title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 558/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 11ης Μαρτίου 1998 σχετικά με τον καθορισμό των μέγιστων επιστροφών κατά την εξαγωγή ελαιόλαδου για τον όγδοο μερικό διαγωνισμό που έγινε στα πλαίσια του διαρκούς διαγωνισμού που προκηρύχθηκε με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1978/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export licence
export refund
olive oil

text: 12. 3. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 73/13 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 558/98 TGS EPITQOPGS tgr 11gr Laqt(cid:148)ou 1998 swetij(cid:145) le tom jahoqisl(cid:149) tym l(cid:146)cistym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) ekai(cid:149)kadou cia tom (cid:149)cdoo leqij(cid:149) diacymisl(cid:149) pou (cid:146)cime sta pka(cid:148)sia tou diaqjo(cid:151)r diacymislo(cid:151) pou pqojgq(cid:151)- whgje le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1978/97 G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) aqih. 136/66/EOJ tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 22ar Septelbq(cid:148)ou 1966, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym kipaq(cid:150)m ousi(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- ta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1581/96 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 3, Ejtil(cid:150)mtar: voq(cid:145) am(cid:146)qwetai sto ep(cid:148)pedo tou lec(cid:148)stou oq(cid:148)ou tgr epi- stqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) (cid:147) se jat(cid:150)teqo ep(cid:148)pedo· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) tym diat(cid:145)neym pou pqoamav(cid:146)qhgjam odgce(cid:148) stom jahoqisl(cid:149) tym lec(cid:148)stym oq(cid:148)ym tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) sta pos(cid:145) pou amav(cid:146)qomtai sto paq(cid:145)qtgla· (cid:149)ti g epitqop(cid:147) diawe(cid:148)qisgr kipaq(cid:150)m ousi(cid:150)m dem diat(cid:151)pyse cm(cid:150)lg stgm pqohesl(cid:148)a pou (cid:149)qise o pq(cid:149)edq(cid:149)r tgr, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 (cid:149)ti, le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1978/97 tgr Epitqop(cid:147)r (3), pqojgq(cid:151)whgje diaqj(cid:147)r diacymisl(cid:149)r cia tom jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) ekai(cid:149)kadou· (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 6 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1978/97 jai kalbamol(cid:146)mgr id(cid:148)yr up(cid:149)xg tgr jat(cid:145)stasgr jah(cid:150)r jai tgr pqobkep(cid:149)lemgr en(cid:146)kingr tgr acoq(cid:145)r ekai(cid:149)ka- dou stgm Joim(cid:149)tgta jai stg diehm(cid:147) acoq(cid:145) jai le b(cid:145)sg tir pqosvoq(cid:146)r pou (cid:146)woum paqakgvhe(cid:148), jahoq(cid:148)fomtai ta l(cid:146)cista pos(cid:145) tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti o diacymisl(cid:149)r jatajuq(cid:150)metai stour sullet(cid:146)womter tym opo(cid:148)ym g pqos- Ta l(cid:146)cista (cid:149)qia tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) ekai(cid:149)- kadou cia tom (cid:149)cdoo leqij(cid:149) diacymisl(cid:149) pou (cid:146)cime sta pka(cid:148)sia tou diaqjo(cid:151)r diacymislo(cid:151) pou pqojgq(cid:151)whgje le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1978/97 jahoq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgla le b(cid:145)sg tir upobkghe(cid:148)ser pqosvoq(cid:146)r cia tir 9 Laqt(cid:148)ou 1998. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 12 Laqt(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 11 Laqt(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE 172 tgr 30. 9. 1966, s. 3025/66. (2) EE L 206 tgr 16. 8. 1996, s. 11. (3) EE L 278 tgr 11. 10. 1997, s. 7. L 73/14 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 12. 3. 98 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 11gr Laqt(cid:148)ou 1998, swetij(cid:145) le tom jahoqisl(cid:149) tym l(cid:146)cistym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) ekai(cid:149)kadou cia tom (cid:149)cdoo leqij(cid:149) diacymisl(cid:149) pou (cid:146)cime sta pka(cid:148)sia tou diaqjo(cid:151)r diacymislo(cid:151) pou pqojgq(cid:151)whgje le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1978/97 Jydij(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtym Pos(cid:149) epistqov(cid:150)m (se Ecu/100 kg) 1509 10 90 9100 1509 10 90 9900 1509 90 00 9100 1509 90 00 9900 1510 00 90 9100 1510 00 90 9900 6,00 (cid:190) 4,50 (cid:190) (cid:190) (cid:190) NB: Oi jydijo(cid:148) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym, sulpeqikalbamol(cid:146)mym tym uposglei(cid:150)- seym, jahoq(cid:148)fomtai stom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 3846/87 tgr Epitqop(cid:147)r, (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje


title: Komission kertomus - Yhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 18 päïvänä joulukuuta 1996 tehdyn komission päätöksen N:o 2496/96/EHTY (terästukisäännöt) täytäntöönpanosta vuonna 1997

eurovoc_concepts:
State aid
aid for restructuring
industrial policy
iron and steel industry

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 11. 03. 1998 KOM(1998) 140 lopull. KOMISSION KERTOMUS Yhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 18 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn komission päätöksen N:o 2496/96/EHTY (terästukisäännöf) täytäntöönpanosta vuonna 1997 Komission kertomus yhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 18 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn komission päätöksen N:o 2496/96/EHTY (terästukisäännöt) täytäntöönpanosta vuonna 1997 1. Johdanto tehdyn xYhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 18 päivänä joulukuuta komission päätöksen N. o 2496/96/EHTY1 Gäljempänä 1996 "terästukisäännöt") 8 artiklassa säädetään, että komissio laatii vuosittain kertomuksen päätöksen täytäntöönpanosta neuvostolle ja antaa sen tiedoksi myös Euroopan parlamentille ja neuvoa-antavalle komitealle. 2. Yleiskatsaus 2. 1 Tässä kertomuksessa esitetään ensimmäiset tapaukset, joista komissio on tehnyt päätöksen kuudensien terästukisääntöjen mukaisesti. Komissio on voinut käyttää EHTY:n terästeollisuuden herkille aloille myönnettävän valtiontuen uutta valvontakeinoa yleisesti ottaen tyydyttävästi. Kahdessa tapauksessa komissio käytti hyväkseen terästukisääntöjen 6 artiklan 4 kohdassa sille tarjottuja uusia mahdollisuuksia ja 3 artiklassa säädettyä sääntöjen laajennettua soveltamisalaa myöntääkseen EHTY:n terästeollisuudelle vapautuksia hiilidioksidiverosta. 1 EYVL L 338, 28. 12. 1996, s. 42. EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklassa tarkoitetuista tapauksista aiemmin tehtyjen päätösten täytäntöönpanon seuranta jatkui vuonna jätti neuvostolle seitsemännen2 ja kahdeksannen3 1997. Komissio seurantakertomuksensa, joissa käsiteltiin erityisesti kyseisten yritysten rakenneuudistuksia ja luvallisten tukien maksamista. 2. 2 Komissio teki vuonna 1997 viisi lopullista kielteistä päätöstä ja kaksi lopullista myönteistä päätöstä. Yhdessä tapauksessa menettely lopetettiin asiaomaisten viranomaisten peruttua ilmoituksensa. Komissio päätti ilman menettelyn aloittamista olla vastustamatta tukea seitsemässä tapauksessa, joista kahdessa se tuli siihen johtopäätökseen, että kyseessä ei ollut valtiontuki. Seitsemässä muussa tapauksessa komissio päätti aloittaa terästukisääntöjen 6 artiklan 5 kohdan mukaisen menettelyn. 2. 3 Kertomuksen 3. luvussa esitetään yksittäiset tapaukset, joista komissio teki päätöksen vuonna 1997. Kertomuksessa ei käsitellä niitä komissiolle vuonna 1997 ilmoitettuja tapauksia, joista ei vielä ole tehty päätöstä. Tapauksia koskeva tieto esitetään taulukon muodossa liitteessä I. 3. Terästeollisuuden valtiontuet jäsenvaltioittain 3. 1 Belgia 3. 1. 1 Forges de Clabecq/Duferco Clabecq Komissio päätti, että Vallonian aluehallituksen Duferco Clabecqille myöntämä rahoitustuki, joka toteutettiin hankkimalla 350 miljoonan Belgian frangin suuruinen osakkuus yrityksen pääomasta (25 % pääomasta) ja myöntämällä yritykselle 550 miljoonan Belgian frangin 2 SEC (97) 673 lopullinen. 3 SEC (97) 1898 lopullinen. suuruinen laina kymmeneksi vuodeksi, on aito markkinatalouden tavanomaisen käytännön mukainen riskipääomasijoitus. Kyseinen rahoitustuki ei siis ole valtiontukea. Päätellessään, että kyse ei ole valtiontuesta komissio otti pääomaosakkuuden osalta huomioon, että SWS (Société Wallonne pour la Sidérurgie) hankki 25 prosentin vähemmistöosuutensa samoin ehdoin ja samaan aikaan kuin yrityksen osake-enemmistön omistava yksityinen sijoittaja. Yksityisellä osakkaalla on vankka taloudellinen asema, ja uusi sijoitus on osa sen yritysstrategiaa. Strategian mukaisesti yritys tekee sijoituksia, joiden avulla yksityiskohtainen teollisuusstrategia toteutetaan käytännössä. Yrityksen käyttökateprosentin arvioidaan liiketoimintasuunnitelmassa olevan positiivinen toisesta vuodesta alkaen ja toiminnan olevan voitollista viidennestä vuodesta alkaen. Lainan ei katsottu olevan valtiontukea, sillä riski lainapääoman maksamatta jättämisestä jakautui molemmille osakkeenomistajille suhteessa niiden omistusosuuteen. Lainasta maksetaan myös puolivuosittain korkoa, joka ei ole riippuvainen yrityksen tuloksesta. Korko on kiinteä 5,55 prosenttia vuodessa kymmenen vuoden ajan ja vastaa sitä viitekorkoa, jota komissio on käyttänyt 1. elokuuta 1997 alkaen määrittääkseen, sisältävätkö Belgian valtion myöntämät lainat valtiontukea. Korkoa voidaankin pitää tämänkaltaisiin lainoihin ja riskeihin sovellettavana markkinakorkona. 3. 2 Saksa 3. 2. 1 Investointiohjelma ympäristön saastumisen vähentämiseksi Komissio aloitti tammikuussa 1996 menettelyn, joka koskee Saksan tukijärjestelmää. Järjestelmän tavoitteena oli edistää hankkeita, joilla pyrittiin osoittamaan, miten tuotantomenetelmien ja tekniikan sovellukset voivat auttaa merkittävästi vähentämään ilman ja veden saastumista, supistamaan jätemääriä sekä laskemaan melutasoa. Komissio katsoi, että järjestelmän mukaisesti myönnetyn tuen intensiteetti, 50 prosenttia, oli liian korkea, koska esittelyhankkeet ovat varsin lähellä markkinoita. Lisäksi komissio katsoi, että tukeen oikeuttavat kustannukset eivät olleet ainoastaan tutkimus- ja kehitystoiminnan (T&K) kustannuksia, vaan niihin saattoi sisältyä myös investointikustannuksia. Komissio lopetti menettelyn lokakuussa Saksan viranomaisten peruttua ilmoituksen. Mitään toimenpiteitä ei ole toteutettu. 3. 2. 2 Eisen- und Stahlwalzwerke Rötzel GmbH Komissio päätti heinäkuussa aloittaa terästukisääntöjen 6 artiklan 5 kohdan mukaisen menettelyn Saksaa vastaan niiden takausten osalta, joita Nordrhein-VVestfalenin osavaltio oli myöntänyt vuonna 1995 Eisen- und Stahlwalzwerke Rötzel GmbH -nimiselle yritykselle. Takauksen määrä oli 80 prosenttia investointitarkoituksiin myönnetystä 15 miljoonan Saksan markan suuruisesta pankkiluotosta. 3. 2. 3 Gröditzer Stahlwerke ja Walzwerk Burg GmbH Komissio aloitti heinäkuussa terästukisääntöjen 6 artiklan 5 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee kyseisten yritysten yksityistämistä sekä eräitä vuosina 1993-1996 maksettuja rahoitustukia. Komissiolla oli vahvoja epäilyksiä siitä, että yksityistämisprosessiin, jossa yritykset myytiin Georgsmariënhûtte GmbH. n tytäryhtiöille, sisältyi valtiontukea. Rahoitustuista komissio tutki korottomien lainojen muodossa myönnettyä 96,9 miljoonaan Saksan markan suuruista investointitukea ja osakaslainan muodossa myönnettyä 166,8 miljoonan Saksan markan suuruista toimintatukea. Osakkaat olivat tuolloin valtion virastoja. Menettely koskee lisäksi joitakin takauksia ja avustuksia. toimialana on teräksen Komissio on tässä tapauksessa sitä mieltä, että Gröditz GmbH on yritys, jonka tuotanto, joten sitä koskee EHTY:n perustamissopimuksen 80 artikla, vaikka yritys valmistaakin lähinnä muita kuin EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia tuotteita. Koska yritys valmistaa kuitenkin myös EHTY-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa terästä ja myy osan sopimukseen kuuluvasta terästuotannostaan markkinoilla, komissio katsoi, että sillä oli riittävät perusteet soveltaa yritykseen EHTY:n perustamissopimuksen 80 artiklaa. 3. 2. 4 MCR Gesellschaft fur metallurgisches Recycling mbH Komissio myönnettävästä alueellisesta investointituesta. teki joulukuussa 1994 myönteisen päätöksen yritykselle Päätös tehtiin edellisten terästukisääntöjen 1 ja 5 artiklan perusteella4. Joulukuussa 1997 komissio päätti aloittaa terästukisääntöjen 6 artiklan 5 kohdan mukaisen menettelyn. Se koskee kahta myönnettyä lainaa, jotka ovat yhteensä 97 miljoonaa Saksan markkaa, lainatakausta sekä aiemmin myönnettyä 24 miljoonan Saksan markan avustusta. Lainoilla ja lainatakauksella oli tarkoitus kattaa ympäristönsuojelusta aiheutuvia kustannuksia, mutta komissiolla oli vahvoja epäilyjä siitä, täyttääkö ja ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen edellytykset5. terästukisääntöjen kyseinen hanke kaikki Yhteensä 24 miljoonan Saksan markan suuruinen avustus myönnettiin joulukuussa 1994, ja se oli tarkoitus maksaa yritykselle saman vuoden loppuun mennessä. Komissio päätti aloittaa menettelyn saatuaan tietää, että avustusta ei ollut maksettu määräajassa. Se alkoi myös valmistella terästukisääntöjen 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti päätöstä avustuksen maksamisen lykkäämisestä. 3. 2. 5 Georgsmarienhutte sisältyykö valtiontukea Komissio aloitti heinäkuussa terästukisääntöjen mukaisen menettelyn tutkiakseen, ympäristövelvoitteiden lievennyksiin, jotka Niedersachsenin osavaltio myönsi Osnabruckin lähellä sijaitsevalle EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa valmistavalle Georgsmarienhutte GmbHMe. Ympäristövelvoitteet koskevat teollisuuspölyn kierrätystä ja käsittelyä. terästä niihin 4 EYVLL362, 31. 12. 1991, s. 57. 5 EYVLC72, 10. 3. 1994, s. 3. sijaitseva Saksalaiseen K/öc/cner-konsemiin kuuluvien terästeollisuuden yritysten rahoitus uudistettiin vuonna 1993 velkojien välisellä sopimusmenettelyllä. Myöhemmin Georgsmarienhuttessä tytäryhtiö Klöckner Edelstahl GmbH myytiin, ja sen nimi muuttui Georgsmarienhutte GmbH:ks\. Sopimusmenettelyn aikana Niedersachsenin osavaltio vapautti yrityksen teräksen valmistusprosessissa syntyvää teollisuuspölyä. Myöhemmin osavaltio antoi Niedersächsische Landesentwicklungsgesellschaft mbH -nimisen valtionyrityksen tehtäväksi huolehtia teollisuuspölyn asianmukaisesta käsittelystä. Valtionyritys antoi puolestaan Georgsmarienhutten tehtäväksi huolehtia pölyn kierrättämisestä ja maksoi siitä 61,64 miljoonaa Saksan markkaa. velvoitteesta kierrättää käsitellä tai joka koskee Komissio katsoo, että valtion myöntämä julkisoikeuden mukaista tai kierrätysvelvoitetta ja joka perustuu "saastuttaja maksaa" -periaatteeseen, vähentää asianomaisen yrityksen tuotantokustannuksia ja saattaa sen vuoksi olla terästukisääntöjen vastaista toimintatukea. teollisuusjätteen lievennys, käsittely- yleistä 3. 2. 6 Elbe Stahlwerk Feralpi GmbH osaa sijaitsevalle osavaltio myönsi Riesassa Komissio aloitti marraskuussa terästukisääntöjen mukaisen valtiontukea koskevan menettelyn. Kyse on 9,4 miljoonan Saksan markan investointituesta ja 42 miljoonan Saksan markan takauksista, jotka EHTY:n Sachsenin perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa terästä valmistavalle ESF Elbestahlwerk Feralpi GmbH -yritykselle. Komissio oli saanut tietää, että investointituesta, joka myönnettiin vuosina 1993-1994 erityispoikkeuksella entisen DDR:n alueella sijaitseville terästeollisuuden yrityksille, oli ehkä käytetty väärin toimintakustannuksiin. Komissio oli myös saanut tietää, että entistä Itä-Saksaa koskevan poikkeuksen voimassaolon lakattua kyseisille yrityksille oli myönnetty ylimääräistä investointi-ja toimintatukea vuosina 1995-1996. Tukea myönnettiin ilman terästukisääntöjen ennakkoilmoitusta, näin menettelysääntöjä. Komissio kehotti Saksan hallitusta toimittamaan huomautuksensa keskeyttämismääräyksestä, jonka komissio aikoo antaa kaikkien ESF Elbestahlwerk Feralpi -yritykselle myönnettävien lisätukien maksamisesta. rikottiin siis ja 3. 2. 7 Stahlwerke Bremen GmbH julkisen Komissio päätti kesäkuussa, että Bremenissä sijaitsevan sijoitusyhtiön Hanseatische Industriebeteiligungen GmbH. n (Hibeg) suunnittelema sijoitus Stahlwerke Bremen GmbH. n pääomaan ei sisältänyt valtiontukea. joiden Stahlwerke Bremenin osakkaat ovat belgialainen terästeollisuuden yritys Sidmar NV (67,6835 %) ja Hibeg (32,3165 %). Ne aikoivat sijoittaa 150 miljoonaa Saksan markkaa yhtiönsä pääomaan rahoittaakseen tiettyjä investointeja, katsotaan edistävän Stahlwerke Bremenin kannattavuutta. Osakkaat suunnittelivat rahoittavansa pääomasijoituksen osakkeiden omistusosuuksiensa mukaisesti. Valtion osuudesta oli ilmoitettava komissiolle terästukisääntöjen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio tutki suunniteltuja rahoitusjärjestelyjä ja päätti, että Bremenin toimet olivat tavanomaista yksityisten sijoittajien toimintaa markkinoilla. 3. 3 Kreikka 3. 3. 1 Halyvourgia Thessalias Komissio hyväksyi syyskuussa Halyvourgia Thessalias SA -nimiselle terästeollisuuden yritykselle myönnetyn alueellisen investointituen terästukisääntöjen 5 artiklan mukaisesti. Sijoitus kohdistui uuden ohjatun huipputeknisen jäähdytysalustan siirtämiseen tuotantolaitoksessa. hankintaan leikkurin ja jäähdytysjärjestelmän asennukseen ja uuden sekä Tuki koostui 69,6 miljoonan ja 26,4 miljoonan Kreikan drakman suuruisista ja 114 miljoonan drakman suuruisesta kahdesta avustuksesta, pankkilainojen korkotuesta. Sijoitus ei lisännyt tuotantokapasiteettia. 3. 4 Italia 3. 4. 1 Acciaieria ISP Cremona. Komissio ilmoitti huhtikuussa, että 25,9 miljardin Italian liiran avustus Acciaieria ISP CremonaWe soveltuu terästukisääntöjen 2 artiklan nojalla yhteismarkkinoille. Tutkimus- ja kehitystoiminnan avulla on määrä tunnistaa ja määrittää tehdastuotannon tekniset edellytykset ruostumatonta terästä valmistavassa ISP:n tuotantolaitoksessa sekä edellytykset saada suoraan kuumavalmistukseen ne alle 1,5 mm:n paksuiset tulkit läpäisevät austeniittiset teräslevyt, joita ei voida valmistaa nykyisissä valssilaitoksissa. Tutkimus- ja kehitystoiminnan katsottiin olevan teollista tutkimusta, ja 36,6 prosentin suuruinen tuen intensiteetti oli huomattavasti alle 50 prosentin enimmäismäärän. Tuen kannustavan vaikutuksen edellytyksen voidaan myös katsoa täyttyneen hankkeisiin liittyneiden erityisten riskien ja kustannusten perusteella ja siksi, että Cremonan tutkimus- ja kehitystoiminnan kustannukset ovat lähes 4,5 prosenttia yrityksen liikevaihdosta. Kustannukset ovat siis huomattavasti korkeammat kuin muiden teräksentuotantoyritysten keskimääräiset tutkimus- ja kehitystoiminnan kustannukset (noin 1-2 %). 3. 4. 2 Bresciani Helmikuussa komissio päätti lopettaa menettelyn, joka oli aloitettu Italian yksityisen terästeollisuuden purkamisen yhteydessä kuudelle terästeollisuuden yritykselle myönnettyjen valtiontukien vuoksi. Komissio oli kuitenkin aloittanut huhtikuussa 1996 menettelyn niiden valtiontukien osalta, jotka Italian valtio oli suunnitellut myöntävänsä seuraaville yrityksille: Diano, Lamifer, Demafer, LMV, MAO ja Sidercamuna. Tutkittuaan tapaukset komissio totesi, että lukuun ottamatta MAO:ia ja Dianoa, joille myönnetyt tuet voitiin hyväksyä, muiden yritysten tuet täyttivät kaikki muut terästukisääntöjen 4 artiklan edellytykset paitsi säännöllisen tuotannon edellytystä. Komissio huomautti tässä yhteydessä, että Italian viranomaisten toimittamista perusteista (voimassa oleva sähkösopimus, tehtaiden investoinnit ja huoltotyöt, henkilöstö jne. ) ei käynyt ilmi, että yrityksillä oli säännöllistä tuotantoa, vaan että ne olivat tuotantovalmiudessa. Komissio katsoikin, että tuotannon säännöllisyyttä koskeva edellytys ei täyttynyt kyseisessä neljässä tapauksessa eikä Italian valtio kyennyt väitteillään oleellisesti muuttamaan komission ensimmäistä arviota, joka tehtiin silloin kun menettely päätettiin aloittaa. 3. 4. 3 Ferdofin Sri Komissio päätti huhtikuussa lopettaa kielteisellä päätöksellä menettelyn, joka koski Ferdofin Sr/Ile julkisista varoista myönnettyä rahoitusta. Havaittuaan, että Italian viranomaiset olivat menettelyn aloittamisen jälkeen päättäneet luopua aikomuksestaan maksaa Feroto/znille Italian lain N:o 95/1979 2 a artiklan perusteella tukea, komissio selvitti, sisältyykö itse lakiin valtiontukea. Italian lainsäädännön säätelemiä konkurssimenettelyjä sovelletaan kaikkiin yrityksiin. Kyseistä menettelyä sovelletaan sitä vastoin vain suuryrityksiin, toisin sanoen niihin maksukyvyttömiin yrityksiin, joissa on vähintään 300 työntekijää. Valtion varojen siirtämisen osalta komissio totesi, että erityiseen hallintomenettelyyn sisältyy tiettyjä taloudellisia etuja, jotka merkitsevät valtion varojen siirtoa ja joilla on vaikutusta valtion talousarvioon. Komissio päätyi näin ollen toteamaan, että kyseinen laki on valtiontukea. Tapausta koskevista asiakirjoista käy ilmi, että kyseistä julkista rahoitustukea ei voida käyttää ympäristönsuojeluun, tutkimus- ja kehitystoimintaan eikä myöskään tuotantolaitosten sulkemiseen. 3. 5 Luxemburg 3. 5. 1 ARBED S. A ja ARES S. A. Ilmoitetut tuet koskevat hankkeita, jotka aloitettiin ja toteutettiin vuosina 1995- 1996. Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden6 6. 5 kohdassa kuitenkin todetaan, että komissio tutkii erityisen tarkkaan tuen kannustusvaikutuksen varmistaakseen, ettei kyseessä EYVLC45, 17. 2. 1996, s. 5. 10 ole toimintatuki. Komissio kiinnittää erityistä huomiota markkinaläheisiin tutkimushankkeisiin ja tapauksiin, joissa huomattava osa tutkimus- ja kehitystoiminnan kustannuksista on jo suoritettu ennen tuen hakemista. Komissio toteaakin, että koska hankkeet on jo toteutettu ilman julkista rahoitustukea, on erittäin vaikea osoittaa toteen, että tuella olisi kannustusvaikutus tai että yritykset eivät olisi toteuttaneet tutkimus- ja kehittämishankkeitaan ilman julkista tukea. Edellä mainittujen yhteisön puitteiden 6. 1 kohdassa määrätään edelleen, että tutkimus-ja kehitystoiminnan olisi kannustettava yrityksiä harjoittamaan niiden tavanomaisen T & K -toiminnan lisäksi myös sitä tukevaa toimintaa. Tapausta koskevista asiakirjoista käy kuitenkin ilmi, että Luxemburgin viranomaiset eivät ole perustelleet, miksi asiakirjoissa esitetyt toiminnat eivät olisi yrityksen tavanomaista toimintaa eivätkä esittäneet, miten tuki kannustaisi kyseisiä yrityksiä toteuttamaan tavanomaisten T & K -toimiensa lisäksi myös muita T & K -toimia. Komission oli siis erittäin vaikea päättää, soveltuvatko tuet yhteismarkkinoille. Se aloittikin kyseisten tukien osalta terästukisääntöjen 6 artiklan 5 kohdan mukaisen menettelyn. 3. 6 Ruotsi, Tanska ja Alankomaat 3. 6. 1 Hiilidioksidivero Ruotsin, Tanskan ja Alankomaiden lainsäädännössä on hiilidioksidipäästöjen verotusta koskevia säännöksiä. Kyseisen veron ei sinänsä katsota olevan valtiontukea. Oleellista laeissa kuitenkin on, että eräitä teollisuudenaloja verotetaan keveämmin kuin muita energiaa kuluttavia aloja. Tällaiset poikkeukset katsotaan valtiontueksi. Komissio hyväksyy kyseiset poikkeukset EY:n perustamissopimuksen nojalla silloin kun ne koskevat muita kuin EHTY:n perustamissopimuksen alaisia teollisuudenaloja. EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluva terästeollisuus kuluttaa merkittävästi energiaa ja lisää huomattavasti hiilidioksidipäästöjä. n Jos terästeollisuutta kyseisissä kolmessa jäsenvaltiossa alettaisiin verottaa täysimääräisesti, se joutuisi todennäköisesti epäedullisempaan asemaan kuin terästeollisuus muissa jäsenvaltioissa, joissa hiilidioksidipäästöjä ei veroteta lainkaan. Juuri tämä on syynä siihen, että kyseiset kolme jäsenvaltiota ovat liittäneet terästeollisuuden niiden teollisuusalojen luetteloon, joiden verotusta on kevennetty. Tämänkaltainen toimintatuki soveltuu terästukisääntöjen 3 artiklan ja ympäristönsuojeluun koskevien suuntaviivojen7 perusteella yhteismarkkinoille, joten komissio päätti olla myönnettävää valtiontukea vastustamatta tukea. Ennen uusia terästukisääntöjä komissio olisi voinut tehdä kyseisen päätöksen ainoastaan vetoamalla EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklaan. 3. 7 Espanja 3. 7. 1 Laki 43/1995 Komissio päätti heinäkuussa tutkia terästeollisuuden yritysten vientitoimintaan myönnettyjä verohyvityksiä. Espanjassa sijaitsevilla yrityksillä on todellakin oikeus verohyvityksiin, jotka ovat enintään 25 prosenttia yritysten investoinneista, jos investoinnit koskevat seuraavia toimintoja: Sivutoimipisteiden tai pysyvien liikelaitosten perustaminen ulkomaille sekä ulkomaisten yritysten osakehankinnat tai tavaroiden ja palvelujen vientiä harjoittavien tytäryritysten perustaminen Ulkomailla toteutettu mainonta ja tiedotus tuotteiden lanseeraamiseksi ulkomailla, markkinoille pääsy ja vientimarkkinatutkimus Ks. alaviite 5. 12 messut, näyttelyt ja muut niiden kaltaiset julkiset tapahtumat, sekä Espanjassa järjestettävät kansainväliset tapahtumat. Espanjan yritysverotusta koskevassa laissa 43/1995 kodifioidaan lainsäädäntö, joka on ollut voimassa vuodesta 1978 eli ennen Espanjan liittymistä Euroopan yhteisöön. On kuitenkin huomattava, että toisin kuin EY: n perustamissopimuksen säännöissä, EHTY:n perustamissopimuksessa ei ole aikaisemmin myönnetyn tuen käsitettä. Näin ollen päätöstä voidaan soveltaa arvioitaessa ainoastaan EHTY:n sääntöjen mukaisesti toteutettuja toimenpiteitä. Edellä mainittu verohyvitysjärjestelmä näyttää olevan luonteeltaan valtiontukea, joten se on EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c kohdan määräysten vastainen. Myös jonkin terästukisäännöissä esitetyn poikkeuksen soveltaminen on kyseenalaista. 13 JASEN- VALTIO B TUEN NUMERO N 680/97 YRITYS Duferco Clabecq D D D D D D N 361/97 Gröditzer Stahlvverke C2/96 saastumisen vähentäminen N 301/97 MCR N 344/97 NN 85/97 NN 86/97 Stahlwerke Bremen Rötzel Georgs- marienhutte D NN 108/97 Feralpi TOIMEN PIDE pääoma- osakkuus/ laina yksityistä minen/ erilaiset tukitoimet T & K/ investointi tuki ympäristö/ investointi tuki pääoma sijoitus takaus ympäristö- velvoit teiden lieventä minen investointi/ toimintatuki Dk N 759/96 hiilidioksidivero poikkeus NN 116/96 Laki 43/1995 N 154/97 Halyvourgia Thessalias C8/96 Ferdofin Sri verohyvi tykset alueellinen investointi tuki takaus N 119/97 Acciaieria ISP T &K -tuki C 54/95 Bresciani sulkemis- tuki PAATOS ei valtiontukea sisaiia PAlVA- MAARA 5/11/97 JULKAI- SEMINEN EYVL C 20, 22. 1. 98 menettelyn aloitus 15/7/97 EYVL C 395, 31. 12. 97 menettelyn lopetus/ ilmoituksen peruutus menettelyn aloitus/ keskeytta- mismaarays ei valtiontukea menettelyn aloitus menettelyn aloitus sisaiia 21/10/97 EYVL C 377, 12. 12. 97 16/12/97 ei julkaistu vieia 18/6/97 30/7/97 15/7/97 EYVLC1, 3. 1. 98 EYVL C 328, 30. 10. 97 EYVL C 323, 24. 10. 97 menettelyn aloitus/ keskeytta- mismaarays hyvaksynta menettelyn aloitus hyvaksynta lopullinen kielteinen paatos hyvaksynta lopullista lopullista 2 myOnteista paatasta/ 4 kielteista paatasta menettelyn aloitus 18/11/97 ei julkaistu vieia 5/2/97 30/7/97 16/9/97 EYVL C 197, 27. 6. 97 EYVL C 329, 31. 10. 97 ei julkaistu vieia 30/4/97 EYVL L 306, 11. 11. 97 2/4/97 26/2/97 vieia ei julkaistu EYVL L 139, 30. 5. 97 21/5/97 EYVL C 250, 15. 8. 97 Arbed group T &K -tuki N 668/96 N 72/97 N 73/97 N 20/97 hiilidioksidivero poikkeus hyvaksynta 30/7/97 N 742/96 hiilidioksidivero poikkeus hyvaksynta 26/2/97 14 vieia ei julkaistu EYVL C 197, 27. 6. 97 E G 1 1 1 L NL SE ISSN 1024-4492 KOM(98) 140 lopullinen ASIAKIRJAT FI 08 10 06 11 Luettelonumero : CB-CO-98-174-FI-C ISBN 92-78-32325-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg /f