)tes en Belgique au sujet des subventions accorde·es par la Communaute·. Pour le moment, il est pre·mature· d(cid:146)en tirer des conclusions, notamment en ce qui concerne les pratiques de·crites par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Le Parlement, et plus pre·cise·ment sa commission du contro(cid:136)le budge·taire, sera tenu informe·, conforme·ment aux proce·dures re·cemment propose·es a‘ ladite commission. (98/C 310/182) QUESTION E· CRITE E-0813/98 pose·e par Glyn Ford (PSE) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Commission charge·e du suivi du programme concernant le Nord-Ouest de l(cid:146)Angleterre La Commission a-t-elle e·te· informe·e de la de·cision de la commission charge·e du suivi du programme concernant le Nord-Ouest de l(cid:146)Angleterre, adopte·e le 15 de·cembre, d(cid:146)affecter un budget de 8,1 millions de livres sterling au projet de construction d(cid:146)un muse·e des guerres impe·riales (Imperial War Museum) dans le Nord du pays, alors que, a‘ cette date, il e·tait de·ja‘ exclu que le projet be·ne·ficie d(cid:146)une aide du Heritage Lottery Funding et de geler le projet en faveur des muse·es de Manchester qui ne·cessite un budget de 7,6 millions de livres sterling pour garantir un financement de 36 millions de livres sterling octroye· par le me(cid:136)me Heritage Lottery Fund? Quel que soit l(cid:146)inte·re(cid:136)t que peut pre·senter l(cid:146)implantation d(cid:146)un tel muse·e dans le Nord, il n(cid:146)existe pratiquement aucune possibilite· de financement. Un projet d(cid:146)une valeur totale de 51 millions de livres sterling, cre·ant 135 emplois directs et 328 emplois indirects, est ainsi compromis. La Commission a-t-elle l(cid:146)intention de demander a‘ la commission charge·e du suivi de ce projet de justifier sa de·cision? Re·ponse donne·e par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (14 avril 1998) Lors de sa re·union du 15 de·cembre 1997, le comite· de suivi du programme d(cid:146)objectif 2 du «Greater Manchester, Lancashire et Cheshire» a examine· 4 demandes de concours du fonds europe·en de de·veloppement re·gional (FEDER) au titre de la mesure 19 du document unique de programmation (DOCUP) «investissement touristique strate·gique». Ces demandes portaient sur un concours d(cid:146)un montant total d(cid:146)environ 36 millions d(cid:146)e·cus compare· a‘ un montant de 19 millions d(cid:146)e·cus pre·vus par le FEDER pour cette mesure. Les projets pre·sente·s ont e·te· e·value·s sur la base de crite‘res de se·lection approuve·s par le comite· de suivi au cours de la premie‘re phase du programme. Ces crite‘res tiennent compte d(cid:146)un certain nombre de facteurs, y compris leur rentabilite· du point de vue de l(cid:146)attraction de nouveaux visiteurs dans la re·gion et de la cre·ation d(cid:146)emplois. Le comite· de suivi a de·cide· de financer deux projets, a‘ savoir le projet Xanadu et le projet de muse·e des guerres impe·riales (Imperial wars museum). Il a motive· sa de·cision par le fait que ces projets sont le mieux a‘ me(cid:136)me de rencontrer les objectifs fixe·s dans le DOCUP. Un de·lai de 6 mois a e·te· accorde· pour que ces deux projets puissent apporter la preuve de leur faisabilite· au cours de la dure·e d(cid:146)application du programme. Apre‘s ce de·lai, le comite· de suivi proce·dera soit a‘ la confirmation de son approbation des projets soit a‘ la prise en conside·ration des deux autres projets › quartier culturel de Union Street et projet de muse·e a‘ Manchester › qui ont e·te· inscrits sur une liste de re·serve


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 898/98 του Daniela RASCHHOFER προς την Επ τροπή. Μόνιμες αντιπροσωπείες της Ευρωπαiκής Ένωσης

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
accession to the European Union
diplomatic representation
enlargement of the Union
job creation
recruitment

text: C 310/144 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 9. 10. 98 (98/C 310/195) GRAPTH ERVTHSH E-0882/98 ypobolh· : Bill Miller (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Ariumo·w ypomnh·sevn Ypa·rxei me·sow o·row o·son afora· ton ariumo· tvn ypomnh·sevn poy mporoy·n na apostaloy·n se ypa·llhlo thw Epitroph·w prin la·bei apa·nthsh se e·reyna· toy e·na me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy; (98/C 310/196) GRAPTH ERVTHSH E-0883/98 ypobolh·: Bill Miller (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Xiliethri·da kai ne·a texnologi·a Me thn pro·odo thw ne·aw texnologi·aw kai thn prose·ggish thw xiliethri·daw, diatre·xv ton ki·ndyno na la·bv apa·nthsh se prohgoy·menh allhlografi·a me thn Epitroph·; (98/C 310/197) GRAPTH ERVTHSH E-0884/98 ypobolh· : Bill Miller (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Xro·now apa·nthshw se allhlografi·a Po·so xro·no xreia·zetai kata· me·so o·ro e·naw ypa·llhlow thw Epitroph·w gia na apanth·sei me·sv allhlografi·aw se e·na me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy; Koinh· apa· nthsh toy k. Santer ej ono·matow thw Epitroph· w stiw grapte·w ervth· seiw E-0882/98, E-0883/98 kai E-0884/98 (14 Aprili·oy 1998) H Epitroph· fronti·zei na apanta· se ka·ue epistolh· poy lamba·nei to syntomo·tero dynato·n. Vsto·so, o xro·now apa·nthshw ejarta·tai se mega·lo baumo· apo· thn endexo·menh ana·gkh meta·frashw thw apa· nthshw, apo· to syntonismo· dia·forvn yphresiv· n gia th sy·ntajh· thw h· ako·mh kai apo· thn texnikh· fy·sh tvn ejetazo·menvn uema·tvn. (cid:201)xontaw vw me·lhma thn kalh· synergasi·a metajy· tvn orga·nvn, h kanonikh· prouesmi·a apa·nthshw se allhlografi·a me apostole·a ka·poio me·low toy Koinoboyli·oy e·xei pa·ntvw oristei· se treiw ebdoma·dew. Sto me·tro poy h epistolh· me·loyw toy Koinoboyli·oy e·xei prvtokollhuei·, h yphresi·a «Taxydro·mow thw Epitroph·w» thw Genikh·w Grammatei·aw ele·gxei thn kata·stash tvn apanth·sevn aposte·llontaw stiw endiafero·menew yphresi·ew ypenuy·mish se peri·ptvsh mh apa·nthshw ento·w thw en lo·gv prouesmi·aw. H diadikasi·a ayth· den ephrea·zetai apo· to pro·blhma toy plhsia·smatow thw xiliethri·daw. (98/C 310/198) GRAPTH ERVTHSH E-0885/98 ypobolh·: Bill Miller (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Pro·sbash se e·ggrafa tekmhri·vshw Gnvri·zei h Epitroph· thn apo·fash toy Prvtodikei·oy thw 6hw Febroyari·oy 1998 (Ypo·u. T-124/96) o·son afora· thn pro·sbash se e·ggrafa tekmhri·vshw; Ea·n nai, skopey·ei na thrh·sei to shmei·o 6 thw apo·fashw poy ori·zei e·na Kv· dika Symperifora·w; ea·n nai, de·xetai h Epitroph· o·ti to shmei·o 6 ori·zei o·ti to koino· ua e·xei thn eyry·terh dynath· pro·sbash se e·ggrafa thw Epitroph·w kai toy Symboyli·oy; (cid:201)ggrafa nooy·ntai s(cid:146) ayth· thn peri·ptvsh o·la ta grapta· kei·mena poy perie·xoyn ypa·rxonta dedome·na kai kate·xontai apo· thn Epitroph· h· to Symboy·lio


title: Muutettu ehdotus neuvoston direktiiviksi jätteiden käsittelystä kaatopaikoilla

eurovoc_concepts:
application of EU law
environmental protection
waste disposal
waste management

formats: pdf print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 26. 03. 1998 KOM(1998)1891opull. 97/0085 (SYN) Muutettu ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI jätteiden käsittelystä kaatopaikoilla (komission EY:n perustamissopimuksen 189 A (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT Komissio antaa EY:n perustamissopimuksen 189 a artiklan 2 kohdan mukaisesti muutetun ehdotuksen neuvoston direktiiviksi jätteiden käsittelystä kaatopaikoilla. Muutetussa ehdotuksessa otetaan huomioon joukko tarkistuksia, joita Euroopan parlamentti teki 16. - 20. helmikuuta 1998 pitämässään täysistunnossa. Esitetyistä 33 tarkistuksesta hyväksyttiin täysistunnossa 29. Komissio voi periaatteessa hyväksyä tarkistukset 1, 5, 6, 8-11, 14-15, 19-21, 23, 24, 26 ja 29. Komission kanta tarkistuksiin on seuraava: Tarkistuksessa arvojärjestykseen. Komissio hyväksyy täysin tämän muutoksen. lisätään viittaus johdanto-osaan 1 jätteiden käsittelytapojen Tarkistuksissa 2, 3, 4 ja 32 ehdotetaan uusia johdanto-osan kappaleita. Komissio ei voi hyväksyä johdanto-osan kappaleita, joissa edellytetään uusien direktiivien laatimista kompostoinnista ja vaarattoman jätteen poltosta sekä taloudellisten välineiden käytön edistämistä. Komissio voi periaatteessa hyväksyä tällaisten ehdotusten esittämisen, mutta se ei kuitenkaan voi hyväksyä näitä velvoitteita siinä muodossa, jossa ne on esitetty tarkistuksissa. Komissio ei voi myöskään hyväksyä tarkistusta 32, jossa todetaan jätteiden polton olevan käyttökelpoinen vaihtoehto jätteiden kaatopaikalle sijoittamiselle. jätteen Komission polttaminen ovat jätteiden käsittelyn arvojärjestyksessä viimeisinä. Tavoitteena on siirtyä arvojärjestyksessä ylöspäin ja suosia vähemmän ympäristöä kuormittavia vaihtoehtoja kuten jätteiden syntymisen estämistä, jätteiden hyödyntämistä ja kierrätystä. sijoittaminen kaatopaikalle jätehuoltostrategiassa jätteen ja Tarkistus 5 koskee tarvetta antaa ruoppauslietteen käsittelyä koskevaa lainsäädäntöä. Puhdistamolietettä koskevaan direktiiviin valmistellaan parhaillaan muutosta, joten komissio hyväksyy periaatteessa tämän tarkistuksen. Tarkistuksessa 6 poistetaan johdanto-osan 23 kappaleesta ilmaisu "mahdollisuuksien mukaan" ja tarkistuksessa 21 vastaavasti 10 artiklasta ilmaisu "niin pitkälle kuin mahdollista". Näin varmistetaan, että taloudellisesta vakuudesta aiheutuvat kustannukset sisällytetään hintaan, joka peritään jätteen sijoittamisesta kaatopaikalle. Komissio tukee näitä tarkistuksia. Tarkistuksessa 7, osassa tarkistusta 16 ja tarkistuksessa 23 käsitellään tarvetta parantaa seurantaa ja kertomusten antamista koskevia järjestelmiä. Komissio voi hyväksyä suurimman osan ehdotetuista velvoitteista, koska niillä pyritään avoimuuden lisäämiseen. Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä tarkistusta 7, koska komissio velvoitetaan siinä välittämään parlamentille jäsenvaltioiden esittämät kertomukset. Tarkistuksessa 8 tarkennetaan ja selvennetään direktiivin päämääriä. Komissio tukee tätä tarkistusta. Tarkistukset 9 ja 11 koskevat määritelmiä. Pysyvän jätteen määritelmän osalta tarkistuksessa 9 ehdotetaan, että määritelmään lisätään erityinen viittaus ehdotettuun vesipolitiikan kehysdirektiiviin. Komissio voi hyväksyä tämän lisäyksen. Lisäksi tarkistuksessa 11 ehdotetaan nestemäisen jätteen tarkempaa määrittelemistä suhteessa kuiva-ainepitoisuuteen. Komissio voi periaatteessa hyväksyä tämän tarkistuksen, mutta yhteisön lainsäädännössä ei nykyisin anneta tällaisia määritelmiä ja eräät jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet tällaisen määritelmän soveltamisen olevan vaikeaa. Tarkistuksessa 10 tarkennetaan, että kaatopaikan yleinen määritelmä kattaa myös kaivosvarastot ja maanalaiset varastot. Komissio tukee voimakkaasti tätä selvennystä, mutta se on kuitenkin aina tulkinnut kaatopaikan määritelmän niin, että se kattaa myös maanalaiset varastot. Tarkistuksessa 12 ehdotetaan määritelmää maanalaiselle kaatopaikalle. Komissio ei voi hyväksyä tätä erityismääritelmää, koska kaatopaikan yleinen määritelmä kattaa myös jätteen sijoittamisen maan alle. Yleisesti ottaen komissio ei voi enää hyväksyä muita poikkeuksia kuin ne, jotka on jo esitetty komission ehdotuksessa. Tarkistuksessa 13 esitetään, että poikkeuksiin lisättäisiin kipsin ja kalkin levittäminen maan lannoitusta tai parantamista varten. Tämä ei tavallisesti kuulu kaatopaikan määritelmän piiriin, mutta komissio aikoo kuitenkin tutkia tarkemmin tätä erityistä poikkeusta ja selvittää mahdollisuuksia sen sisällyttämiseksi direktiiviin. Tarkistuksissa 14 ja 15 esitetään poikkeuksia, jotka koskevat vaarattomien lietteiden sijoittamista pintaveteen, veden uoma mukaan lukien, sekä erilaisista kaivostoiminnoista syntyvän pilaantumattoman maaperän ja vaarattoman pysyvän jätteen sijoittamista. Jäsenvaltioilta saatujen tietojen ja neuvostossa käytyjen neuvottelujen perusteella komissio voi hyväksyä nämä tarkistukset. toimitettava Tarkistuksissa 16 esitetään velvoite, jonka mukaan komission on parlamentille ja neuvostolle raportti kansallisista strategioista, sekä velvoite, jonka mukaan jäsenvaltioiden ja komission on ilmoitettava, kuinka hyvin vähennystavoitteet on saavutettu ja onko niitä mahdollisesti tarvetta muuttaa. Lisäksi tarkistuksessa 16 laajennetaan biologisesti hajoavaa jätettä koskevat tavoitteet koskemaan myös teollisuusjätettä ja muutetaan aikataulua, jonka mukaisesti jäsenvaltioiden on seurattava biologisesti hajoavan jätteen määrää. Komissio voi hyväksyä ainoastaan tarkistukseen 16 sisältyvän raportointia koskevan osan. Biologisesti hajoavista teollisuusjätteistä ei ole olemassa tilastotietoja, joten soveltamisalan laajentamista ei voida hyväksyä. Komissio ei voi myöskään hyväksyä osaa, joka antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden aloittaa seuranta vasta vuotta ennen tavoitteiden voimaantuloa. Lopuksi 5 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden on pysyttävä muuttumattomina ja oikeudellisesti sitovina, jotta varmistetaan, että jäsenvaltiot suunnittelevat ja ottavat käyttöön vaihtoehtoisia jätehuoltomenetelmiä. Tarkistuksessa 19 poistetaan poikkeus, joka koskee renkaita, joiden halkaisija on suurempi kuin 1 400 mm. Komissio hyväksyy tämän muutoksen, sillä sen saamien tietojen mukaan on olemassa näyttöä siitä, että näin suuret renkaat voidaan silputa ja kierrättää. Tarkistuksessa 20 muutetaan esikäsittelyn määritelmää. Muutos on yhdenmukainen niiden muutosten kanssa, joista on jo sovittu neuvostossa käydyissä keskusteluissa ja jotka komissio voi hyväksyä. Tarkistus 22 koskee kaatopaikkaveroa. Komission ei voi esittää ehdotusta taloudellisesta välineestä eikä voi näin ollen tukea tarkistusta 22, johon sisältyy tällainen velvoite. Tarkistuksessa 24 tarkennetaan kaatopaikan pitäjän velvollisuuksia kaatopaikan jälkihoidon aikana. Ehdotetun muutoksen mukaan jälkihoito on varmistettava 30 vuoden ajan. Komissio tukee tarkistusta 24, sillä siinä varmistetaan jälkihoidon vähimmäiskesto, joka ei sisältynyt komission ehdotukseen. Tarkistus 25 koskee lupia. Komission ehdotuksessa säädetään yksityiskohtaiset ja tiukat vaatimukset kaatopaikkoja koskevien syystä on varmistettava, että olemassa olevilla kaatopaikoilla on jätteistä annetun direktiivin 75/442/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 91/156/ETY, mukaiset luvat, ja että ne lisäksi saavat uuden luvan, kuten komission ehdotuksessa esitetään. Näin ollen komissio ei voi hyväksyä tarkistusta 25. lupien myöntämiselle. Tästä Tarkistuksessa 26 pyritään varmistamaan niiden kaatopaikkojen sulkeminen, joilla ei ole direktiivin 75/442/ETY mukaista lupaa. Komissio voi hyväksyä tarkistuksen 26, vaikka tämä muutos ei olekaan tarpeellinen, sillä kyseiset kaatopaikat olisi jo pitänyt sulkea. Tarkistukset 27, 29, 30 ja 31 koskevat teknisiä liitteitä. Komissio ei voi tässä vaiheessa hyväksyä muutoksia teknisiin liitteisiin, koska tällaisten muutosten tekeminen kuuluu komission ehdotuksen 16 artiklalla perustetulle komitealle. Komissio voi kuitenkin hyväksyä tarkistuksessa 29 lisätyn viittauksen vesipolitiikan kehysdirektiiviin. Komissio ei voi hyväksyä tarkistuksia 27, 30 ja 31. - 3- Muutettu ehdotus: NEUVOSTON DIREKTIIVI jätteiden käsittelystä kaatopaikoilla (komission esittämä EY:n perustamissopimuksen 189 a artiklan 2 kohdan mukaisesti) Alkuperäinen ehdotus Muutettu ehdotus Johdanto-osan 3 a kappale (uusi) taas jätteiden kaatopaikka on Kun viimeinen hallinnan keino periaatteiden hierarkkissa. siten kun ne on esitetty komission tiedonannossa KOM 96 399 jätteiden Johdanto-osan 9 a kappale (uusi) ruoppauslietteiden käsittelystä on svvtä antaa eurooppalainen lainsäädäntö. yhtenäinen Johdanto-osan 23 kappale että siten, perittävät saastuttaja maksaa -periaatteen nojalla on tarpeen ottaa huomioon muun muassa kaatopaikasta mahdollisesti aiheutuvat vahingot ympäristölle; tämän vuoksi olisi varmistettava, että jätteiden sijoittamisesta maksut kaatopaikalle vahvistetaan kaikki kustannukset, jotka liittyvät kaatopaikan toimintaan, mukaan käyttöönottoon lukien mukaan mahdollisuuksien taloudellinen vakuus tai vastaava, joka kaatopaikan pitäjän tulee antaa, sekä alueen käytöstäpoistamiseen liittyvät kustannukset sekä tarvittavien jälkihoitotoimenpiteiden kustannukset vastaavat kaatopaikan koko elinkaaren todellisia kustannuksia ja että näitä kustannuksia ei kateta yhteisistä varoista, ja että siten, perittävät saastuttaja maksaa -periaatteen nojalla on tarpeen ottaa huomioon muun muassa kaatopaikasta mahdollisesti aiheutuvat vahingot ympäristölle; tämän vuoksi olisi varmistettava, että jätteiden sijoittamisesta maksut kaatopaikalle vahvistetaan kaikki kustannukset, jotka liittyvät kaatopaikan käyttöönottoon toimintaan, mukaan lukien taloudellinen vakuus tai vastaava, joka kaatopaikan pitäjän tulee antaa, sekä liittyvät käytöstäpoistamiseen alueen kustannukset tarvittavien sekä jälkihoitotoimenpiteiden kustannukset vastaavat kaatopaikan koko elinkaaren todellisia kustannuksia että näitä kustannuksia ei kateta yhteisistä varoista, ja ja W 1 artikla ja ohjauksesta Direktiivin 75/442/ETY ja erityisesti sen 3 ja 4 artiklassa säädettyjen vaatimusten direktiivin täyttämiseksi tämän toimenpiteistä, tarkoituksena on säätää jätteiden menettelyistä käsittelyn haitallisten ympäristövaikutusten, etenkin pintaveden, ilman maaperän pohjaveden, saastumisen sekä niistä johtuvien ihmisten aiheutuvien terveydelle vaarojen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi niin pitkälle kuin mahdollista. ja on tämän jätettä ja ohjauksesta liittyvien avulla Direktiivin 75/442/ETY ja erityisesti sen 3 ja 4 artiklassa säädettyjen vaatimusten direktiivin täyttämiseksi tarkoituksena ja säätää tiukkojen kaatopaikkoja koskevien ja toimintaan teknisten toimenpiteistä, vaatimusten jätteiden menettelyistä käsittelyn haitallisten ympäristövaikutusten, etenkin pintaveden, maaperän pohjaveden, ilman maailmanlaajuisten ja saastumisen, kasvihuoneilmiö ympäristövaikutusten, mukaan johtuvien ihmisten terveydelle aiheutuvien vaarojen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi niin pitkälle kuin mahdollista kaatopaikan perustamisen, toiminnan, sulkemisen ja jälkihoidon aikana. sekä niistä lukien, ja 2 artiklan e kohta 'pysyvällä jätteellä' jätettä, joka ei e) merkittävästi fysikaalisesti, muutu kemiallisesti tai biologisesti; pysyvä jäte ei hajoa, pala tai reagoi muutoin fysikaalisesti tai kemiallisesti; se ei hajoa biologisesti tai vaikuta haitallisesti muihin aineisiin, joiden kanssa se joutuu kosketuksiin siten, että se ympäristön todennäköisesti pilaantumista ihmisten terveydelle; suotoveden kokonaistuotannon ja jätteiden saastepitoisuuden samoin kuin niiden ympäristömyrkyllisyyden on oltava merkityksetöntä, aiheuttaisi vahinkoa tai aiheuttaisi 'pysyvällä jätteellä' jätettä, joka ei e) merkittävästi fysikaalisesti, muutu kemiallisesti tai biologisesti; pysyvä jäte ei hajoa, pala tai reagoi muutoin fysikaalisesti tai kemiallisesti; se ei hajoa biologisesti tai vaikuta haitallisesti muihin aineisiin, joiden kanssa se joutuu kosketuksiin siten, että se ympäristön todennäköisesti pilaantumista ihmisten terveydelle; suotoveden kokonaistuotannon ja jätteiden saastepitoisuuden samoin kuin niiden ympäristömyrkyllisyyden on oltava merkityksetöntä eivätkä ne saa vaarantaa pinta- ja/tai pohjavesien hyvää ekologista laatua sellaisena kuin se on määritelty vesipolitiikkaan liittyvien yhteisön toimien direktiivissä annetussa kehyksestä (•••/. /EY), vahinkoa tai r 2 artiklan f kohta f) 'kaatopaikalla' jätteen sijoittamiseen tarkoitettua käsittelypaikkaa maan pinnalla lukien sisäiset tai maan alla, mukaan kaatopaikat (eli kaatopaikat, joilla jätteen tuottaja hoitaa oman jätteensä käsittelyn tuotantopaikalla) lukuun ottamatta ja sellaisia laitteistoja, joihin jäte on sijoitettu, jotka mahdollistavat jätteen valmistelun kuljetettavaksi tapahtuvaa hyödyntämistä, esikäsittelyä tai käsittelyä varten, sekä jätteen väliaikainen (eli yhtä vuotta lyhyempi) säilyttäminen ennen sen hyödyntämistä, esikäsittelyä tai käsittelyä, muualla alla, mukaan f) 'kaatopaikalla' jätteen sijoittamiseen tarkoitettua käsittelypaikkaa maan pinnalla lukien tai maan kaivQsvarastQt ja majmajajget yaragtQt jft sisäiset kaatopaikat (eli kaatopaikat, joilla jätteen tuottaja hoitaa oman jätteensä lukuun tuotantopaikalla) käsittelyn ottamatta sellaisia laitteistoja, joihin jäte on jätteen jotka mahdollistavat sijoitettu, muualla kuljetettavaksi valmistelun tapahtuvaa hyödyntämistä, esikäsittelyä tai käsittelyä varten, sekä jätteen väliaikainen (eli yhtä vuotta lyhyempi) säilyttäminen ennen sen hyödyntämistä, esikäsittelyä tai käsittelyä, ja 2 artiklan p kohta 'nestemäisellä jätteellä' mitä tahansa jätettä p) nestemäisessä muodossa olevaa mukaan lukien jätevedet, mutta ei lietettä. 'nestemäisellä jätteellä' mitä tahansa p) nestemäisessä muodossa olevaa jätettä, kun neste määritellään juoksevaksi aineeksi, jonka Icuiva^inçpj^i^uus Qn aj|ç 4? painoprosenttia jonka viriaiigomfflajsuuQ'et mlftrjtejlftan 1$ altaassa spdetyn menestyn mifeu>esti testousmeqetelmfln m|flrittelyft tehayn jälkeen. 3 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta ruoppauslietteen sijoittaminen niiden pienten vesiteiden varrelle, joista ne on ruopattu, vaarattoman ruoppauslietteen sijoittaminen niiden pienten vesiteiden ruopattu* varrelle, jâ vaarattomien sijoittaminen pintaveteen, veden uoma mukaan lukien. joista ne on lietteiden 3 artiklan 2 kohdan, 4 luetelmakohta saastumattoman maaperän louhinnan malmivarojen syntyneen vaikutuksettoman aineksen varasto, vaarattoman - seurauksena malmivarojen saastumattoman maaperän etsinnän, tai tai varastoinnin ja käsittelyn syntyneen vaarattoman vaikutuksettoman jätteen varasto, tai louhinnan, seurauksena ja c 5 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta on strategia biologisesti Jäsenvaltioiden laadittava 1. kaatopaikoille kansallinen sijoitettavan hajoavan yhdyskuntajätteen määrän vähentämisen toteuttamiseksi tämän direktiivin tullessa voimaan. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tästä strategiasta. on strategia biologisesti Jäsenvaltioiden laadittava 1. kaatopaikoille kansallinen sijoitettavan hajoavan yhdyskuntajätteen määrän vähentämisen toteuttamiseksi tämän direktiivin tullessa voimaan. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tästä strategiasta. Komissio antaa Euroopan parlamentille kertomuksen kansallisista strategioista kuuden kuukauden kuluessa säädetystä 18 voimaansaattamispäivästä. neuvostolle artiklassa ja 5 artiklan 2 kohdan d alakohta kuluttua kokonaiset käytetyt renkaat kahden d) vuoden direktiivin tämän voimaantulosta ja silputut käytetyt renkaat viiden vuoden kuluttua edellä mainitusta ottamatta ajankohdasta tapauksissa molemmissa polkupyöränrenkaita joiden halkaisija on suurempi kuin 1400 mm). ia renkaita, (lukuun kuluttua kokonaiset käytetyt renkaat kahden d) vuoden direktiivin tämän voimaantulosta ja silputut käytetyt renkaat viiden vuoden kuluttua edellä mainitusta ottamatta ajankohdasta molemmissa tapauksissa polkupyöränrenkaita), (lukuun 6 artiklan 1 kohta 1. ainoastaan sijoitetaan kaatopaikalle, esikäsitelty jäte tarvitse ainoastaan esikäsitelty 1. jäte sijoitetaan kaatopaikalle: tätä vaatimusta ei soveltaa pysyvään kuitenkaan jätteeseen, jonka esikäsittely ei teknisistä syistä ole mahdollista, tai muunlaiseen jätteeseen, ihmisten terveydelle tai ympäristölle aiheuttamaa vaaraa tällainen esikäsittely ei vähennä. jonka määrää tai 10 artikla Jäsenvaltioiden on varmistettava, kaikkien julkisten kaatopaikan ja pitäjien yksityisten kaikkien perimä kaatopaikan julkisten ja pitäjien että Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yksityisten perimä 9 toimintaan kaatopaikalle kaikki ja vähimmäishinta kaiken tyyppisen jätteen kattaa sijoittamisesta kaatopaikan vähintään käyttöönottoon liittyvät kustannukset, mukaan lukien niin pitkälle kuin mahdollista 8 artiklan 1 kohdan c taloudellisesta alakohdassa tarkoitetusta ja vakuudesta aiheutuvat kustannukset ja kaatopaikan arvioidut jälkihoidosta vuoden kustannukset Jäsenvaltioiden on ajanjaksolta. varmistettava tarvittavien kaikkien kustannustietojen keräämisen ja käytön avoimuus. käytöstäpoistamisesta aiheutuvat vähintään 50 c toimintaan kaatopaikalle kaikki ja vähimmäishinta kaiken tyyppisen jätteen kattaa sijoittamisesta kaatopaikan vähintään käyttöönottoon liittyvät kustannukset, mukaan lukien 8 artiklan 1 tarkoitetusta kohdan alakohdassa aiheutuvat taloudellisesta kaatopaikan kustannukset jälkihoidosta käytöstäpoistamisesta kustannukset aiheutuvat vähintään ajanjaksolta. Jäsenvaltioiden on varmistettava kaikkien tarvittavien kustannustietojen keräämisen ja käytön avoimuus. vakuudesta arvioidut vuoden 50 ja ja 11 artiklan 2 kohta 2. Niiden kaatopaikkojen osalta, jotka on vapautettu tämän direktiivin säädösten noudattamisesta 3 artiklan 3 kohdan nojalla, jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset säädösten toimenpiteet laatimiseksi siitä, että jätteelle säännöllinen silmämääräinen tarkastus sijoituspaikassa sen varmistamiseksi, että kaatopaikalle hyväksytään tai ainoastaan eristyneestä yhteisöstä peräisin olevaa vaaratonta tai pysyvää jätettä, ja sijoitetun suoritetaan kaatopaikalle määrästä pidetään rekisteriä. saarelta jätteen 2. Niiden kaatopaikkojen osalta, jotka on vapautettu tämän direktiivin säädösten noudattamisesta 3 artiklan 3 kohdan nojalla, jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset säädösten toimenpiteet laatimiseksi siitä, että jätteelle säännöllinen suoritetaan silmämääräinen tarkastus sijoituspaikassa sen varmistamiseksi, että kaatopaikalle hyväksytään tai ainoastaan eristyneestä yhteisöstä peräisin olevaa vaaratonta tai pysyvää jätettä, ja sijoitetun kaatopaikalle saarelta jätteen joka on määrästä pidetään rekisteriä, julkisesti saatavilla- on varmistettava, vflpa^itijk-gen Jäsenvaltioiden ettl saaneille näille tiedot kaatopaikoille sijoitettavan jätteen lajista ia määrästä direktiivin sisältyvät täytflntÖOnpanofr kPSfomiq kertomujcsjin, jotka aimetaan komjssipUe ^rmQlljsçsti 13 artiklan 4 kohta Niin kauan kuin 4. toimivaltainen viranomainen katsoo, että kaatopaikka viranomainen katsoo, että kaatopaikka Niin kauan kuin toimivaltainen 4. % aiheuttaa kaatopaikan todennäköisesti vaaraa ympäristölle, on velvollinen tutkimaan alueen jätekaasujen kaatopaikan suotovesien koostumusta sekä lähialueen pohiavesikerrosta liitteen III mukaisesti. seuraamaan pitäjä ja ja ja ja pitäjä aiheuttaa seuraamaan kaatopaikan ajan kaatopaikan todennäköisesti vaaraa ympäristölle, on velvollinen tutkimaan alueen jätekaasujen kaatopaikan suotovesien koostumusta vähintään 30 vuoden sulkemisen jälkeen. Toimivaltainen viranomainen voi pidentää tai lyhentää tätä määräaikaa, jos liitteissä esitetyn kaatopaikan pitäiä voi yleisen perusteella osoittaa, että kaatopaikka ei enää aiheuta välitöntä vaaraa ympäristölle. Jäsenvaltion luomassa järjestelmässä ei saa kuitenkaan asettaa minkäänlaisia aikarajoja toiminnan johtuvalle aiheuttamista vastuulle. hallintaohjelman vahingoista 14 artiklan 4 a kohta (uusi) Jäsenvaltiot sulkevat joille jätteistä kaikki 4 a. ei ole nykyiset kaatopaikat, myönnetty annetun direktiivin (75/442/ETY. sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 91/156/ETYl nojalla. lupaa Liite I, 2 kohdan neljäs luetelmakohta kaatopaikalta kerätyn saastuneen suotoveden käsittelemiseksi ja vesiltä veden kaatopaikalta edellytetyn laadun saavuttamiseksi. purkautuvilta purkautuvilta kaatopaikalta kerätyn ja saastuneen suotoveden käsittelemiseksi veden kaatopaikalta vesiltä edellytetyn laadun saavuttamiseksi, iotta ei ia/tai pohjavesien vaarannettaisi pinta- hyvää ekologista laatua sellaisena kuin se on määritelty vesipolitiikkaan liittyvien yhteisön toimien kehyksestä annetussa direktiivissä (. /. /EY). <3> ISSN 1024-4492 KOM(98) 189 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 14 13 15 Luettelonumero : CB-CO-98-196-FI-C ISBN 92-78-32538-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 815/98 του Richard HOWITT προς την Επ τροπή. Εργοστάσιο επεξεργασίας λυμάτων : San Juan De Los Terreros (Pulpi)

eurovoc_concepts:
Andalusia
application of EU law
environmental impact
impact study
nuisance
project evaluation
wastewater
water treatment

text: C 354/26 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 19. 11. 98 Stiw 30 Aprili·oy 1997 h Epitroph· eje·dvse e·na e·ntypo me ti·tlo «Sxe·dio dra·shw gia th diametako·mish sthn Eyrv· ph › Ne·a telvneiakh· politikh·» (1). Sto sxe·dio ayto· dra·shw h Epitroph· perigra·fei th mhxanorga· nvsh tvn diadikasiv· n diametako·mishw vw basiko· stoixei·o thw metarry·umishw thw diametako·mishw. Me to Ne·o Plhrofo- riko· Sy·sthma Diametako·mishw (NCTS: New Computerised Transit System), to anti·grafo tvn parastatikv· n diametako·mishw ua antikaui·statai apo· hlektroniko· mh·nyma, e·tsi v· ste na epitaxy·netai h diekperai·vsh tvn pra·jevn diametako·mishw kai na beltiv· netai h asfa·leia. En anamonh· thw leitoyrgi·aw toy plhroforikoy· systh·matow, h Epitroph· a·rxise na efarmo·zei seira· praktikv· n me·trvn gia thn taxy·terh epistrofh· tvn parastatikv· n diametako·mishw sta telvnei·a anaxv· rhshw. Dhmioyrgh·uhke di·ktyo eunikv· n syntonistv· n diameta- ko·mishw kai topikv· n ypeyuy·nvn env· zhth·uhke apo· ta kra·th me·lh na uespi·soyn eunika· sxe·dia diaxei·rishw thw diametako·mishw, ta opoi·a na symmorfv· nontai se ka·poio prosymfvnhme·no pro·typo. Apo· nomouetikh·w pleyra· w, h Epitroph· pro·teine th diasafh·nish tvn prouesmiv· n gia thn epistrofh· toy antigra·foy tvn parastatikv· n diametako·mishw kai thn anadiorga·nvsh tvn kentrikv· n telvnei·vn. (1) COM (97) 188 teliko·. (98/C 354/55) GRAPTH ERVTHSH E-0814/98 ypobolh· : Shaun Spiers (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Xrh·sh porv· doyw asfa·ltoy gia thn kataskeyh· dro·mvn Diaue·tei h Epitroph· stoixei·a poy na aforoy·n th xrh·sh porv· doyw asfa·ltoy gia thn epi·strvsh dro·mvn -idiai·tera gia aytokinhto·dromoyw kai ky·riew odike·w arthri·ew- sthn EE; (cid:201)xei ekponh·sei mele·tew poy na aforoy·n thn ikano·thta thw porv· doyw asfa·ltoy na periori·zei thn hxorry·pansh kai na ayja·nei thn asfa·leia tvn dro·mvn (lo·gv kaly·terhw apostra·ggishw); Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (30 Aprili·oy 1998) H Epitroph· den diaue·tei plhrofori·ew sxetika· me th xrh·sh ana· thn Koino·thta porv· doyw asfa·ltoy vw ylikoy· epifaneiakh·w strv· shw toy odostrv· matow. Ypa·rxoyn ka·poiew e·reynew, oi opoi·ew sxeti·zontai e·mmesa me to ue·ma to opoi·o ui·gei to Ajio·timo Me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy: H dra·sh COST 324 afora· thn ana·ptyjh meuo·dvn metrh·sevw thw epi·doshw toy ky·rioy me·royw toy odostrv· matow. H telikh· e·kuesh, h opoi·a tv· ra e·xei oloklhrvuei· (1), perigra·fei tiw ergasi·ew poy e·xoyn diejaxuei· prokeime·noy na entaxuoy·n oi eunike·w mele·tew gia th makropro·uesmh epi·dosh toy ky·rioy me·royw toy odostrv· matow prow xrh·sh se eyrvpai¤ko· epi·pedo. Syne·xeia toy COST 324 apotelei· to synexizo·meno e·rgo PARIS (performance analysis of road infrastructure › ana·lysh epi·doshw thw odikh·w ypodomh·w) toy te·tartoy progra·mmatow plaisi·oy. H dra·sh COST 333 ejeta·zei thn ana·ptyjh ne·vn meuo·dvn sxediasmoy· asfaltoy·xoy odostrv· matow kai programmati·zetai na oloklhrvuei· ton Febroya·rio 1999. (cid:201)reyna sto plai·sio toy progra·mmatow Brite/Euram 1, poy oloklhrv· uhke to 1993, sygkri·nei dia·foroyw ty·poyw epifaneiakh·w strv· shw tvn odostrvma·tvn, perilambanome·nhw thw porv· doyw asfa·ltoy, me odoy·w apo· skyro·dema, sy·mfvna me thn periballontikh· apodoxh· kai thn asfa·leia thw kyklofori·aw. (1) EUR 17546, ariu. ISBN 92-828-0308, 1997. (98/C 354/56) GRAPTH ERVTHSH E-0815/98 ypobolh· : Richard Howitt (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Ergosta·sio epejergasi·aw lyma·tvn: San Juan De Los Terreros (Pulpi) O ka·toikow thw eklogikh·w moy perife·reiaw k. Howard ei·nai idiokth·thw miaw e·paylhw sto San Juan De Los Terreros, Pulpi, Almeria, sthn Ispani·a. To ergosta·sio epejergasi·aw lyma·tvn poy bri·sketai se


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1021/98 dell'on. Angela BILLINGHAM alla Commissione. Riconoscimento di qualifiche professionali

eurovoc_concepts:
Greece
United Kingdom
equivalence of diplomas
freedom to provide services
hairdressing and beauty care
mutual recognition principle
right of establishment

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 815/98 af Richard HOWITT til Kommissionen. Spildevandsrensningsanlæg: San Juan De Los Terreros (Pulpi)

text: C 354/26 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 11. 98 Kommissionen vedtog den 30. april 1997 en »handlingsplan for forsendelse i Europa › en ny toldpolitik« (1). I denne handlingsplan betegner Kommissionen datamatiseringen af forsendelsesprocedurerne som nłglen til en reform af forsendelsen. Som led i den nye datamatiserede forsendelsesordning (NCTS) vil kopien af forsendelsesdokumenterne blive erstattet med en elektronisk meddelelse, der głr en hurtigere afslutning af forsendelsestransaktionerne mulig og forhłjer den operationelle sikkerhed. I afventning af, at edb-systemet tages i anvendelse, har Kommissionen truffet en r(cid:230)kke operationelle foranstaltninger for at fremskynde tilbagesen- delsen af forsendelsesdokumenterne til afgangstoldstederne. Der er oprettet et net af nationale forsendelseskoor- dinatorer og lokale kontaktsteder, og medlemsstaterne er anmodet om at tilpasse de nationale planer for forvaltningen af forsendelsen efter en aftalt f(cid:230)lles struktur. I lovgivningsm(cid:230)ssig henseende har Kommissionen foresl(cid:229)et, at fristerne for tilbagesendelse af kopien af forsendelsesdokumenterne głres tydeligere, og at de centrale kontorer reorganiseres. (1) KOM(97) 188 endelig udg. (98/C 354/55) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0814/98 af Shaun Spiers (PSE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Anvendelse af hłjporłs asfalt til vejbygning Har Kommissionen nogen oplysninger om anvendelsen af hłjporłs asfalt til vejbaner › s(cid:230)rlig til motorveje og hovedveje › i EU? Har den udfłrt nogen forskning om effektiviteten af hłjporłs asfalt, hvad ang(cid:229)r stłjforurening og forłgelse af vejsikkerheden (som fłlge af bedre afvanding)? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (30. april 1998) Kommissionen har ingen oplysninger om brugen i F(cid:230)llesskabet af hłjporłs asfalt som vejbel(cid:230)gningsmateriale. Der foreg(cid:229)r noget forskningsarbejde, som indirekte vedrłrer det emne, det (cid:230)rede medlem har bragt p(cid:229) bane: COST-aktion nr. 324 vedrłrer udviklingen af metoder til m(cid:229)ling af vejbel(cid:230)gningens egnethed. I den endelige rapport, som nu foreligger (1), beskrives det arbejde, der er udfłrt for p(cid:229) europ(cid:230)isk plan at integrere de nationale undersłgelser vedrłrende vejbel(cid:230)gningens egnethed p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt. COST 324 er senere fulgt op af det stadig igangv(cid:230)rende projekt under det fjerde rammeprogram med betegnelsen PARIS (Performance Analysis of Road Infrastructure). COST-aktion nr. 333 behandler udviklingen af nye metoder til konstruktion af asfaltbel(cid:230)gninger og skal efter planerne v(cid:230)re afsluttet i februar 1999. Forskning under programmet »Brite/Euram 1«, som afsluttedes i 1993, sammenlignede forskellige former for vejbel(cid:230)gning, herunder hłjporłs asfalt, med betonveje under hensyn til miljłvenligheden og trafiksikkerheden. (1) EUR 17546, nr. ISBN 92-828-0308-2, 1997. (98/C 354/56) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0815/98 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Spildevandsrensningsanl(cid:230)g: San Juan De Los Terreros (Pulpi) En v(cid:230)lger fra min valgkreds, Mr. Howard, ejer en villa i San Juan De Los Terreros, Pulpi, Almeria i Spanien. Rensningsanl(cid:230)gget ligger ca. 400 meter v(cid:230)k fra hans ejendom, og for(cid:229)rsager en yderst v(cid:230)mmelig lugt, som min


title: PERGUNTA ESCRITA n. 895/98 do Deputado Daniela RASCHHOFER à Comissão. Estudo sobre as consequências socioeconómicas do Fundo de Coesão

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
European Investment Bank
cost-benefit analysis
costing
economic and social cohesion
environmental protection
impact study
transport infrastructure


title: PREGUNTA ESCRITA n. 850/98 del Hanja MAIJ-WEGGEN Raja- alueiden huomioon ottaminen kaikessa kansallisessa lainsäädännössä (RESPUESTA COMPLEMENTARIA)

eurovoc_concepts:
EU law
cross-border cooperation
legal cooperation


title: PERGUNTA ESCRITA n. 908/98 do Deputado Daniel VARELA SUANZES-CARPEGNA à Comissão. Importação de lombos de atum de países terceiros

eurovoc_concepts:
EU statistics
import
originating product
sea fish
third country
trade volume

text: 21. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 323/95 (98/C 323/135) PERGUNTA ESCRITA E-0908/98 apresentada por Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o Objecto: Importa(cid:231)a(cid:152)o de lombos de atum de pa(cid:14)·ses terceiros (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Podera· a Comissa(cid:152)o informar qual e· o volume da importa(cid:231)a(cid:152)o de lombos de atum provenientes de pa(cid:14)·ses terceiros, com indica(cid:231)a(cid:152)o detalhada das quantidades de acordo com a provenie(cid:136)ncia nas fronteiras da Unia(cid:152)o Europeia? (98/C 323/136) PERGUNTA ESCRITA E-0909/98 apresentada por Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o Objecto: Importa(cid:231)a(cid:152)o de conservas de sardinhas de pa(cid:14)·ses terceiros (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Podera· a Comissa(cid:152)o informar qual e· o volume da importa(cid:231)a(cid:152)o de conservas de sardinhas provenientes de pa(cid:14)·ses terceiros, com indica(cid:231)a(cid:152)o detalhada das quantidades de acordo com a provenie(cid:136)ncia nas fronteiras da Unia(cid:152)o Europeia? (98/C 323/137) PERGUNTA ESCRITA E-0910/98 apresentada por Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Importa(cid:231)a(cid:152)o de semi-conservas de anchova em salmoura e azeite de pa(cid:14)·ses terceiros Podera· a Comissa(cid:152)o informar qual e· o volume da importa(cid:231)a(cid:152)o de semi-conservas de anchova em salmoura e azeite provenientes de pa(cid:14)·ses terceiros, com indica(cid:231)a(cid:152)o detalhada das quantidades de acordo com a provenie(cid:136)ncia nas fronteiras da Unia(cid:152)o Europeia? (98/C 323/138) PERGUNTA ESCRITA E-0911/98 apresentada por Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Importa(cid:231)a(cid:152)o de mexilha(cid:152)o congelado e em conserva de pa(cid:14)·ses terceiros Podera· a Comissa(cid:152)o informar qual e· o volume da importa(cid:231)a(cid:152)o de mexilha(cid:152)o congelado e em conserva proveniente de pa(cid:14)·ses terceiros, com indica(cid:231)a(cid:152)o detalhada das quantidades de acordo com a provenie(cid:136)ncia nas fronteiras da Unia(cid:152)o Europeia? (98/C 323/139) PERGUNTA ESCRITA E-0912/98 apresentada por Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Importa(cid:231)a(cid:152)o de atum e de bonito congelado de pa(cid:14)·ses terceiros Podera· a Comissa(cid:152)o informar qual e· o volume da importa(cid:231)a(cid:152)o de atum e de bonito provenientes de pa(cid:14)·ses terceiros, com indica(cid:231)a(cid:152)o detalhada das quantidades de acordo com a provenie(cid:136)ncia nas fronteiras da Unia(cid:152)o Europeia? (98/C 323/140) PERGUNTA ESCRITA E-0913/98 apresentada por Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o Objecto: As conservas de sardinha nos Acordos com pa(cid:14)·ses terceiros (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Podera· a Comissa(cid:152)o fornecer informa(cid:231)o(cid:152)es sobre os compromissos em mate·ria de importa(cid:231)a(cid:152)o de conservas de sardinha contemplados nos Acordos da UE com pa(cid:14)·ses terceiros indicando detalhadamente as quantidades de acordo com a provenie(cid:136)ncia?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 912/98 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. Import af frosset tun og bonit fra tredjelande

eurovoc_concepts:
EU statistics
frozen product
import
originating product
sea fish
third country
trade volume

text: 21. 10. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 323/95 (98/C 323/135) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0908/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Import af fileteret tun fra tredjelande Vil Kommissionen oplyse om omfanget af importen af fileteret tun fra tredjelande med angivelse af oprindelsesland for de m(cid:230)ngder, der indfłres i Den Europ(cid:230)iske Union? (98/C 323/136) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0909/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Import af sardinkonserves fra tredjelande Vil Kommissionen oplyse om omfanget af importen af sardinkonserves fra tredjelande med angivelse af oprindelsesland for de m(cid:230)ngder, der indfłres i Den Europ(cid:230)iske Union? (98/C 323/137) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0910/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Import af ansjoser i saltlage og olie som halvkonserves fra tredjelande Vil Kommissionen oplyse om omfanget af importen af ansjoser i saltlage og olie som halvkonserves fra tredjelande med angivelse af oprindelsesland for de m(cid:230)ngder, der indfłres i Den Europ(cid:230)iske Union? (98/C 323/138) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0911/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Import af bl(cid:229)muslinger som frostvare og konserves fra tredjelande Vil Kommissionen oplyse om omfanget af importen af bl(cid:229)muslinger som frostvare og konserves fra tredjelande med angivelse af oprindelsesland for de m(cid:230)ngder, der indfłres i Den Europ(cid:230)iske Union? (98/C 323/139) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0912/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Import af frosset tun og bonit fra tredjelande Vil Kommissionen oplyse om omfanget af importen af frosset tun og bonit fra tredjelande med angivelse af oprindelsesland for de m(cid:230)ngder, der indfłres i Den Europ(cid:230)iske Union? (98/C 323/140) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0913/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen Om: Sardinkonserves i forbindelse med aftaler med tredjelande (26. marts 1998) Vil Kommissionen oplyse om indg(cid:229)ede forpligtelser i EU-aftaler med tredjelande vedrłrende import af sardinkonserves med angivelse af oprindelsesland for de p(cid:229)g(cid:230)ldende importm(cid:230)ngder?


title: WRITTEN QUESTION No. 1012/98 by Reimer BÖGE to the Commission. Natura 2000 - implementation of the Directive on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora

eurovoc_concepts:
EC Directive
environmental protection
national implementing measure
protected area
protected species
protection of animal life
protection of plant life
transport infrastructure
wildlife


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 931/98 tων βουλετών Riitta MYLLER , Reino PAASILINNA , Pertti PAASIO , Joern DONNER προς την Επ τροπή. Επιτροπή και ελευθερία έκφρασης

eurovoc_concepts:
European Commission
Finland
censorship
free movement of goods
freedom of expression
job security
national production
television

text: 21. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 323/97 H Epitroph· e·xei epi·gnvsh thw ana·gkhw na symmeta·sxoyn oi organismoi· tvn MME to·so sth diadikasi·a efarmogh·w tvn odhgiv· n gia thn apasxo·lhsh se eyrvpai¤ko· epi·pedo, o·so kai sth diapragma·teysh tvn symfvniv· n koinvnikoy· xarakth·ra. Oi organismoi· tvn MME ei·nai me·lh symboyleytikv· n epitropv· n, h de gnv· mh toyw zhtei·tai epi·shma ypo·ch sxetika· me prota·seiw nomouetikoy· xarakth·ra sy·mfvna me to a·ruro 3 thw symfvni·aw gia thn koinvnikh· politikh· poy episyna·ptetai sthn Synuh·kh tvn EK. Te·low, h Epitroph· a·rxise mia diadikasi·a eyry·tatvn diaboyley·sevn sxetika· me th belti·vsh toy koinvnikoy· dialo·goy se eyrvpai¤ko· epi·pedo, sy·ntoma de, ua dhmosiey·sei mia anakoi·nvsh, sthn opoi·a ua anafe·rontai tro·poi gia thn epi·teyjh ayth·w thw belti·vshw. (98/C 323/144) GRAPTH ERVTHSH E-0931/98 ypobolh·: Riitta Myller (PSE), Reino Paasilinna (PSE), Pertti Paasio (PSE) kai Jo¤rn Donner (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Epitroph· kai eleyueri·a e·kfrashw Sy·mfvna me plhrofori·ew poy e·xoyme sygkentrv· sei, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· ekfra·zei, se epistolh· thw, thn anti·uesh· thw prow to periexo·meno thw seira·w ekpompv· n «Me 30 ma·rka thn ebdoma·da 30. 000 ne·ew ue·seiw apasxo·lhshw ton xro·no», h opoi·a metadi·detai apo· to prv· to thleoptiko· kana·li thw Genikh·w Radiofvni·aw thw Finlandi·aw. H seira· ayth· ekpompv· n apeyuy·netai prow to eyry· koino· kai apoble·pei sthn enhme·rvsh· toy se o·,ti afora· thn shmasi·a thw zh·thshw tvn paragome·nvn sthn Finlandi·a proi¤o·ntvn gia thn apasxo·lhsh sthn en lo·gv xv· ra. Sy·mfvna me tiw sxetike·w me thn esvterikh· agora· arxe·w thw EE, h kyklofori·a tvn emporeyma·tvn, tvn yphresiv· n kai tvn prosv· pvn ei·nai eley·uerh ento·w tvn syno·rvn thw Koino·thtaw. Vsto·so, h eleyueri·a e·kfrashw se opoiodh·pote kra·tow me·low den pre·pei na periori·zetai gia lo·goyw th·rhshw tvn en lo·gv arxv· n, gegono·w sto opoi·o oysiastika· apoble·pei h proanaferuei·sa epistolh· prow to Ypoyrgei·o Empori·oy kai Biomhxani·aw thw Finlandi·aw. Poia· me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph· prokeime·noy na diasfalisuei· o·ti ayth· den ua prospauei· kai sthn syne·xeia, epikaloy·menh tiw diata·jeiw sxetika· me thn esvterikh· agora· h· opoiondh·pote a· llo endexo·meno lo·go, na periori·zei thn ylopoi·hsh thw eleyueri·aw toy lo·goy se opoiodh·pote kra·tow me·low thw (cid:201)nvshw; H eleyueri·a e·kfrashw ei·nai mia apo· tiw uemeliv· deiw arxe·w thw eyrvpai¤kh·w anti·lhchw peri· dhmokrati·aw kai, vw ek toy·toy, thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw. Apa· nthsh toy k, Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (5 Ioyni·oy 1998) Epi· toy paro·ntow, h Epitroph· ejeta·jei diejodika· to pro·blhma poy e·uese to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai de ua paralei·cei na ton enhmerv· sei sxetika· to taxy·tero dynato·, (98/C 323/145) GRAPTH ERVTHSH E-0939/98 ypobolh· : Reimer Bo¤ge (PPE) prow thn Epitroph· (30 Marti·oy 1998) Ue·ma: Eisagvge·w kai ejagvge·w gevrgikv· n pro(cid:14)¤o·ntvn metajy· thw EE kai tvn XKAE Mporei· h Epitroph· na anafe·rei poiew poso·thtew ga·laktow, kre·atow, dhmhtriakv· n kai gevmh·lvn katagvgh·w memonvme·nvn kratv· n thw kentrikh·w kai anatolikh·w Eyrv· phw eish·xuhsan sthn EE ta e·th 1994, 1995, 1996 kai 1997 xvri·w dasmoy·w h· ypo· protimhsiako· forologiko· kauestv· w; Mporei· h Epitroph· na anafe·rei poiew poso·thtew ga·laktow, kre·atow, dhmhtriakv· n kai gevmh·lvn ejh·gage h EE se memonvme·na kra·th thw kentrikh·w kai anatolikh·w Eyrv· phw ta e·th 1994, 1995, 1996 kai 1997;


title: WRITTEN QUESTION No. 932/98 by Giuseppe RAUTI to the Commission. Italy's obligation to import rice

eurovoc_concepts:
Italy
South-East Asia
food aid
import (EU)
increase in production
intervention price
over-production
rice
trade agreement (EU)


title: WRITTEN QUESTION No. 922/98 by Katerina DASKALAKI to the Commission. Re-opening of the Khalkis Theological College

eurovoc_concepts:
Türkiye
denominational education
educational institution
freedom of religious beliefs
religious discrimination
theology

text: 9. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 310/145 Svar fr(cid:229)n Jacques Santer p(cid:229) kommissionens va¤gnar (22 april 1998) I fo¤rstainstansra¤ttens dom av den 6 februari 1998 (m(cid:229)l T-124/96) fo¤rklaras i punkterna 4 till 6 p(cid:229) ett tydligt sa¤tt kommissionens system fo¤r allma¤nhetens tillg(cid:229)ng till handlingar, som info¤rdes 1994. Genom kommissionens beslut 94/90/EKSG, EG, Euratom av den 8 februari 1994 om allma¤nhetens tillg(cid:229)ng till kommissionens handlingar (1) lagfa¤stes den uppfo¤randekodex som kommissionen och r(cid:229)det kommit o¤verens om den 6 december 1993. Principen a¤r att allma¤nheten skall ha sto¤rsta mo¤jliga tillg(cid:229)ng till kommissionens interna handlingar, med undantag fo¤r s(cid:229)dana vilkas offentliggo¤rande kan skada allma¤nna eller enskilda intressen eller intresset av sekretess kring kommissionens o¤verla¤ggningar. Kommissionens vilja att visa o¤ppenhet framg(cid:229)r av statistiken. Under 1997 nekades tillg(cid:229)ng till handlingar endast i 10 % av fallen med ha¤nvisning till undantagen i uppfo¤randekodexen. (1) EGT L 46, 18. 2. 1994, svensk specialutg(cid:229)va omr(cid:229)de 16, volym 2, s. 66. (98/C 310/199) SKRIFTLIG FR¯GA E-0898/98 fr(cid:229)n Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Europeiska unionens sta¤ndiga representationer I samband med att posterna i arbetsgruppen fo¤r o¤stutvidgningen tillsattes diskuterade man ocks(cid:229) fr(cid:229)gan om chefstja¤nsterna fo¤r de sta¤ndiga representationerna i kandidatla¤nderna. 1. 2. 3. 4. 5. Har dessa tja¤nster redan tillsatts? Enligt vilka kriterier tillsattes tja¤nsterna? Har O¤ sterrikes fo¤rbundsregering visat n(cid:229)gra sa¤rskilda ambitioner fo¤r n(cid:229)gon av dessa tja¤nster? Kommer de sta¤ndiga representationerna att bli kvar a¤ven om n(cid:229)got av dessa la¤nder inte ansluts till EU? Finns det sta¤ndiga representationer i Norge, Schweiz och Turkiet? Svar fr(cid:229)n Hans van den Broek p(cid:229) kommissionens va¤gnar (22 april 1998) 1. Tja¤nsten som delegationschef a¤r tillsatt i alla kandidatla¤nder utom ett. Kommissionen har tillsatt tja¤nsterna p(cid:229) samma sa¤tt som man tillsa¤tter alla chefstja¤nster p(cid:229) mellanniv(cid:229). 2. Sa¤rskild uppma¤rksamhet a¤gnas den speciella roll som kommissionens tja¤nst fo¤r yttre representation spelar. 3. 4. Tja¤nsten som delegationschef i Slovakien a¤r vikt fo¤r en o¤sterrikisk medborgare. Ja. 5. Kommissionen har representationer i Norge och Turkiet, men inte i Schweiz, eftersom kommissionens delegation i Geneve inte a¤r ackrediterad vid den schweiziska regeringen utan vid de internationella organisationerna i staden


title: PREGUNTA ESCRITA n. 826/98 del Lis JENSEN a la Comisión. Presupuesto de información de la oficina de la Comisión en Copenhague

eurovoc_concepts:
Community budget
Denmark
EU publication
European Commission
commitment of expenditure
dissemination of EU information
information centre
public awareness campaign

text: C 310/136 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 10. 98 (98/C 310/183) PREGUNTA ESCRITA E-0826/98 de Lis Jensen (I-EDN) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Presupuesto de informacio·n de la oficina de la Comisio·n en Copenhague ¿Podr(cid:14)·a la Comisio·n indicar el importe de los recursos que se han asignado para informacio·n a la oficina de la Comisio·n en Dinamarca en el presupuesto de 1998 y la parte de estos recursos que se utilizara· antes del 28 de mayo de 1998? Respuesta del Sr. Oreja en nombre de la Comisio·n (2 de junio de 1998) Para actividades de informacio·n general en 1998, se asignaron 11248. 000 ecus a la Representacio·n de la Comisio·n en Dinamarca en cre·ditos de compromiso en la partida presupuestaria B3-300 (acciones generales de informacio·n y comunicacio·n sobre la Unio·n Europea) y 20. 000 ecus en cre·ditos de compromiso en la partida presupuestaria B3-301 (difusio·n de informacio·n). Las actividades de informacio·n general de la representacio·n, tales como la publicacio·n de una revista semanal, informes, hojas informativas y la organizacio·n de conferencias y seminarios, se llevan a acabo a lo largo de todo el an(cid:152)o, tanto antes como despue·s de la fecha del refere·ndum. En la partida presupuestaria B3-306 (Programa de informacio·n del ciudadano europeo (cid:146)Prince(cid:146) › Acciones informativas sobre pol(cid:14)·ticas espec(cid:14)·ficas) se han designado, en el Tratado de Amsterdam, 295. 000 ecus para informacio·n en cre·ditos de compromiso a la Representacio·n en Dinamarca. A este nivel resulta dif(cid:14)·cil determinar que· proporcio·n se gastara· antes y despue·s del 28 de mayo. Estas actividades corresponden a la demanda de la Comisio·n de proporcionar informacio·n al pu·blico general (como una gu(cid:14)·a de hechos en el Tratado de Amsterdam) sobre temas relevantes de la Comunidad. (98/C 310/184) PREGUNTA ESCRITA E-0832/98 de Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Incorporacio·n de Cuba al Grupo de pa(cid:14)·ses ACP del Convenio de Lome· ¿Puede confirmar la Comisio·n que Cuba ha solicitado formalmente integrarse en el Grupo de pa(cid:14)·ses ACP signatarios del Convenio de Lome·? ¿Es compatible que Cuba aspire a formar parte del Grupo de pa(cid:14)·ses ACP firmantes del Convenio de Lome· con la Unio·n Europea, cuando hace dos an(cid:152)os la Comisio·n constato· que no era posible la firma de un acuerdo de cooperacio·n bilateral Cuba-Unio·n Europea? Respuesta del Sr. Mar(cid:14)·n en nombre de la Comisio·n (7 de abril de 1998) La Comisio·n ha sido informada de que, en efecto, el Gobierno de Cuba ha solicitado formalmente la adhesio·n al grupo de los pa(cid:14)·ses de A· frica, el Caribe y el Pac(cid:14)·fico (ACP) signatarios del Convenio de Lome·. No obstante, corresponde en primer te·rmino al grupo ACP pronunciarse sobre esta solicitud. Seguidamente, los socios del Convenio de Lome· (grupo ACP y Comunidad) la examinara·n en conjunto, en su caso, de conformidad con los objetivos y principios del Convenio y con los procedimientos vigentes en la materia


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 678/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 26ης Μαρτίου 1998 για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή μαλακού σίτου στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1339/97

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

text: L 94/12 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 27. 3. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 678/98 TGS EPITQOPGS tgr 26gr Laqt(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tgr l(cid:146)cistgr epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) lakajo(cid:151) s(cid:148)tou sto pka(cid:148)sio tou diacymislo(cid:151) pou pqobk(cid:146)petai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1339/97 G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) dgliouqc(cid:148)ar joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 (2), tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1501/95 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 29gr Ioum(cid:148)ou 1995, peq(cid:148) hesp(cid:148)seyr oqisl(cid:146)mym keptoleq(cid:150)m jam(cid:149)mym evaqloc(cid:147)r tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, (cid:149)som avoq(cid:145) tg woq(cid:147)cgsg epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147), jah(cid:150)r jai ta l(cid:146)tqa ta opo(cid:148)a pq(cid:146)pei ma kalb(cid:145)momtai se peq(cid:148)ptysg diataqaw(cid:147)r tgr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2052/97 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 7, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1339/97 tgr Epitqop(cid:147)r (5), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 507/98 (6), pqojgq(cid:151)whgje diacymisl(cid:149)r cia tom jahoqi- sl(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r (cid:147)/jai tou v(cid:149)qou jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) lakajo(cid:151) s(cid:148)tou pqor (cid:149)ker tir tq(cid:148)ter w(cid:150)qer· (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 7 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1501/95, pqobk(cid:146)- pei (cid:149)ti, le b(cid:145)sg tir amajoimyhe(cid:148)ser pqosvoq(cid:146)r, g Epitqop(cid:147) d(cid:151)matai, s(cid:151)lvyma le tg diadijas(cid:148)a pou pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 23 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92, ma apova- s(cid:148)sei ma jahoq(cid:148)sei lia l(cid:146)cistg epistqov(cid:147) jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147), kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg ta jqit(cid:147)qia pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1501/95· (cid:149)ti stgm peq(cid:148)ptysg aut(cid:147), o diacymisl(cid:149)r jatajuq(cid:150)metai s’ eje(cid:148)mom (cid:147) s’ eje(cid:148)mour ej tym pqosveq(cid:149)mtym tym opo(cid:148)ym g pqosvoq(cid:145) e(cid:148)mai lijq(cid:149)teqg (cid:147) (cid:148)sg ap(cid:149) tg l(cid:146)cistg epistqov(cid:147) jah(cid:150)r jai s’ eje(cid:148)mom (cid:147) s’ eje(cid:148)mour tym upobakk(cid:149)mtym tym opo(cid:148)ym g pqosvoq(cid:145) avoq(cid:145) v(cid:149)qo jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) tym amyt(cid:146)qy jqitgq(cid:148)ym stgm paqo(cid:151)sa jat(cid:145)stasg tgr acoq(cid:145)r tou em k(cid:149)cy sitgqo(cid:151) odgce(cid:148) stom jahoqisl(cid:149) tgr l(cid:146)cistgr epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) sto pos(cid:149) pou amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 1· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Cia tir pqosvoq(cid:146)r pou amajoim(cid:150)momtai sto pka(cid:148)sio tou diacymislo(cid:151) pou pqobk(cid:146)petai stom tqopopoigl(cid:146)mo jamomi- sl(cid:149) (EJ) aqih. 1339/97 ap(cid:149) tir 20 (cid:146)yr tir 26 Laqt(cid:148)ou 1998, g l(cid:146)cistg epistqov(cid:147) jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) lakajo(cid:151) s(cid:148)tou jahoq(cid:148)fetai se 16,95 Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 27 Laqt(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 26 Laqt(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 147 tgr 30. 6. 1995, s. 7. (4) EE L 287 tgr 21. 10. 1997, s. 14. (5) EE L 184 tgr 12. 7. 1997, s. 7. (6) EE L 63 tgr 4. 3. 1998, s. 20


title: WRITTEN QUESTION No. 892/98 by Daniela RASCHHOFER to the Commission. Aid for Bosnia

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
aid programme
economic reconstruction
emergency aid
financial cooperation
peacekeeping

text: 22. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 402/39 (98/C 402/047) SKRIFTLIG FR¯GA E-0848/98 fr(cid:229)n Antoni GutiØrrez D(cid:237)az (GUE/NGL) till kommissionen (26 mars 1998) ˜mne: Hush(cid:229)llsavfall p(cid:229) Formentera (Spanien) I Cap de Barbaria p(cid:229) (cid:246)n Formentera (p(cid:229) spanska Balearerna) har kommunen en avstj(cid:228)lpningsplats f(cid:246)r hush(cid:229)lls- avfall. Avstj(cid:228)lpningsplatsen (cid:228)r bel(cid:228)gen p(cid:229) en brant mellan tv(cid:229) vattenstr(cid:246)mmar. Den utg(cid:246)r nu f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en r(cid:228)ttsprocess som inletts av (cid:229)klagaren f(cid:246)r milj(cid:246)brott vid Balearernas h(cid:246)gsta domstol, p(cid:229) grund av misst(cid:228)nkta tj(cid:228)nstefel i samband med godk(cid:228)nnande av avstj(cid:228)lpningsplatsen. Inv(cid:229)narna i omr(cid:229)det har (cid:229) andra sidan inlett ett administrativt tvistem(cid:229)lsf(cid:246)rfarande i syfte att bevisa att anl(cid:228)ggningen (cid:228)r illegal samt p(cid:229)visa de stora milj(cid:246)problem som anl(cid:228)ggningen orsakar b(cid:229)de p(cid:229) grund av sitt l(cid:228)ge och sin f(cid:246)rvaltning. Problemet p(cid:229)verkar hela (cid:246)n. Avstj(cid:228)lpningsplatsen brinner oavbrutet vilket leder till dioxinutsl(cid:228)pp som skadar personer, djur och v(cid:228)xter. Vidare b(cid:246)r det till(cid:228)ggas att Medelhavet allvarligt f(cid:246)rorenas av denna avstj(cid:228)lpningsplats, som inte har isolerats och som saknar system f(cid:246)r uppsamling av lakvatten. P(cid:229) grund av avstj(cid:228)lpningsplatsens l(cid:228)ge, p(cid:229) brant mark som sluttar mot havet, rinner allt avfall ner i havet. Dessutom finns det risk f(cid:246)r ras inom en n(cid:228)ra framtid och detta skulle f(cid:246)ljaktligen inneb(cid:228)ra en milj(cid:246)katastrof. Det (cid:228)r absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndigt med gemenskapsst(cid:246)d f(cid:246)r att l(cid:246)sa detta allvarliga problem med hush(cid:229)llsavfall p(cid:229) denna lilla (cid:246), men det (cid:228)r tvivelaktigt att en l(cid:246)sning p(cid:229) problemet skulle vara att bevara den f(cid:246)rorenande anl(cid:228)ggningen. Eftersom jag f(cid:229)tt veta att f(cid:246)rvaltningen p(cid:229) Balearerna m(cid:246)jligtvis kommer att avs(cid:228)tta en viss summa medel som h(cid:228)rr(cid:246)r ur strukturfonderna f(cid:246)r denna avstj(cid:228)lpningsplats, skulle jag vilja veta f(cid:246)ljande: 1. ˜r kommissionen medveten om att denna anl(cid:228)ggning existerar? 2. Ifall svaret (cid:228)r ja, k(cid:228)nner kommissionen till den p(cid:229)g(cid:229)ende r(cid:228)ttsprocessen? 3. Har kommissionen tilldelat budgetmedel, genom n(cid:229)got program, f(cid:246)r att finansiera avfallshanteringen p(cid:229) Formentera? 4. Ifall svaret (cid:228)r ja, (cid:228)r detta st(cid:246)d avsett f(cid:246)r att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla den nuvarande anl(cid:228)ggningen? Svar fr(cid:229)n Ritt Bjerregaard p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (26 maj 1998) Kommissionen k(cid:228)nner inte till det fall som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren skildrar, men kommer att ta de kontakter som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att samla alla fakta kring fallet och se till att g(cid:228)llande direktiv respekteras till fullo. St(cid:246)d till milj(cid:246)(cid:229)tg(cid:228)rder finansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERDF) inom ramen f(cid:246)r det operationella programmet BalØares 5b ((cid:229)tg(cid:228)rderna 2-5 till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r landsortscentra). Det har dock inte f(cid:246)rekommit n(cid:229)got s(cid:229)dant st(cid:246)d f(cid:246)r verksamhet p(cid:229) Formentera, bortsett fr(cid:229)n anslag f(cid:246)r unders(cid:246)kningar som delats lika mellan Ibiza och Formentera, och som skall anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att sammanst(cid:228)lla kartor (cid:246)ver jordlottsindelningen (0,7 miljoner Ptas, dvs. cirka 4 250 ecu) och markanv(cid:228)ndningsplaner (1,3 miljoner Ptas eller 7 800 ecu). Det kan ocks(cid:229) n(cid:228)mnas att den fr(cid:229)ga som ledamoten tar upp aldrig har behandlats i uppf(cid:246)ljningskommittØn 5b. (98/C 402/048) SKRIFTLIG FR¯GA E-0892/98 fr(cid:229)n Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen (26 mars 1998) ˜mne: Hj(cid:228)lpmedel till Bosnien Europaparlamentets ad hoc-delegation under Tom Spencers ledning uppdagade att kommissionen g(cid:229)r totalt ineffektivt och osamordnat till v(cid:228)ga vid tilldelningen av hj(cid:228)lpmedel f(cid:246)r (cid:229)teruppbyggnad i Bosnien, 408 miljoner ecu. Delegationsordf(cid:246)randen talar om EU:s byr(cid:229)kratiskt sett opassande och ineffektiva tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt


title: QUESTION ECRITE no 836/98 de Esko SEPPÄNEN à la Commission. Association économique et réductions accordées à ses adhérents

eurovoc_concepts:
Finland
association
competition policy
cooperative
dominant position
reduced price
restriction on competition
telephone


title: WRITTEN QUESTION No. 806/98 by Frederik WILLOCKX , Anne VAN LANCKER to the Commission. Unlawful practices in connection with applications for subsidies

eurovoc_concepts:
Community budget
EU aid
State aid
distribution of aid
fact-finding mission
financial control
fraud
infringement of EU law
services company
use of aid

text: C 310/134 EN Official Journal of the European Communities 9. 10. 98 (98/C 310/180) WRITTEN QUESTION E-0805/98 by Florus Wijsenbeek (ELDR) to the Commission (26 March 1998) Subject: Discriminatory taxation affecting international road hauliers in the countries of Central and Eastern Europe Is the Commission aware that, in ten countries in Central and Eastern Europe, countries which are also applicants for accession to the EU, international road hauliers are faced with a multitude of unjustified and discriminatory forms of taxation which vary from country to country and range from tax on fuel, road tolls and eco-taxes as far as (cid:145)taxes on sanitary services and for sending goods(cid:146), (cid:145)maintenance taxes for border crossings(cid:146) and (cid:145)taxes for the control of radioactive matter(cid:146) (see Agence Europe, 29. 1. 1998, p. 15). Is the Commission aware that the Czech Republic and Macedonia apply different rates depending on the vehicle(cid:146)s country of origin, thereby discriminating against foreign hauliers? Does the Commission intend to urge the governments of these Central and Eastern European countries to abandon these transit taxes and local taxes and every form of discrimination in the application of their rules on taxation, to bring their taxation system more into line with the EU(cid:146)s system and to set a realistic level of taxation? Will the Commission address this problem during the accession negotiations? If so, how will it proceed? If not, why not? Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (27 April 1998) The Commission is fully aware that Community international transport companies are faced with a number of discriminatory fiscal measures, varying from country to country, in the Central and Eastern European region. A recent PHARE project analysing the conditions for the progressive integration of inland transport markets identified the principal barriers to market access in all inland transport sectors. The Commission is therefore conscious of the fact that road tax is much lower for national operators in the CEECs than in the Community and that, except when bilateral agreements are in force, the charging of users is discriminatory between national and foreign operators. The 10 accession countries of Central and Eastern Europe are bound by their respective Europe agreements to adapt their transport legislation progressively to that of Community legislation in order to facilitate mutual access to markets and to facilitate the movement of passengers and goods. This process is underway and is monitored by the bilateral sub-committees set up to oversee the implementation of the Europe agreements. It is within this forum that the Commission is discussing and insisting upon the necessary changes in the CEEC legislation which will be required before the applicant countries can become members of the Community. Finally, the Commission is about to launch a specific project on road transport charges in order to provide decision makers in the 13 PHARE countries with guidelines on how to align their present systems of road transport charges for motorised vehicles to those in the Community. This study will also cover the former Yugoslav Republic of Macedonia which has not signed a Europe agreement with the Community and which has not presented an application for membership to the Community. (98/C 310/181) WRITTEN QUESTION E-0806/98 by Frederik Willockx (PSE) and Anne Van Lancker (PSE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Unlawful practices in connection with applications for subsidies We have recently been receiving an increasing number of enquiries from all kinds of institutions and organizations in connection with practices employed by European Business Services