title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 604/98 van de leden Carlos CARNERO GONZÁLEZ , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS , Alonso PUERTA aan de Commissie. Project hoge-snelheidstrein Madrid-Valladolid, opgesteld door het Ministerie voor Infrastructuur van de Spaanse regering; dit project vormt momenteel onderwerp van een brede maatschappelijke discussie

text: C 386/28 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 11. 12. 98 (98/C 386/035) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0589/98 van Mirja Ryyn(cid:228)nen (ELDR) aan de Commissie (4 maart 1998) Betreft: Europees kader voor certificatie van het bosbeheer Op de markten wordt de roep om invoering van verschillende certificatiesystemen voor bosbeheer steeds sterker. Het gevaar bestaat dat de lidstaten van de EU zich met het oog op de concurrentie gedwongen zien op korte termijn een certificatiesysteem in te voeren dat gericht is op een monopoliepositie en niet voor alle uiteenlopende omstandigheden geschikt is. Op deze wijze zou de bosbouwsector in de EU vergeleken met derde landen in een nadelige positie komen te verkeren. In zijn resolutie over de bosbouwstrategie verzoekt het Europees Parlement de Commissie een certificatiesysteem te ontwikkelen dat internationaal erkend wordt, doorzichtig, vrijwillig en niet-discriminerend is en rekening houdt met de specifieke kenmerken van elk land in ecologisch, biologisch en sociaal-economisch opzicht en tevens met het eigendomsysteem van het bosbezit (verslag-Thomas). 1. Welke maatregelen neemt de Commissie om de invoering te versnellen van een certificatiekader, zoals het kader dat het Europees Parlement heeft voorgesteld, en wel op zodanige wijze dat bij de formulering van een dergelijk kader voldoende rekening wordt gehouden met de algemene standpunten van de bosbouwsector? Kan de Commissie ervoor zorgen dat onder leiding van de EU een certificatiekader wordt opgezet waarbij 2. de op nationaal niveau gehanteerde certificatiesystemen in gelijke mate aan bod komen? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (30 april 1998) De Commissie volgt de huidige ontwikkelingen op het gebied van de certificering van bossen, waaronder de aspecten die verband houden met de markten voor bosproducten. De Commissie blijft een open dialoog voeren met alle belanghebbende partijen, maar onderzoekt momenteel ook of een eventueel initiatief van de Gemeen- schap op dit gebied wenselijk en praktisch en juridisch haalbaar zou zijn. In het licht van de resultaten van die evaluatie zal zij dan de meest passende voorstellen formuleren, zulks in het kader van haar antwoord op de resolutie van het Parlement over een bosbouwstrategie van de Gemeenschap. De Commissie verzoekt het geachte parlementslid tevens kennis te nemen van het antwoord dat zij heeft gegeven op schriftelijke vraag E-164/98 van mevrouw Pollack over certificeringssystemen voor bossen (1). (1) PB C 310 van 9. 10. 1998, blz. 31. (98/C 386/036) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0604/98 van Carlos Carnero GonzÆlez (GUE/NGL), Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) en Alonso Puerta (GUE/NGL) aan de Commissie (4 maart 1998) Betreft: Project hoge-snelheidstrein Madrid-Valladolid, opgesteld door het Ministerie voor Infrastructuur van de Spaanse regering; dit project vormt momenteel onderwerp van een brede maatschappelijke discussie Het Ministerie voor Infrastructuur van de Spaanse regering heeft een project ontworpen voor een hoge- snelheidstrein tussen Madrid en Valladolid. Dit is momenteel het onderwerp van een brede maatschappelijke discussie. Het project heeft tot grote maatschappelijke onrust geleid in de Comunidad Aut(cid:243)noma de Madrid (CAM) en vooral in de gemeentes in het dal van de Lozoya en in andere plaatsen waar het tracØ doorheen moet lopen, zoals Tres Cantos. Men is tegen deze plannen (die grotendeels aansluiten op de plannen die parallel zijn ontwikkeld door de regering van de CAM), wegens de uiterst negatieve gevolgen voor het milieu in het dal van Lozoya (met zijn rijke natuur) en wegens de aantasting van de leefbaarheid van de stedelijke kernen in de


title: QUESTION ECRITE no 579/98 de Amedeo AMADEO à la Commission. Transports internationaux de voyageurs

eurovoc_concepts:
carriage of passengers
common transport policy
fraud
free competition
freedom to provide services
international transport
liberalisation of the market
protective clause

formats: html pdf print

text: C 402/16 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 22. 12. 98 RØponse donnØe par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (7 mai 1998) Selon les tableaux financiers modifiØs le 21 octobre 1997, la dØpense publique de la mesure 1. 2 du programme opØrationnel «Attique» (gestion des dØchets) programmØe jusqu(cid:146)en 1997 s(cid:146)ØlŁve (cid:224) 5,3 millions d(cid:146)Øcus. Lors de la derniŁre rØunion du comitØ de suivi du cadre communautaire d(cid:146)appui (CCA), tenue le 31 octobre 1997, il n(cid:146)y a pas eu de modifications concernant les programmes rØgionaux. Pour les dØtails techniques relatifs aux travaux programmØs, (cid:224) leur Øtat d(cid:146)avancement et aux causes d(cid:146)Øventuels retards, la Commission prie l(cid:146)Honorable Parlementaire de bien vouloir s(cid:146)adresser aux autoritØs rØgionales d(cid:146)Attique responsables de la mise en (cid:156)uvre du CCA. Le montant des crØdits dØpensØs (cid:224) la fin de 1997 dØpasse la prØvision 1997, telle que rØvisØ le 21 octobre 1997, et se chiffre (cid:224) 6,4 millions d(cid:146)Øcus. (98/C 402/017) QUESTION (cid:201)CRITE E-0579/98 posØe par Amedeo Amadeo (NI) (cid:224) la Commission (4 mars 1998) Objet: Transports internationaux de voyageurs En rØfØrence (cid:224) l(cid:146)article 2 point 1. 3 du rŁglement CEE no 684/92 (1) du 16 mars 1992, la Commission peut-elle indiquer si elle a connaissance du fait que cet article, prØvoyant un rØgime d(cid:146)autorisation pour tous les services parallŁles captant la mŒme clientŁle, est en parfaite contradiction avec l(cid:146)article 4 point 2 de ce mŒme rŁglement, contradiction qui a entra(cid:238)nØ l(cid:146)exploitation des services rØguliers spØcialisØs couverts par un contrat. La Commission: 1. 2. est-elle disposØe (cid:224) prendre des mesures pour mettre fin (cid:224) ces «services pirates» que tolŁrent les (cid:201)tats membres? peut-elle indiquer pour quelle raison il n(cid:146)est pas procØdØ (cid:224) la libØralisation des services rØguliers soumis (cid:224) autorisation afin de les ouvrir (cid:224) la concurrence des sociØtØs Øtablies dans les (cid:201)tats membres, (cid:224) partir du moment oø les services rØguliers spØcialisØs, considØrØs comme des services «rØguliers» sont exemptØs de cette autorisation et peuvent par consØquent Œtre assimilØs aux services rØguliers existants (cid:224) condition d(cid:146)Œtre couverts par un contrat? (1) JO L 74 du 20. 3. 1992, p. 1. (98/C 402/018) QUESTION (cid:201)CRITE E-0580/98 posØe par Amedeo Amadeo (NI) (cid:224) la Commission (4 mars 1998) Objet: Transports internationaux de voyageurs ConsidØrant qu(cid:146)en vertu de l(cid:146)article 4, paragraphe 2, du rŁglement CE no 684/92 (1) du Conseil du 16 mars 1992, il est stipulØ que: «les services rØguliers spØcialisØs dØfinis (cid:224) l(cid:146)article 2, point 1. 2, deuxiŁme alinØa points a), b), c) et d), sont exemptØs d(cid:146)autorisation (cid:224) condition d(cid:146)Œtre couverts par un contrat conclu entre l(cid:146)organisateur et le transporteur»; la Commission peut-elle indiquer si elle estime normal que les services rØguliers spØcialisØs rØpondant (cid:224) la dØfinition de «services rØguliers» dans les conditions ØnumØrØes (cid:224) l(cid:146)article 2, point 1. 2, deuxiŁme alinØa, points a), b), c) et d), exemptØs d(cid:146)autorisation, puissent systØmatiquement doubler en parallŁle les services rØguliers existants soumis (cid:224) autorisation et capter ainsi la clientŁle de ces derniers? (1) JO L 74 du 20. 3. 1992, p. 1


title: WRITTEN QUESTION No. 604/98 by Carlos CARNERO GONZÁLEZ , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS , Alonso PUERTA to the Commission. Madrid-Valladolid high-speed train project drawn up by the Spanish Ministry for Development and recently submitted for public consultation

eurovoc_concepts:
Spain
access to information
environmental protection
prevention of pollution
protection of animal life
protection of plant life
rail network
rail transport

text: C 386/28 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 11. 12. 98 (98/C 386/035) SKRIFTLIG FR¯GA E-0589/98 fr(cid:229)n Mirja Ryyn(cid:228)nen (ELDR) till kommissionen (4 mars 1998) ˜mne: En europeisk ram f(cid:246)r skogscertifiering Marknadstrycket f(cid:246)r ibruktagande av olika system f(cid:246)r skogscertifiering (cid:246)kar. Det finns risk f(cid:246)r att EU:s medlemsstater i r(cid:229)dande konkurrenssituation tvingas ta i bruk ett certifieringssystem som har som m(cid:229)l att uppn(cid:229) monopolst(cid:228)llning och som inte l(cid:228)mpar sig f(cid:246)r alla f(cid:246)rh(cid:229)llanden. H(cid:228)rvid skulle EU:s skogssektor f(cid:246)rs(cid:228)ttas i en s(cid:228)mre st(cid:228)llning (cid:228)n andra. Europaparlamentet har i sin resolution om Europeiska unionens skogsbruksstrategi intagit en st(cid:229)ndpunkt, enligt vilken kommissionen borde utveckla ett internationellt erk(cid:228)nt certifieringssystem som (cid:228)r (cid:246)ppet, frivilligt, icke diskriminerande och tar h(cid:228)nsyn till varje lands s(cid:228)rskilda ekologiska, biologiska och socioekonomiska s(cid:228)rdrag, inklusive (cid:228)gandef(cid:246)rh(cid:229)llandena avseende skogarna (bet(cid:228)nkande av Thomas). Jag vill st(cid:228)lla f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Vad g(cid:246)r kommissionen f(cid:246)r att p(cid:229)skynda skapandet av en certifieringsram av det slag som parlamentet f(cid:246)reslagit, under det att man vid beredningen i tillr(cid:228)cklig utstr(cid:228)ckning beaktar synen p(cid:229) skogssektorn som en helhet? 2. Vill kommissionen s(cid:228)kerst(cid:228)lla skapandet av en certifieringsram som styrs av EU och i vilken de nationella certifieringssystemen ing(cid:229)r p(cid:229) j(cid:228)mb(cid:246)rdig grund? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (30 april 1998) Kommissionen f(cid:246)ljer den utveckling som nu sker n(cid:228)r det g(cid:228)ller certifiering av skogar och bland annat de inslag som h(cid:228)nf(cid:246)r sig till marknaden f(cid:246)r skogsprodukter. Samtidigt som kommissionen f(cid:246)r en (cid:246)ppen dialog med alla ber(cid:246)rda parter, studerar den f(cid:246)r n(cid:228)rvarande praktisk och r(cid:228)ttslig genomf(cid:246)rbarhet liksom (cid:246)nskv(cid:228)rdhet av ett eventuellt gemenskapsinitiativ p(cid:229) detta omr(cid:229)de. Beroende p(cid:229) vilka resultat denna utv(cid:228)rdering ger kommer kommissionen att l(cid:228)gga fram l(cid:228)mpliga f(cid:246)rslag inom ramen f(cid:246)r sitt svar p(cid:229) parlamentets resolution om en strategi f(cid:246)r gemenskapens skogsresurser. Ledamoten kan ocks(cid:229) studera kommissionens svar p(cid:229) Pollacks skriftliga fr(cid:229)ga E-164/98 om system f(cid:246)r certifiering av skogar (1). (1) EGT C 310, 9. 10. 1998, s. 31. (98/C 386/036) SKRIFTLIG FR¯GA E-0604/98 fr(cid:229)n Carlos Carnero GonzÆlez (GUE/NGL), Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) och Alonso Puerta (GUE/NGL) till kommissionen (4 mars 1998) ˜mne: Snabbt(cid:229)gsprojektet Madrid › Valladolid som utarbetats och nyligen offentliggjorts av det spanska n(cid:228)ringslivsdepartementet Den nyligen offentliggjorda planen p(cid:229) att inr(cid:228)tta en snabbt(cid:229)gsf(cid:246)rbindelse p(cid:229) str(cid:228)ckan Madrid › Valladolid har v(cid:228)ckt stora protester bland allm(cid:228)nheten i den autonoma regionen Madrid, framf(cid:246)r allt i kommunerna i Lozoyadalen och p(cid:229) andra orter d(cid:228)r j(cid:228)rnv(cid:228)gen kommer att dras fram, som till exempel i Tres Cantos. Protesterna (som ocks(cid:229) omfattar det projekt som utarbetats parallellt av Madridregionens regering) mot de negativa f(cid:246)ljderna f(cid:246)r milj(cid:246)n i den mycket natursk(cid:246)na Lozoyadalen och mot den f(cid:246)rs(cid:228)mrade livskvalitØn f(cid:246)r dem som bor i n(cid:228)rheten av de ber(cid:246)rda t(cid:228)torterna har skett i form av uttalanden av borgm(cid:228)starna i de tio kommunerna i omr(cid:229)det, samordningsgruppen f(cid:246)r f(cid:246)reningarna i Sierra Nortebergen, flera regionala parlamentsgrupper samt fackf(cid:246)r- eningar. S(cid:246)ndagen den 15 februari samlades tusentals personer f(cid:246)r att demonstrera p(cid:229) den plats d(cid:228)r j(cid:228)rnv(cid:228)gen


title: PERGUNTA ESCRITA n. 545/98 do Deputado Roberta ANGELILLI à Comissão. Acidente de teleférico provocado por um avião militar americano

eurovoc_concepts:
Autonomous Province of Trento
United States
air safety
air traffic
civil defence
civilian victim
judicial inquiry
man-made disaster
military aircraft
transport accident

formats: html print


eurovoc_concepts:
member country
national implementing measure
restriction on competition
tax system
type of business

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER tr •Ct £ -J=r t^ ^ <r Bruxelles, den 04. 03. 1998 KOM(1998) 67 endelig udg. 98/0087 (CNS) Forslag til RÅDETS DIREKTIV om en fælles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede virksomheder i forskellige medlemsstater (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE I. Generelle bemærkninger 1. 2. 3. I sin meddelelse af 5. november 1997 med titlen "En pakke til tackling af skadelig skattekonkurrence i Den Europæiske Union"1 understregede Kommissionen, at der var behov for en samordnet indsats på europæisk plan for at bekæmpe skadelig skattekonkurrence med henblik på at bidrage til at gennemføre visse mål, bl. a. at reducere de forvridninger, der stadig findes på det indre marked, undgå for store skatteprovenutab og orientere skattesystemerne i en mere beskæf tigelsesfremmende retning. ØKOFIN-Rådet drøftede spørgsmålet bredt den 1. december 1997 på grundlag af meddelelsen og satte i den forbindelse fokus på især tre områder, nemlig erhvervsbeskatning, beskatning af renteindtægter fra op sparing og problematikken vedrørende kildeskat af renter og royalties, der betales mellem virksomheder i forskellige medlemsstater2. Efter at have drøftet denne skattepakke gav Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, deres tilslutning til en resolution om en adfærdskodeks for er hvervsbeskatning. Rådet godkendte tillige en tekst om beskatning af renteindtæg ter fra opsparing og fandt, at Kommissionen burde forelægge et direktivforslag om beskatning af renter og royalties, der betales mellem virksomheder, ligesom det noterede sig, at Kommissionen agter hurtigt at forelægge to forslag til direk tiver herom. Denne meddelelse vedrører et forslag til direktiv, der skal fjerne be skatningen af renter og royalties, der betales mellem associerede virksomheder i forskellige medlemsstater, i det land, hvor de opstår. Kommissionen vil inden længe forelægge et forslag til direktiv, der skal sikre en reel minimumsbeskatning af indtægter fra opsparing, så der parallelt kan gøres fremskridt inden for alle områder i skattepakken. I sin meddelelse af 20. april 1990 om retningslinjer for selskabsbeskatning3 påpe gede Kommissionen, at ét af målene med det indre marked var at fjerne skatte mæssige hindringer, som står i vejen for grænseoverskridende erhvervsaktiviteter i Fællesskabet. En af de foranstaltninger, som det blev anset for nødvendigt at vedtage i forbindelse hermed, var det forslag, som Kommissionen forelagde i slutningen af 1990 om afskaffelse af kildeskat på renter og royalties, oprindeligt dem, der betales mellem moder- og datterselskaber i forskellige medlemsstater4. 4. I marts 1992 anførtes det i Ruding-rapporten5, at dette direktiv burde prioriteres meget højt i forbindelse med etableringen af det indre marked. 5. Da det imidlertid ikke var muligt at opnå enstemmighed om løsningen af en række problemer, der opstod under forhandlingerne i Rådet, besluttede Kommissionen ef- l KOM(97) 564 endelig udg. af 5. 11. 1997. 2 EFT C 2 af 6. 1. 1998. 3 4 5 Rapport fra Udvalget af Uafhængige Eksperter om Virksomhedsbeskatning, Europa-Kommissio SEK(90) 601 endelig udg. af 20. 4. 1990. EFT C 53 af 28. 2. 1991, s. 26. nen 1992. 2 ter adskillige kompromiser at trække forslaget tilbage i slutningen af 1994. Det var blevet klart, at der på det tidspunkt ikke var principiel enighed om, at et sådant direktiv var ønskeligt. 6. Kommissionen og forskellige internationale erhvervssammenslutninger har altid været overbevist om, at der er behov for et fællesskabsinstrument på dette område, idet hverken ensidige foranstaltninger truffet af medlemsstaterne eller bilaterale dobbeltbeskatningsoverenskomster - som i en vis grad har givet mulighed for at løse problemerne i forbindelse med skatter, der opkræves på disse betalinger i den medlemsstat, hvor de opstår - har givet en tilfredsstillende løsning, som fuldstændig opfylder kravene på det indre marked. Bilaterale dobbeltbeskatningsoverenskomster dækker ikke alle bilaterale forhold mellem medlemsstaterne, de afskaffer aldrig helt dobbeltbeskatning, og de skaber frem for alt ikke nogen ensartede løsninger i tri laterale og multilaterale forhold mellem medlemsstater. 7. Unilaterale foranstaltninger og bilaterale aftaler åbner normalt mulighed for, at kildeskat, der ofte pålignes med reducerede satser, kan fradrages i den skat, som modtager virksomheden skal betale. Der finder imidlertid dobbeltbeskatning sted i de tilfælde, hvor det ikke er fastsat, at kildeskat er fradragsberettiget i modtager virksomhedens skattepligtige overskud, eller i de tilfælde, hvor virksomheden ikke eller kun delvis kan udnytte skattefradraget, fordi den skat, som virksomheden skal betale, er for lille eller lig nul. I bilaterale dobbeltbeskatningsaftaler gøres en ned sættelse eller ophævelse af kildeskatten desuden normalt afhængig af, at bestemte administrative formaliteter er afsluttet. 8. Kildeskat kan også skabe cash flow-problemer på grund af det interval, der opstår mellem det tidspunkt, hvor virksomheden modtager den indtægt, hvori kildeskatten er fradraget, og det tidspunkt, hvor skattefradraget modregnes i skattebetalingen. 9. Anvendelsen af kildeskat på renter begrænser af ovennævnte årsager mulighederne for fleksible iinansieringsarrangementer inden for en koncern. I sådanne tilfælde skal finansieringen ske lokalt, hvilket ofte fører til højere omkostninger. 10. Alle former for eventuel dobbeltbeskatning kan bedst afskaffes ved at give beskat- ningsrettighederne til den medlemsstat, hvor den retmæssige ejer af de pågældende renter eller royalties er hjemmehørende. Det er vigtigt ikke blot at afskaffe den skat, der opkræves ved kilden i den medlemsstat, hvor de pågældende renter eller royalties opstår, men også enhver skat, der opkræves ved skatteansættelse i den medlemsstat. 11. Den eneste tilfredsstillende måde at gøre dette på er gennem et direktiv, der fast lægger princippet om, at en medlemsstat ikke må beskatte renter og royalties, der fremkommer på dens territorium, men retmæssigt ejes af virksomheder, som ikke er hjemmehørende i den pågældende medlemsstat, for dermed at sikre, at sådanne indtægter kun beskattes én gang, nemlig i den medlemsstat, hvor den retmæssige ejer er etableret. Dermed kan virksomhederne bedre drage fordel af mulighederne på det indre marked. 12. De drøftelser, som Kommissionen tog initiativ til at indlede på økonomi- og finansministrenes uformelle møde i Verona i april 1996, og som kulminerede på ØKOFIN-Rådets møde den 1. december 1997, har vist, at medlemsstaterne er vil lige til at indgå kompromiser for at tackle skadelig skattekonkurrence og reducere de forvridninger, der stadig findes på det indre marked. I lyset af denne nye udvikling fremsætter Kommissionen nu et nyt forslag til direktiv om kildestats- beskatning af rentebetaling og royaltybetaling. 13. Både dette forslag og teksten om beskatning af renteindtægter fra opsparing i EF, som blev godkendt på ØKOFIN-Rådets møde den 1. december, har til formål at fjerne forvridninger på det indre marked. Direktivet om beskatning af renteindtæg ter fra opsparing vil have til formål at fjerne ikke-beskatningen af indtægter, medens forslaget vedrørende betaling af renter og royalties har til formål at fjerne de forvridninger, der opstår ved dobbeltbeskatning. 14. For at tage hensyn til rente- og royaltyforslagets budgetvirkninger, særlig i de med lemsstater, der er nettoimportører af kapital og teknologi, og hvor skatter på så danne betalinger udgør en væsentlig indtægtskilde, bør der anvendes en gradvis til gang for så vidt angår direktivets anvendelsesområde. 15. I første omgang foreslås det derfor kun at ophæve skatter, der ved kilden eller ved ansættelse opkræves af renter eller royalties, der betales mellem associerede virk somheder, herunder faste driftssteder for sådanne virksomheder, idet sådanne skat ter for det meste opkræves på transaktioner mellem associerede virksomheder. I forbindelse med udbygningen af det indre marked vil det senere være muligt at ud vide foranstaltningen til også at omfatte denne type skatter på renter og royalties, der betales mellem virksomheder, som ikke er associerede. 16. Direktivets anvendelsesområde begrænses således, men herudover kan der til fordel for de medlemsstater, der er nettoimportører af kapital og teknologi, desuden fast sættes regler om en gradvis, snarere end en øjeblikkelig, afskaffelse af disse skatter over en overgangsperiode. 17. Dette direktiv forhindrer ikke medlemsstaterne i at træffe forholdsregler til bekæm pelse af svig og misbrug; det berører navnlig ikke skattemyndighedernes ret til at korrigere interne afregningspriser, hvis rente- eller royaltybeløbet eller et lånebeløb er højere end det beløb, som betaleren og den retmæssige ejer ville have aftalt, hvis de havde kontraheret på markedsvilkår. 18. Ifølge direktivet kan medlemsstaterne undlade at indrømme fritagelsen fra kilde- statsbeskatning, hvis den retmæssige ejer af betalingerne drager fordel af en særlig skattesats, som er lavere end den, der normalt finder anvendelse på denne type be talinger til en virksomhed eller et fast driftssted i den retmæssige ejers medlemsstat. 19. Bestemmelserne i Rådets direktiv af 19. december 1977 om gensidig bistand mel lem medlemsstaternes kompetente myndigheder inden for området direkte skatter6 finder ligeledes anvendelse på betalingen af renter og royalties. Udveksling af op lysninger - herunder især spontan udveksling - kan i tilfælde af formodning om overførsel af overskud bidrage til at effektivisere forebyggelsen af skatteunddra gelse og -undgåelse på disse områder. 20. Det fastsættes, at Kommissionen skal aflægge beretning om direktivets virkemåde på grundlag af erfaringerne i de første tre år med henblik på en udvidelse af an vendelsesområdet. Det vil på det tidspunkt stå mere klart - især i lyset af de frem skridt, der vil være gjort med hensyn til adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning - EFT L 336 af 27. 12. 1977, ændret ved direktiv 79/1070/EØF (EFT L 331 af 27. 12. 1979) og direktiv 92/12/EØF (EFT L 76 af 23. 3. 1992). om det er nødvendigt fortsat at give medlemsstaterne mulighed for at undlade at anvende direktivet på betalinger, der drager fordel af en særlig skattesats, som er lavere end den sats, der normalt finder anvendelse. Det kan på det tidspunkt også overvejes, om definitionen af renter og royalties skal revideres i lyset af kon vergensen mellem bestemmelserne om renter og royalties i national lovgivning og i bilaterale dobbeltbeskatningsoverenskomster. II. Bemærkninger til de enkelte artikler Artikel 1 1. Formålet med denne artikel er at sikre, at betaling af renter og royalties, der udbetales af eller på vegne af en virksomhed i en medlemsstat eller et fast driftssted beliggende i en medlemsstat og tilhørende en virksomhed i en anden medlemsstat til en associeret virksomhed i en anden medlemsstat, eller til et fast driftssted beliggende i en anden medlemsstat og tilhørende en associeret virksomhed i en medlemsstat, når denne er den retmæssige ejer af disse betalinger, fritages for enhver form for beskatning ved kilden, uanset om den opkræves ved indeholdelse ved kilden eller ved skatteansættelse. Fritagelsen skal ske ved kilden (dvs. på det tidspunkt, hvor renter og royalties udbetales). Den retmæssige ejer skal ikke ansøge om refusion af skatten. Når et fast driftssted betaler eller modtager renter eller royalties, anses driftsstedet og ikke dets hovedsæde i dette direktiv for at være betaleren eller den retmæssige ejer, således som det også er fastsat i artikel 3, stk. 3. 2. Direktivet finder ikke anvendelse i situationer, hvor der egentlig ikke er tale om grænseoverskridende betalinger. Det kan være tilfældet, f. eks. : a) b) hvis den retmæssige ejer af de pågældende renter eller royalties er et fast driftssted beliggende i samme medlemsstat som den betalende virksomhed eller det betalende faste driftssted, og den gældsfordring, den rettighed eller den ejendomsret, med hensyn til hvilken betalingen af renter eller royalties foretages, har direkte forbindelse med et sådant fast driftssted, selv om disse renter og royalties faktisk betales til en associeret virksomhed i en anden medlemsstat hvis renter og royalties betales til et fast driftssted i en anden medlemsstat tilhørende en associeret virksomhed beliggende i den medlemsstat, hvor ren terne eller royaltyerne opstår, og sådanne betalinger direkte mellem virksom heder i samme medlemsstat er underlagt en kildeskat, medmindre den gælds fordring, den rettighed eller den ejendomsret, med hensyn til hvilken disse betalinger foretages, har direkte forbindelse med det faste driftssted. Artikel 2 1. a) Ved "renter" forstås i dette direktiv generelt alle indtægter fra gældsfor dringer af enhver art. Definitionen er baseret på definitionen i artikel 11 i OECD's modelskatteoverenskomst vedrørende indkomst og formue fra 1996, med undtagelse af indtægter fra statspapirer, som ikke er relevante for dette direktiv. Strafrenter ved forsinket betaling er ikke en egentlig kapitalind komst, men snarere en særlig form for erstatning for tab, der skyldes, at de bitor ikke opfylder sine forpligtelser til tiden. Som i artikel 11 i OECD's mo- delskatteoverenskomst anses de derfor ikke for renter i dette direktivs for stand. b) Ved "royalties" forstås i dette direktiv betalinger af enhver art, der modtages som vederlag for anvendelsen af eller retten til at anvende ophavsrettigheder, værker, patenter osv. som anført i artikel 12 i OECD's modelskatteoverens- komst vedrørende indkomst og formue fra 1996, samt betalinger, der mod tages som vederlag for anvendelsen af eller retten til at anvende industrielt, kommercielt eller videnskabeligt udstyr, således at alle betalinger, medlems staterne anser for at være royalties, er omfattet. Vederlag, der betales for software, kan udgøre royalties, hvis mindre end de fuldstændige rettigheder til denne software overføres (ingen overdragelse af ejendomsret), dvs. betalinger i forbindelse med aftaler om softwareophavsret tigheder, som giver den, til hvem overførslen sker, ret til at udnytte ophavs retten kommercielt ved at anvende den til at reproducere edb-softwarepro- dukter med henblik på salg eller ved at give ophavsretten i underlicens til andre parter, men som ikke udgør en overdragelse af ophavsretten. Direktivet gælder for betalinger foretaget i forbindelse med sådanne aftaler. Udtrykket "royalties" omfatter imidlertid ikke såkaldte "mineral royalties", idet sådanne betalinger snarere har karakter af indtægt af fast ejendom. 2. Direktivet gælder ikke blot for betalinger af renter eller royalties som defineret i stk. 1, men også for alle betalinger, som medlemsstaterne anser for sådanne, enten ifølge en dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem den medlemsstat, hvor de på gældende renter eller royalties opstår, og den retmæssige ejers medlemsstat eller, hvis en sådan overenskomst ikke findes, i henhold til skattelovgivningen i den med lemsstat, hvor de pågældende renter og royalties opstår. Dette gælder også for be talinger foretaget af eller til et fast driftssted, som ville blive anset for renter eller royalties, hvis de var foretaget af eller til en virksomhed i de pågældende medlems stater. Artikel 3 1. a) Ved "virksomhed i en medlemsstat" forstås enhver virksomhed som defineret i traktatens artikel 58, hvis aktiviteter har en effektiv og vedvarende til knytning til en medlemsstats økonomi. Rådet vedtog den 18. december 1961 (EFT 2 af 15. januar 1962) et generelt program for ophævelse af eksisterende nationale restriktioner i etableringsretten. Heri findes et økonomisk kriterium, som modererer liberaliseringen i traktatens artikel 58. Dette betyder, at en virksomhed, der kun har sit vedtægtsmæssige hjemsted i Fællesskabet, først kan få ret til at etablere sig, når dets aktiviteter har en effektiv og vedvarende tilknytning til en medlemsstats økonomi. Det er imidlertid stadig udelukket, at denne tilknytning kan afhænge af, hvilken nationalitet virksomhedens aktio nærer eller direktører har. En sådan virksomhed skal i øvrigt være hjemme hørende i en medlemsstat og være omfattet af en skat i en medlemsstat. b) Ved "associeret virksomhed" forstås som et minimum alle virksomheder, der er associeret med hinanden gennem en kapitalandel på mindst 25 %, som ejes enten direkte eller indirekte. Direktivet omfatter rente- og royaltybetalinger mellem et moderselskab og et datterselskab, mellem et moderselskab og et datter-datterselskab, mellem med-datterselskaber eller datter-datterselskaber, og mellem datterselskaber og datter-datterselskaber, for så vidt som den virksomhed, som betaler de pågæl dende renter eller royalties, eller på hvis vegne de betales, og den virksom hed, der modtager disse betalinger, begge er virksomheder i en medlemsstat. Medlemsstater kan om ønsket fastsætte et lavere og dermed mere liberalt niveau for kapitalandelen end 25% med henblik på at afgøre, om en virk somhed udøver tilstrækkelig kontrol over en anden. De kan desuden erstatte kriteriet om en minimumsandel af kapitalen med kriteriet om en minimums andel af stemmerettighederne. c) Formålet med begrebet "retmæssig ejer" er at sikre, at fritagelsen i tilfælde, hvor en mellemmand, som f. eks. en agent, en repræsentant eller en mandatar, er koblet ind mellem modtageren og betaleren, udelukkende finder anven delse, hvis den faktiske ejer af rente- eller royaltybetalingerne opfylder kra vene i direktivet. d) Ved "fast driftssted" forstås i dette direktiv generelt et fast forretningssted i en medlemsstat, hvorigennem en virksomhed i en anden medlemsstat helt eller delvis udfører sine erhvervsaktiviteter, men som ikke er en juridisk per son. e) Da renter eller royalties, der betales til eller af et fast driftssted, principielt betales til eller af hovedsædet, sikres det med denne bestemmelse, at sådanne betalinger ikke desto mindre falder ind under direktivets bestemmelser, for udsat at alle andre betingelser er opfyldt. 2. Medlemsstaterne kan også (med tilbagevirkende kraft) ophøre med at behandle en virksomhed som en associeret virksomhed, hvis minimumskapitalkravet i stk. 1, litra b), ikke opfyldes i en periode på indtil to år. Medlemsstaterne må ikke gøre indrømmelsen af den skattefordel, der er fastsat i direktivet, betinget af, at denne periode allerede skal være afsluttet på tidspunktet for betalingen af renter eller royalties, så længe kravet efterfølgende overholdes. Artikel 4 Medlemsstaterne kan udelukke visse betalinger, som ganske vist falder ind under be grebet renter, men som rent faktisk har karakter af udloddet udbytte, indtægter, der be handles som kapitalafkast, eller indtægter af blandet finansiering. Dette kunne være til^ fældet f. eks. i henhold til bestemmelserne i en dobbeltbeskatningsoverenskomst, der gæl der mellem den medlemsstat, hvor renterne opstår, og den retmæssige ejers medlemsstat, eller i henhold til loven i den medlemsstat, hvor renterne opstår. Renter, der er blevet omdefineret som udloddet udbytte, bør drage fordel af bestem melserne i direktiv 90/435/EØF7, forudsat at alle andre krav i det direktiv er opfyldt, så dobbeltbeskatning af et sådant udbytte kan undgås. Artikel 5 Når størrelsen af de betalte renter og royalties overstiger det beløb, der ville være blevet aftalt, hvis der ikke havde bestået en særlig forbindelse mellem betaleren og den retmæssige ejer eller mellem dem begge og en anden person, gælder direktivet kun for det beløb, der i så fald ville være blevet aftalt. Dette er i overensstemmelse med prin cipperne i artikel 11, stk. 6, og 12, stk. 4, i OECD's modelskatteoverenskomst vedrø rende indkomst og formue. Når størrelsen af gældsfordringen overstiger det, der ellers ville være blevet aftalt i mangel af en sådan særlig forbindelse, gælder direktivet endvidere kun for renter af det beløb, der således ville være blevet aftalt. Artikel 6 1. Medlemsstaterne bør have mulighed for at hindre eller bekæmpe svig og misbrug på en passende måde i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. 2. Fordele i henhold til dette direktiv kan tilbagekaldes i tilfælde af transaktioner, der påviseligt har skatteunddragelse eller skatteundgåelse som hovedformål eller et af de vigtigste formål. Artikel 7 1. For at sikre at rente- og royaltybetalinger mindst én gang beskattes i en medlemsstat på et niveau, der normalt gælder for disse indkomsttyper i den retmæssige ejers medlemsstat, kan medlemsstaterne ved en undtagelse vælge at fravige bestemmel serne i artikel 1, hvis den retmæssige ejer af disse betalinger med hensyn til renter eller royalties pålignes den i artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iii), omhandlede skat efter en sats, der er lavere end den sats, der normalt gælder for sådanne indtægter, som modtages af en virksomhed eller et fast driftssted i den retmæssige ejers medlems stat. Medlemsstaterne har samme fravigelsesmulighed, når den retmæssige ejer - samti dig med at han pålignes førnævnte skat - drager fordel af en reduktion i skatte grundlaget (f. eks. ved oprettelse af en fradragsberettiget hensættelse eller reserve, der indebærer særlig gunstige regler for beregningen af den skattepligtige indkomst af rente- eller royalty indtægter), og som ikke gælder generelt i relation til renter eller royalties, der modtages af virksomheder eller faste driftssteder i den retmæs sige ejers stat. 2. Da det under visse omstændigheder kan forekomme (f. eks. på grundlag af en retskendelse), at den retmæssige ejer er omfattet af den i artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iii), omhandlede skat med hensyn til en del af de pågældende renter eller 7 EFT L 225 af 20. 8. 1990, s. 9. royalties på de betingelser, der er anført i stk. 1, kan medlemsstaterne undlade at anvende bestemmelserne i dette direktiv på denne del af disse indtægter. Medlems staterne skal i det mindste anvende bestemmelserne i dette direktiv på den anden del af disse indtægter. Artikel 8 1. Direktivet bør i princippet straks anvendes af alle medlemsstater. Det er imidlertid hensigtsmæssigt at indføre ordninger for gradvis afskaffelse af skatterne i de med lemsstater, der er store nettoimportører af kapital og teknologi, og for hvilke disse skatter repræsenterer en betragtelig indtægtskilde, nemlig Grækenland og Portugal. Der er fastsat en overgangsperiode på 5 år, hvorunder skattesatsen gradvis skal reduceres (10% i de første 2 år og 5% i de sidste 3 år). Rådet kan på forslag af Kommissionen beslutte at forlænge denne undtagelsesord ning ud over perioden på 5 år. 2. For at undgå potentiel dobbeltbeskatning kræver direktivet, at den retmæssige ejers medlemsstat skal indrømme et fradrag for den skat, der er opkrævet i Grækenland eller i Portugal på grundlag af stk. 1. 3. Dette fradrag behøver ikke være højere end det laveste af følgende beløb: for det første den skat, der skal betales i Grækenland eller Portugal på grundlag af stk. 1, og for det andet den skat, skal betales af de pågældende renter og royalties i den retmæssige ejers medlemsstat. Artikel 9 Medlemsstaterne skal gennemføre direktivet senest 1. januar 2000. Med henblik på at for bedre gennemsigtigheden og hjælpe Kommissionen med at kontrollere, om gennemførel sen er korrekt, skal medlemsstaterne i deres gennemførelseslovgivning henvise til de fællesskabsdirektiver, som lovgivningen vedrører, og desuden fremlægge gennemførel- sesoversigter, der viser overensstemmelsen mellem fællesskabsforanstaltningerne og de nationale foranstaltninger, jf. Kommissionens strategiske program fra 19938. i Artikel 10 Det er vigtigt, at ikke blot associerede virksomheder med tiden kan drage fordel af afskaffelsen af skatter på rente- og royaltybetalinger, som fastsat i direktivet. Andre, ikke-associerede virksomheder, står også over for de skattemæssige hindringer, som dette direktiv skal fjerne, og det samme gælder for ikke-registrerede virksomheder. Det er derfor planen, at Kommissionen skal aflægge beretning om dette direktiv på grundlag af erfaringerne i de første tre år med henblik på eii udvidelse af anvendelsesområdet og med henblik på at vurdere anvendelsen af artikel 7, især i lyset af de fremskridt, der vil være gjort med hensyn til adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning. 8 Meddelelse af 22. 12. 1993 "Optimering af det indre marked: strategisk program, KOM(93) 632 endelig udg. , s. 12. Forslag til RÅDETS DIREKTIV om en fælles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede virksomheder i forskellige medlemsstater RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100, under henvisning til forslag fra Kommissionen9, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet10, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg11, og ud fra føl gende betragtninger: På et indre marked, der har karakter af et hjemmemarked, bør transaktioner mellem virk somheder fra forskellige medlemsstater ikke være undergivet ringere beskatningsvilkår end de vilkår, der gælder for de samme transaktioner mellem virksomheder fra samme medlemsstat; dette krav er i øjeblikket ikke opfyldt for så vidt angår betaling af renter og royalties; de nationale skattelovgivninger - eventuelt kombineret med bilaterale overenskomster - sik rer ikke en fuldstændig afskaffelse af dobbeltbeskatning, og skattereglernes anvendelse medfører ofte tyngende administrative formaliteter og likviditetsproblemer for de pågæl dende virksomheder; det bør sikres, at renter og royalties beskattes én gang i en medlemsstat; den mest hensigtsmæssige måde at fjerne førnævnte formaliteter og problemer på og samtidig sikre, at nationale og tværnationale transaktioner behandles skattemæssig ens, er at ophæve beskatningen af renter og royalties i den medlemsstat, hvor de opstår, uanset om beskatningen sker ved indeholdelse ved kilden eller ved skatteansættelse; det er især nødvendigt at ophæve sådanne skatter i forbindelse med betalinger mellem associerede virksomheder i forskellige medlemsstater samt mellem sådanne virksomheders faste driftssteder; ordningen bør kun gælde for de renter eller royalties eller de gældsfordringer, der ville være blevet aftalt mellem betaleren og den retmæssige ejer, såfremt der ikke havde be stået en særlig forbindelse; E F TC 9 10 11 EFTC E F TC 10 medlemsstaterne bør kunne undlade at anvende direktivets bestemmelser, hvis sådanne betalinger foretages til en retmæssig ejer, som i den medlemsstat, hvor han befinder sig, ikke beskattes af disse indtægter på et niveau, der normalt gælder for renter eller royalties, der modtages af en virksomhed i den medlemsstat; medlemsstaterne må ikke afskæres fra at træffe passende foranstaltninger til bekæmpelse af svig og misbrug; der bør af budgetmæssige årsager indrømmes Grækenland og Portugal en overgangs periode, således at disse medlemsstater får mulighed for gradvis at reducere skatterne på rente- og royaltybetalinger, uanset om de opkræves ved indeholdelse ved kilden eller ved skatteansættelse, indtil de kan anvende bestemmelserne i artikel 1; det er nødvendigt, at Kommissionen tre år efter anvendelsesdatoen for direktivet aflægger beretning over for Rådet om dets virkemåde, særlig med henblik på at udvide direktivets dækning til andre virksomheder, at undersøge anvendelsen af artikel 7 samt at undersøge afgrænsningen af definitionen af renter og royalties med henblik på at opnå den nød vendige konvergens i bestemmelserne om renter og royalties i national lovgivning og bi laterale dobbeltbeskatningsoverenskomster; i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet som anført i traktatens artikel 3 B kan målene for dette direktiv ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; dette direktiv er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at nå disse mål - UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: Artikel 1 1. En medlemsstat fritager renter og royalties for enhver form for skat, der opkræves af sådanne indtægter i denne medlemsstat, uanset om den opkræves ved kilden eller ved skatteansættelse, hvis disse renter eller royalties betales af eller på vegne af en virksomhed i den pågældende medlemsstat eller af et fast driftssted beliggende i den pågældende medlemsstat og tilhørende en virksomhed i en anden medlemsstat til en associeret virksomhed i en anden medlemsstat eller til et fast driftssted beliggende i en anden medlemsstat og tilhørende en associeret virksomhed i en medlemsstat, hvis den associerede virksomhed eller det faste driftssted tilhørende den associerede virksomheds er beløbets retmæssige ejer. 2. Stk. 1 finder ikke anvendelse i situationer, hvor de væsentlige kendetegn for græn seoverskridende betalinger ikke foreligger. Det finder navnlig ikke anvendelse på: a) renter og royalties, der betales af en virksomhed i en medlemsstat eller af et fast driftssted beliggende i den pågældende medlemsstat og tilhørende en virk somhed i en anden medlemsstat, hvis den retmæssige ejer af disse renter eller royalties er et fast driftssted beliggende i førstnævnte medlemsstat, og hvis den gældsfordring, den rettighed eller den ejendomsret, med hensyn til hvil ken der betales renter eller royalties, har direkte forbindelse med et sådant fast driftssted 11 b) renter og royalties, der betales af en virksomhed i en medlemsstat til et fast driftssted beliggende i en anden medlemsstat og tilhørende en associeret virk somhed i førstnævnte medlemsstat, når betalingen af sådanne renter eller royalties til den associerede virksomhed, bortset fra betaling til et af denne virksomheds faste driftssteder beliggende uden for førstnævnte medlemsstat, er undergivet kildebeskatning i denne medlemsstat, medmindre den gælds fordring, den rettighed eller den ejendomsret, med hensyn til hvilken der betales renter eller royalties, har direkte forbindelse med det faste driftssted. 1. I dette direktiv forstås ved: Artikel 2 a) b) "renter", indtægter fra gældsfordringer af enhver art, hvad enten de er sikret ved pant i fast ejendom eller ej, og hvad enten de indebærer en ret til en andel i skyldners fortjeneste eller ej, og især indtægter fra obligationer eller gælds breve, herunder agiobeløb og gevinster, der knytter sig til sådanne obliga tioner eller forskrivninger. Straftillæg som følge af for sen betaling anses ikke for renter "royalties", betalinger af enhver art, der modtages som vederlag for anven delsen af eller retten til at anvende ophavsrettigheder til litterære, kunstne riske og videnskabelige værker eller software, herunder spillefilm, patenter, varemærker, mønstre eller modeller, tegninger, hemmelige formler eller fremstillingsmetoder, eller for anvendelsen af eller retten til at anvende indu strielt, kommercielt eller videnskabeligt udstyr eller for oplysninger om indu striel, kommerciel eller videnskabelig viden. Variable eller faste betalinger, der modtages som vederlag for udnyttelse af eller retten til at udnytte mine ralaflejringer, kilder og andre naturressourcer, er ikke omfattet, hvilket også gælder betalinger for anvendelsen af eller retten til at anvende software, når ejendomsretten overdrages. 2. Andre indtægter og betalinger end de i stk. 1 anførte behandles som renter eller royalties i dette direktivs forstand, hvis de anses for at være renter eller royalties, eller - hvis betalerens eller den retmæssige ejers status ikke var til hinder herfor - ville blive anset for at være renter eller royalties enten i henhold til en dobbelt beskatningsoverenskomst mellem den medlemsstat, hvor disse renter eller royalties opstår, og den retmæssige ejers medlemsstat eller, såfremt der ikke findes en over enskomst, i henhold til skattelovgivningen i den medlemsstat, hvor disse renter eller royalties opstår. 1. I dette direktiv: Artikel 3 a) forstås ved "virksomhed i en medlemsstat" enhver virksomhed: i) som er oprettet i overensstemmelse med en medlemsstats lovgivning, og hvis vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller hovedvirksomhed er beliggende inden for Fællesskabet, og hvis aktiviteter har en effektiv og vedvarende tilknytning til denne medlemsstats økonomi, og 12 ii) som i overensstemmelse med skattelovgivningen i medlemsstaten anses som hjemmehørende i denne stat, og som ikke i henhold til en dobbelt beskatningsoverenskomst med tredjeland kan anses for at være hjemme hørende uden for Fællesskabet i skattemæssig henseende, og iii) som desuden er omfattet af en af følgende skatter uden fritagelse eller af en identisk eller næsten tilsvarende skat, der efter ikrafttrædelsen af dette direktiv pålignes som supplement til eller i stedet for de eksisterende skatter: - impôt non-résidentsIbelasting der niet-verblijftiouders i Belgien sociétés/vennootschapsbelasting des og impôt des - selskabsskat i Danmark - Kôrperschaftssteuer i Tyskland - øopoq slooôfjijaToq VOJJIKCJV npoocjnæv i Grækenland - impuesto sobre sociedades i Spanien - impôt sur les sociétés i Frankrig - corporation tax i Irland - imposta sul reddito delle persone giuridiche i Italien - impôt sur le revenu des collectivités i Luxembourg - vennootschapsbelasting i Nederlandene i - Kôrperschaftssteuer i Østrig - imposto sobre o rendimento da pessoas colectivas i Portugal - yhteisojen tulovero/inkomstskattenfor samfund i Finland - statlig inkomstskatt i Sverige - corporation tax i Det Forenede Kongerige b) forstås ved "associeret virksomhed" enhver virksomhed, der er associeret med en anden virksomhed som minimum ved, at: i) den enten direkte eller indirekte besidder en andel på mindst 25% af den anden virksomheds kapital, eller ii) den anden virksomhed enten direkte eller indirekte besidder en andel på mindst 25% af dens kapital, eller iii) en tredje virksomhed enten direkte eller indirekte besidder en andel på mindst 25% af både dens kapital og af den anden virksomheds kapital. 13 Medlemsstaterne kan imidlertid: anvende dette direktiv i tilfælde, hvor den pågældende andel udgør mindre end 25 % erstatte kriteriet om en miniumsandel af kapitalen med kriteriet om en minimumsandel af stemmerettighederne c) d) forstås ved "retmæssig ejer" af rente- og royaltybetalinger en virksomhed i en medlemsstat eller et fast driftssted, som modtager disse betalinger til eget brug og ikke som agent, mandatar eller repræsentant for en anden person forstås ved "fast driftssted" et fast forretningssted beliggende i en medlems stat, hvorigennem aktiviteterne i en virksomhed i en anden medlemsstat ud føres fuldstændig eller delvis. Et fast driftssted anses for at betale renter eller royalties, hvis de udgør en fradragsberettiget udgift for driftsstedet i den medlemsstat, hvor det er belig gende; det skal anses for at være den retmæssige ejer af renter eller royalties, hvis de udgør indtægter, der i den pågældende medlemsstat er undergivet en af de skatter, der er anført i stk. 1, litra a), nr. iii). 2. En medlemsstat kan fratage virksomheder i den pågældende medlemsstat retten til at nyde godt af dette direktiv, hvis betingelserne i stk. 1, litra b), ikke har været opfyldt i en sammenhængende periode på mindst 2 år. Artikel 4 Uanset bestemmelserne i artikel 2, stk. 1, litra a), og stk. 2, kan den medlemsstat, hvor renterne opstår, udelukke betalinger, der påstås at være renter, fra dette ,direktivs anven delsesområde, herunder: a) b) c) d) indtægter, der behandles som udlodning af udbytte eller som afdrag indtægter fra gældsfordringer, som indebærer en ret til en andel i betalerens fortjeneste indtægter fra gældsfordringer, som berettiger fordringshaveren til at ombytte sin ret til renter til en ret til en andel i betalerens fortjeneste indtægter fra gældsfordringer, som ikke indeholder nogen bestemmelse om tilbage betaling af hovedstolen. Renter, der behandles som udlodning af udbytte, falder dermed ind under bestemmelserne i Rådets direktiv 90/435/EØF12, såfremt de betales mellem virksomheder, der er omfattet af indeværende direktiv. 12 EFT L 225 af 20. 8. 1990, s. 6. 14 Artikel 5 Hvis en særlig forbindelse mellem betaleren og den retmæssige ejer af renter eller royalties eller mellem disse og en tredjemand bevirker, at disse indtægter eller betalinger overstiger det beløb, som ville være blevet aftalt mellem betaleren og den retmæssige ejer, såfremt denne forbindelse ikke havde bestået, finder bestemmelserne i dette direktiv kun anvendelse på sidstnævnte beløb; for så vidt angår renter, finder bestemmelserne i dette direktiv kun anvendelse på renter af det eventuelle beløb, der ville være blevet aftalt, hvis en sådan forbindelse har bevirket, at den gældsfordring, som renterne ved rører, overstiger det beløb, som ville være blevet aftalt mellem betaleren og den ret mæssige ejer, såfremt den nævnte forbindelse ikke havde bestået. Artikel 6 1. Dette direktiv hindrer ikke en medlemsstat i at træffe passende foranstaltninger til bekæmpelse af svig eller misbrug. 2. En medlemsstat kan tilbagekalde fordele i henhold til dette direktiv eller nægte at anvende direktivet i tilfælde af transaktioner, der har skatteunddragelse eller skatte undgåelse som hovedformål eller et af hovedformålene. Artikel 7 1. Ud over de i artikel 6 anførte tilfælde kan medlemsstaterne undlade at anvende be stemmelserne i artikel 1 på renter og royalties, der betales til en associeret virk somhed i en anden medlemsstat eller til et fast driftssted beliggende i en anden med lemsstat og tilhørende en associeret virksomhed i en medlemsstat, som med hensyn til denne indtægt og i medfør af en bestemmelse til egen fordel eller til fordel for bestemte virksomheder, faste driftssteder eller bestemte aktiviteter: a) pålignes den i artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iii), omhandlede skat efter en sats, som er lavere end den beskatningssats, der ellers normalt gælder for sådanne indtægter i virksomheder eller faste driftssteder i den anden stat, eller b) nyder godt af en nedsættelse af skattegrundlaget, som normalt ellers ikke gæl der for virksomheder eller faste driftssteder i den anden stat. 2. Hvis de i stk. 1, litra a) eller b), nævnte omstændigheder kun gælder for en del af de i stk. 1 omhandlede renter eller royalties, kan medlemsstaterne undlade at anvende bestemmelserne i nærværende direktiv på denne del af de pågældende renter eller royalties. Artikel 8 1. Grækenland og Portugal kan i en overgangsperiode, der slutter fem år efter dette direktivs ikrafttrædelsesdato, undlade at anvende bestemmelserne i artikel 1. I så fald må beskatningssatsen for betalinger af renter og royalties til en associeret virksomhed i en anden medlemsstat eller til et fast driftssted beliggende i en anden medlemsstat og tilhørende en associeret virksomhed i en medlemsstat ikke over stige 10% i de første to år og 5% i de sidste tre år. Inden udgangen af det femte år kan Rådet på forslag af Kommissionen træffe afgørelse om at forlænge den i dette stykke fastsatte overgangsperiode. 15 2. Hvis en virksomhed i en medlemsstat eller et fast driftssted beliggende i denne medlemsstat og tilhørende en virksomhed i en medlemsstat modtager renter eller royalties fra en associeret virksomhed i Grækenland eller Portugal, eller fra et fast driftssted beliggende i Grækenland eller Portugal og tilhørende en associeret virk somhed i en medlemsstat, skal førstnævnte medlemsstat i indkomstskatten af den virksomhed eller det faste driftssted, som modtog indtægten i henhold til stk. 1, indrømme et fradrag, som svarer til den i Grækenland eller Portugal betalte skat af indtægten. 3. Det i stk. 2 omhandlede fradrag behøver ikke overstige det laveste af følgende be løb: a) b) den skat, der på grundlag af stk. 1 skal betales i Grækenland eller Portugal af sådanne indtægter, og den del af den før fradraget beregnede indkomstskat, som skal betales af den virksomhed eller det faste driftssted, som modtog de pågældende renter eller royalties, og som kan henføres til betalingerne i henhold til den nationale lovgivning i den medlemsstat, i hvilken virksomheden er hjemmehørende eller det faste driftssted beliggende. Artikel 9 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1. januar 2000. De underretter straks Kommissionen herom. Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen led sages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale rets forskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. Denne meddelelse skal indeholde en sammenligningstabel for de nationale bestemmelser, der eksisterer eller indføres med hensyn til hver enkelt artikel i dette direktiv. Artikel 10 Senest tre år efter den i artikel 9, stk. 1, anførte dato finder anvendelse, aflægger Kom missionen beretning til Rådet om direktivets virkemåde med særlig henblik på at ud strække dets anvendelsesområde til andre virksomheder end dem, der er omfattet af dette direktiv, og på at vurdere anvendelsen af artikel 7. Artikel 11 Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 16 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Artikel 12 Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 17 Kildcskattcsatser for R E N T ER ( % ) Situationen pr. september 1997 D (2) EL (3) E F (6) IRL I (7) L (8) NL (9) A (10) P FIN (11) s UK 40 25 15 26 30 15 25 0 34 20 28 0 20 15 0 8 10 0 0 XXX 15 10 0 0 10 0 15 15 15 0 15 15 10 0 15 0 0 15 10 XXX 10 0 0 0 0 0 0 0 XXX 10 15 0 0 34 XXX 10 0 0 0 0 0 0 XXX 10 0 12 10 0 5 15 10 0 12 10 XXX 0 0 - 0 0 10 10 10 0 0 0 0 0 12 10 15 0 0 0 0 0 10 0 10 10 10 0 10 15 15 0 10 Debitors domicilland B DK Modtagerens domicilland ^ Lande uden dobbeltbeskatnings- overcnskomst B DK D EL E F IRL I L (1) 15 0 0 - 0 0 15 0/15 10 15 0 15 15 0 0 15 0 0/15 0 NL 0/10 0 45. 15 26. 87 15/0 15/0 0 0 - 10 10 10 10 0 0 0 0 10 10 0 0 15 15 0 10 0 10 0 XXX 0 0 0 8/10 (4) 10 0 10 0 10 0/15 12. 5 0 0 XXX 1 0 0 0 0 A P FIN s UK 15 0 45. 15 26. 87 0/10 (5) 0 0 0 10 0 0 10 0 0 15 XXX 10 10 15 0 0 0 XXX 0 10 10 0 0 0 0 26. 8/ 15 15/10/ 0 15 0 0 0 0 0 12 10 10 0 0 15 15 XXX XXX 10 15 0 10 0 0 0 15 15 0/10 0 0 0 0 0 0 0 0 0 15 XXX 10 - 0 0 0 0 0 0 - (1) Normalt ingen kildeskat på renter af indlån og navneobligationer betalt af en belgisk bank til ikkc-hjemme- (2) hørende virksomheder. Ikke-hjemmehørende virksomheder beskattes udelukkende af renter af lån med sikkerhed i fast ejendom (første tal) og renter af brugsrettigheder af og obligationer med udbytteandel (andet tal). Renter af banktransaktioner over-the-counfor: 35%. (3) Undtagelser: græske statsobligationer: 7,5%, bankindlån i græsk valuta og obligationer udstedt af private banker og virksomheder: 15%, bankindlån i udenlandsk valuta: 0%. 8%, hvis betalingen sker til en bank eller et andet institut. (4) (5) 0%, hvis en østrigsk virksomhed ejer 50%+ af en græsk virksomhed. (6) Adskillige undtagelser fra normalsatsen, f. cks. renter undtaget, når de betales til ikkc-hjcmmchørcnde virk somheder på lån optaget i udlandet, statsobligationer udstedt efter 1. 10. 1984, virksomhedsobligationer udstedt efter 1. 1. 1987 og visse omsættelige gældsinstrumenter. (7) Forskellige satser afhængigt af kilde. Maksimumssatser anført i tabellen. 18 (8) Ingen kildeskat af almindelige renter. Renter af obligationer med udbyttcandel beskattes dog - disse satser er anført i tabellen. Renter af lån med sikkerhed i fast ejendom i Luxembourg beskattes ved ansættelse til den nor male selskabsskattesats. Ingen kildeskat af renter, dog af renter af obligationer med udbyttcandel, behandles som dividende. (9) (10) Renter betalt til ikkc-hjemmehørende virksomheder beskattes ikke, dog beskattes renter af lån sikret ved pant i fast ejendom i Østrig - disse satser anføres i tabellen. (11) Generelt ingen kildeskat af renteudbetalinger til ikkc-hjcmmchørcndc virksomheder. I tabellen angives skat, der betales i særlige tilfælde, f. cks. permanente lån i stedet for kapitalindskud. 19 Kildeskattesatser for R O Y A L T I ES ( % ) (eventuel skyldig merværdiafgift er ikke medregnet i disse satser) Situationen pr. oktober 1997 B DK D EL E F IRL I L NL A p FIN s UK 30 26. 87 20 25 33. 3 26 10/12 0 20 15 28 28 23 Debitors domicilland •> Modtagerens domicilland 4* Lande uden dobbelt- beskatnings- overenskomst B DK D EL E F IRL I L 15/ 25 - 0 0 5 5 0 0 5 0 0 - 0 5 6 0 0 5 0 0 5' , 0 - 0 5 0 0 5 0 - XXX 5 XXX 5 6 5 XXX - 6 8/10/ 5 5/0 0/5 8/4 5 5/7 10 NL 0 0 A P FIN S UK i 10 0 5 i 10 0 XXX 5 0 0 0 0 0 0 0 10 5/7 i 10 0 XXX 6 5 5 5/0 0/10 5 0 0 5 0 10 10 3 30 5 5 0/5 0 0 0 0 0 5 XXX 0/5 5/7 8/10/ 5 0 - 0 0 4/8 10 0 0 10 0/5 0 - 10 0 5 0 0 0/10 10 12 1 10 0 XXX 0 0 0 0/5 0/5 5 8 0 5 0 0 0 5 6 - 0 5 0 0 0 5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 - 0 0 0 0 0 i 10 0 1 10 0 0 I 10 0 5 0 10 0 10 0 10 2 20 0 10- 0 - 10 5 10 0 10 0 10 0 5 0/5 XXX 0 10 0/5 XXX 0/10 5 5 10 5 0 0 12 0/5 XXX 0/5 0 0 0 5 0 0 0 0 10 10 0 0 5 0 0 0 8 5 XXX 0 0 0 10 5 - 10 XXX 5 10 10 10 28 i 10 0 5 "o 0 0 - 0 • - - 0 0 1 Hvis den modtagende virksomhed ejer over 50% af de stemmeberettigede aktier i den bestående virk somhed. 2 Hvis modtageren ikke er et luxembourgsk holdingselskab. 3 Generelt 30% af 75%afbruttobeløbet. effektiv sats 22,5%. 20 FINANSIERINGSOVERSIGT Dette forslag til Rådets direktiv har ingen finansielle indvirkninger på EU's budget. 21 KONSEKVENSANALYSE Forslagets konsekvenser for virksomhederne, herunder navnlig små og mellemstore virksomheder Forslagets betegnelse: Forslag til Rådets direktiv om en fælles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede virksomheder i forskellige medlemsstater. Konsekvensanalysens referencenummer: 97006 Forslaget: 1. Et af målene med det indre marked er at sætte virksomhederne i stand til at ope rere i hele EU uden grænser eller hindringer. En af hindringerne er den skat, der opkræves på grænseoverskridende betalinger af renter og royalties i den medlemsstat, hvor de opstår. Det fastsættes derfor i forslaget, at disse skatter skal afskaffes, i første omgang på renter og royalties, der betales mellem associerede virksomheder og deres faste driftssteder i forskellige medlemsstater. Med henblik på at opfylde de krav, der stilles på det indre marked, kan disse mål bedre gennemføres på fællesskabsplan. Hverken de unilaterale eller bilaterale for anstaltninger, som medlemsstaterne har truffet, har kunnet tilføre problemerne i forbindelse med sådanne grænseoverskridende betalinger en løsning, som opfylder de krav, der stilles på det indre marked. Virkninger: 2. 3. Forslaget er i første omgang begrænset til betalinger mellem associerede virksom heder og deres faste driftssteder, der er omfattet af selskabsbeskatningen i en med lemsstat. Det drejer sig om moderselskaber og datterselskaber, moderselskaber og datter-datterselskaber, med-datterselskaber eller datter-datterselskaber samt datter selskaber og datter-datterselskaber. Alle erhvervssektorer vil uanset virksomhe dernes størrelse og geografiske placering inden for Fællesskabet kunne drage for del af denne foranstaltning. Anvendelsesområdet kan senere udvides på grundlag af de første tre års erfa ringer. Alle virksomheder, der falder ind under direktivets anvendelsesområde, vil drage fordel af det. De vil undgå eventuel dobbeltbeskatning. De skal desuden ikke længere opfylde de besværlige administrative formaliteter, der i øjeblikket findes, hvis de ønsker at udnytte den reduktion eller ophævelse af kildeskat, der er om handlet i bilaterale dobbeltbeskatningsoverenskomster. Der er ikke fastsat yder ligere bestemmelser, som skal overholdes. 22 4. 5. Forslaget vil få en positiv indvirkning på grænseoverskridende investeringer og styrke konkurrenceevnen for virksomhederne i EU, ligesom det vil forbedre deres finansielle situation. Det vil derfor også have en positiv indvirkning på beskæfti gelsen. Forslaget indeholder ikke foranstaltninger, som går ud på at tage hensyn til små og mellemstore virksomheders særlige situation, fordi disse virksomheder vil kunne drage fordel af bestemmelserne i direktivet på samme vilkår som andre virksomheder, for så vidt som de opfylder betingelserne i direktivet. Høring: Forskellige erhvervssammenslutninger har givet udtryk for deres holdning til for slaget. De har alle givet deres fulde støtte til, at kildestatsbeskatning af grænse overskridende rente- og royaltybetalinger afskaffes med henblik på at fjerne hin dringer for de finansielle strømme. F. eks. : - UNICE - Den Europæiske Sammenslutning af Kooperative Banker - Sammenslutningen af Europæiske Handels- og Industrikamre - Den Europæiske Hypoteksammenslutning - Banksammenslutningen i den Europæiske Union. 23 ISSN 0254-1459 KOM(98) 67 endelig udg. DOKUMENTER DA 09 01 08 10 Katalognummer: CB-CO-98-145-DA-C ISBN 92-78-31884-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2986 Luxembourg 24


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 554/98 του Alexandros ALAVANOS προς την Επ τροπή. Περιφερειακό Επιχειρησιακό Πρόγραμμα Αττικής- Υποπρόγραμμα 2 Μέτρο 2.

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU financing
development aid
nature reserve
operational programme
public expenditure
town and country planning

text: 9. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 310/87 (98/C 310/115) GRAPTH ERVTHSH E-0554/98 ypobolh· : Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (4 Marti·oy 1998) Ue·ma: Perifereiako· Epixeirhsiako· Pro·gramma Attikh·w-Ypopro·gramma 2 Me·tro 2. Sto Perifereiako· Epixeirhsiako· Pro·gramma Attikh·w, to me·tro 2 toy ypoprogra·mmatow 2 afora· anaptyjiake·w paremba·seiw kai kykloforiakh· anaba·umish kai anafe·retai sta Biologika· Pa·rka, Biologike·w perioxe·w (BIOPA, BIPA). Sy·mfvna me to xronodia·gramma ua e·prepe na ei·xan aporrofhuei·, vw dhmo·sia dapa·nh, 5990 ekatommy·ria Ecu me·xri to 1997. 1. Poia ei·nai h porei·a toy ypoprogra·mmatow kai poiew ene·rgeiew e·xoyn proxvrh·sei; 2. 3. 4. Ea·n ypa·rxoyn kauysterh·seiw, poy· entopi·zontai kai poiew ei·nai oi kyrio·terew aiti·ew toyw; Yph·rjan allage·w kata· th dia·rkeia thw anauev· rhshw toy KPS; Se ti pososto· toy proy¤pologismoy·; Ti aporrofh·seiw ypa·rxoyn me·xri 31. 12. 1997; (cid:201)xoyn gi·nei oi aparai·thtew ryumi·seiw apo· ta Ypoyrgei·a PEXVDE kai Ana·ptyjhw gia th dhmioyrgi·a 5. BIOPA, BIPA. Apa·nthsh thw k. Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (7 Mai(cid:143)oy 1998) Sy·mfvna me toyw dhmosionomikoy·w pi·nakew poy tropopoih·uhkan stiw 21 Oktvbri·oy 1997, h dhmo·sia dapa·nh toy me·troy 2. 2. toy epixeirhsiakoy· progra·mmatow «Attikh·» (biomhxanikoi· xv· roi) poy programmati·suhke e·vw to 1997, ane·rxetai se 1 ekat. ECU. To me·tro ayto· den e·xei arxi·sei pragmatika· na efarmo·zetai, lo·gv kyri·vw tvn problhma·tvn poy e·xoyn sxe·sh me to nomiko· plai·sio, to opoi·o afora· toyw biomhxanikoy·w xv· royw. Mo·no orisme·new mele·tew gi·nontai ayth· th stigmh·. Den apoklei·etai, sto prosexe·w me·llon, na epanejetastei· h kata·stash kai na tropopoihuei· ayto· to me·tro, gia na lhfuei· ypo·ch h diapistoy·menh kauyste·rhsh. (98/C 310/116) GRAPTH ERVTHSH E-0556/98 ypobolh· : Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (4 Marti·oy 1998) Ue·ma: Perifereiako· Epixeirhsiako· Pro·gramma Attikh·w-Ypopro·gramma 2 Me·tro 3 (Elaiv· naw) Sto Perifereiako· Epixeirhsiako· Pro·gramma Attikh·w, sto me·tro 3 toy ypoprogra·mmatow 2 perilamba· nontai dra·seiw gia th diamo·rfvsh kai anaba·umish thw perioxh·w Elaiv· na, oi opoi·ew xarakthri·zontai «bary·noysaw shmasi·aw apo· strathgikh· a·poch» gia thn Auh·na. Sy·mfvna me to xronodia·gramma ua e·prepe na ei·xan aporrofhuei·, vw dhmo·sia dapa·nh, 13208 ekatommy·ria Ecu me·xri to 1997. 1. Poia ei·nai h porei·a toy ypoprogra·mmatow kai poia e·rga e·xoyn oloklhrvuei·; 2. 3. 4. Ea·n ypa·rxoyn kauysterh·seiw, poy· entopi·zontai kai poiew ei·nai oi kyrio·terew aiti·ew toyw; Yph·rjan kauysterh·seiw kata· th dia·rkeia anauev· rhshw toy KPS; Se ti pososto· epi· toy proy¤pologismoy·; Ti aporrofh·seiw ypa·rxoyn me·xri 31. 12. 1997; (cid:201)xei egkriuei· to sxe·dio no·moy gia th ry·umish tvn leptomereiv· n dhmioyrgi·aw biomhxanikh·w zv· nhw, gegono·w 5. poy ua epitre·cei th metafora· tvn biomhxaniv· n toy Elaiv· na se a·llew perioxe·w; Apa· nthsh thw kaw Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (27 Aprili·oy 1998) Sy·mfvna me toyw xrhmatodotikoy·w pi·nakew o·pvw tropopoih·uhkan stiw 21 Oktvbri·oy 1997, h dhmo·sia dapa·nh toy me·troy 2. 3 toy epixeirhsiakoy· progra·mmatow «Attikh·» (Elaiv· naw) to opoi·o e·xei programmatistei· e·vw to 1997 ane·rxetai se 1,1 ekat. ECU. H mele·th gia thn ry·umish thw perife·reiaw Elaiv· naw bri·sketai se sta·dio ekte·leshw. Kamia· ergasi·a den mporei· na arxi·sei sthn perife·reia ayth· prin to te·low thw en lo·gv mele·thw


title: PERGUNTA ESCRITA n. 537/98 do Deputado José APOLINÁRIO à Comissão. Financiamento dos BIC

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
business start-up
consultancy
innovation
services company

text: C 310/80 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 9. 10. 98 (98/C 310/105) PERGUNTA ESCRITA E-0536/98 apresentada por Giuseppe Rauti (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (4 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Contra a destrui(cid:231)a(cid:152)o de uma zona protegida em Porto Corsini de Ravenna Na zona de Porto Corsini (Ravenna) esta· a proceder-se a‘ recolha de assinaturas para va·rias peti(cid:231)o(cid:152)es que visam opor-se a‘ destrui(cid:231)a(cid:152)o desta zona protegida e, em particular, a a·rea conhecida como»Pineta Staggioni» situada no lado Norte de Porto Cordini. Como pretende a Comissa(cid:152)o intervir para fazer respeitar a regulamenta(cid:231)a(cid:152)o CEE (SIC-BIO-Italy IT n. 47. 000005)? Ao solicitar a interven(cid:231)a(cid:152)o urgente da Comissa(cid:152)o salienta-se o facto de a Pineta em questa(cid:152)o ser uma zona protegida, que o Conselho da Europa e a Unia(cid:152)o Europeia sempre acompanharam o problema e participaram na preserva(cid:231)a(cid:152)o de uma «a·rea ecolo·gica» de rara beleza e que a amea(cid:231)a da variante «plano paisag(cid:14)·stico regional» implicaria de imediato, nomeadamente, o abate de pelo menos 2400 pinheiros, muitos dos quais seculares. Para ale·m da regulamenta(cid:231)a(cid:152)o CEE (SIC-BIO-Italy n. 47. 000005), e· necessa·rio tomar igualmente em considera(cid:231)a(cid:152)o a inclusa(cid:152)o prevista do pinhal no parque do Delta do Po·, a favor do qual se preve(cid:136) um pedido de ajuda econo·mica a‘ Unia(cid:152)o Europeia. Consequentemente, a recusa da concessa(cid:152)o dessa ajuda econo·mica podera· constituir um meio de dissuasa(cid:152)o uma vez que o abate de 2400 pinheiros na(cid:152)o respeita as disposi(cid:231)o(cid:152)es em mate·ria ambiental a‘s quais esta zona se encontra actualmente submetida. Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (8 de Abril de 1998) O s(cid:14)·tio «Pineta di Casalborsetti, Pineta Staggioni, Duna di Porto Corsini» foi proposto pelo Ita·lia na qualidade de s(cid:14)·tio de importa(cid:136)ncia comunita·ria no contexto da Directiva 92/43/CEE do Conselho, de 21 de Maio de 1992, relativa a‘ preserva(cid:231)a(cid:152)o dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens (1). O artigo 6o estabelece as regras que devera(cid:152)o ser seguidas na avalia(cid:231)a(cid:152)o da compatibilidade de um plano com os objectivos da referida directiva. Este artigo foi transporto para a legisla(cid:231)a(cid:152)o italiana atrave·s do decreto presidencial 08/09/97 no 357. A fim de avaliar a conformidade com a legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria, a Comissa(cid:152)o solicitou mais informa(cid:231)o(cid:152)es a‘s autoridades italianas. (1) JO L 206 de 22. 07. 1992. (98/C 310/106) PERGUNTA ESCRITA E-0537/98 apresentada por Jose· Apolina·rio (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (4 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Financiamento dos BIC Pode a Comissa(cid:152)o informar qual a perspectiva sobre o futuro financiamento dos BIC (Business Inovation Centre) no quadro do per(cid:14)·odo financeiro 2000-2006? Em que medida esta· assegurada a continuidade destas estruturas de informa(cid:231)a(cid:152)o? Resposta da Comissa·ria Monika Wulf-Mathies em nome da Comissa(cid:152)o (8 de Abril de 1998) Os Centros Europeus de Empresa e Inova(cid:231)a(cid:152)o (BIC) na(cid:152)o sa(cid:152)o organismos de cara·cter informativo, mas prestata·rios de servi(cid:231)os de aconselhamento empresarial a‘ cria(cid:231)a(cid:152)o e ao desenvolvimento de empresas inovadoras. Actualmente, a Comissa(cid:152)o avalia o programa anterior de promo(cid:231)a(cid:152)o dos BIC, de modo a determinar, em meados do corrente ano, se e com base em que fonte financeira o programa podera· prosseguir no futuro