title: QUESTION ECRITE no 621/98 de Angela BILLINGHAM à la Commission. Communauté kurde de Diyarbakir

eurovoc_concepts:
EIB loan
Kurdistan question
development aid
illness
road services department
wastewater
water supply
water treatment

text: 2. 10. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 304/141 L(cid:146)e·valuation des risques est sur le point de s(cid:146)achever; il est donc pre·mature· de formuler des conclusions tranche·es sur les besoins d(cid:146)interventions dans certains secteurs. Le rapport de·finitif devrait toutefois para(cid:14)(cid:136)tre prochainement. Les conclusions de l(cid:146)e·valuation des risques, de me(cid:136)me que les re·sultats de l(cid:146)e·tude sur les avantages et les inconve·nients d(cid:146)une interdiction de certains colorants azo(cid:14)¤ques et produits traite·s par ces substances et ceux de l(cid:146)e·tude sur l(cid:146)impact d(cid:146)une interdiction sur les fournisseurs dans les pays en de·veloppement fourniront des informations sur la ne·cessite· et la proportionnalite· de restrictions harmonise·es. Les re·sultats de ce programme d(cid:146)e·tude serviront de base aux discussions qui seront mene·es ulte·rieurement avec les experts des E· tats membres, et qui aboutiront peut-e(cid:136)tre a‘ une proposition de la Commission visant a‘ introduire une le·gislation harmonise·e. (98/C 304/210) QUESTION E· CRITE E-0621/98 pose·e par Angela Billingham (PSE) a‘ la Commission (9 mars 1998) Objet: Communaute· kurde de Diyarbakir La Commission sait-elle que l(cid:146)on serait, para(cid:14)(cid:136)t-il, en train d(cid:146)empoisonner les membres de la communaute· kurde de Diyarbakir en injectant des eaux use·es dans son re·seau d(cid:146)approvisionnement en eau? Une valle·e autrefois fertile serait en train de mourir, et de nombreux enfants tomberaient malades. Si cela est vrai, s(cid:146)agit-il la‘ d(cid:146)un comportement acceptable de la part d(cid:146)un pays qui demande a‘ adhe·rer a‘ l(cid:146)Union europe·enne? Re·ponse donne·e par M. Van den Broek au nom de la Commission (31 mars 1998) Le faible niveau de de·veloppement socio-e·conomique de la re·gion du sud-est de la Turquie est bien connu de la Commission. Le proble‘me d(cid:146)e·tanche·ite· des syste‘mes d(cid:146)e·gouts constate· dans plusieurs municipalite·s est l(cid:146)une des illustrations de cette situation. Les fuites engendre·es par l(cid:146)e·tat de ces syste‘mes ont notamment des conse·quences sur la sante· des populations les plus vulne·rables, dont les enfants. Les autorite·s turques sont conscientes de cette situation. La re·union du conseil national de se·curite· turc du 26 fe·vrier 1998 a mis ce point particulier a‘ son ordre du jour. Dans le cadre du programme MEDA, la Commission a souhaite·, depuis 1997, mettre un accent particulier sur les infrastructures de base et des projets visant a‘ ame·liorer le de·veloppement socio-e·conomique de la re·gion du sud-est de la Turquie. Un projet d(cid:146)eau potable de plus de 21 millions d(cid:146)e·cus en faveur de la municipalite· de Sanliurfa a e·te· approuve· l(cid:146)anne·e dernie‘re. La Commission a e·galement alloue· des financements (pre‘s de 23 millions d(cid:146)e·cus) sous forme de bonifications d(cid:146)inte·re(cid:136)ts de pre(cid:136)ts de la Banque europe·enne d(cid:146)investissements (BEI) pour l(cid:146)ame·lioration des re·seaux d(cid:146)e·gouts a‘ Adana et Izmit. S(cid:146)agissant particulie‘rement de la ville de Diyarbakir, la Commission a programme· en 1998 l(cid:146)octroi de bonification d(cid:146)inte·re(cid:136)ts pour un pre(cid:136)t de la BEI en faveur de la «Diyarbakir Water and Sewerage Administration» afin de construire une usine de traitement des eaux use·es et un re·seau d(cid:146)e·gouts. (98/C 304/211) QUESTION E· CRITE E-0625/98 pose·e par Juan Colino Salamanca (PSE) et Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a‘ la Commission Objet: OCM du tabac brut › utilisation du Fonds de recherche (9 mars 1998) La re·forme de l(cid:146)OCM du tabac brut, telle qu(cid:146)elle est actuellement propose·e, e·tablit un Fonds communautaire du tabac finance· par une retenue de 2 % de la prime. Cette retenue s(cid:146)e·le‘ve actuellement a‘ 1 %


title: Id-Deċiżjoni tal-Kunsill tad-9 ta' Marzu 1998 fuq il-konklużjoni, f'isem il-Komunitajiet Ewropej, tal-Konvenzjoni tal-Ġnus Magħquda biex tkun kumbattuta d-deżertifikazzjoni f'pajjiżi affettwati serjament minn nixfa u/jew deżertifikazzjoni, b'mod partikolari fl-Afrika

eurovoc_concepts:
Africa
UN convention
arid zone
desertification
drought
the EU's international role

formats: html pdf print

text: 11/Vol. 28 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 141 31998D0216 L 83/1 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 19. 3. 1998 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL tad-9 ta’ Marzu 1998 fuq il-konklużjoni, f’isem il-Komunitajiet Ewropej, tal-Konvenzjoni tal-Ġnus Magħquda biex tkun kumbattuta d-deżertifikazzjoni f’pajjiżi affettwati serjament minn nixfa u/jew deżertifikazzjoni, b’mod partikolari fl-Afrika (98/216/KE) IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunitajiet Ewropej, u b’mod partikolari l-Artikolu 130r (4) u l-Artikolu 130y, flimkien ma’ l-Artikolu 228(2), l-ewwel sentenza u (3), l-ewwel paragrafu tiegħu, arranġamenti ta’ sħubija, fil-qafas ta’ approċċ integrat bil-ħsieb li jingħata kontribut biex jintlaħaq żvilupp sostenibbli f’postijiet affettwati; billi d-deżertifikazzjoni hija problema maġġuri ambjentali kkaw- żata minn interazzjonijiet komplessi bejn fatturi fiżiċi, bioloġiċi, politiċi, soċjali, kulturali u ekonomiċi; Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (2), billi l-Komunità adottat miżuri, inklużi atti leġislattivi, u tappoġġa inizjattivi fl-oqsma regolati mill-Konvenzjoni u għandha d-dmir li tafferma u li żżomm mar-rabta tagħha f’dawn l-oqsma f’livell internazzjonali; billi l-Kummissjoni pparteċipat f’isem il-Komunità fin-negozjati għall-preparazzjoni ta’ Konvenzjoni internazzjonali biex tkun kumbattuta d-deżertifikazzjoni bi qbil mal-mandat konferit lilha mill-Kunsill; billi l-politika tal-Komunità fuq l-Ambjent tikkontribwixxi għall- promozzjoni, f’livell internazzjonali, ta’ miżuri maħsuba biex jit- trattaw kwistjonijiet ambjentali reġjonali inkluża d-deżertifikazzjoni; jew globali, billi dik il-Konvenzjoni kienet iffirmata f’isem il-Komunità f’Pariġi nhar l-14 ta’ Ottubru 1994; l-għan ta’ dik il-Konvenzjoni hu li billi tkun kumbattuta d-deżertifikazzjoni u li jkunu mtaffijin l-effetti tan-nixfa f’dawk jesperjenzaw nixfa u/jew deżertifikazzjoni serja/i, il-pajjiżi b’mod partikolari fl-Afrika, permezz ta’ azzjoni effettiva fil-livelli internazzjonali u mill- kollha, b’appoġġ mill-koperazzjoni li (1) ĠU C 299, 30. 09. 1997, p. 1. (2) ĠU C 339, ta’ l-10. 11. 1997. l-iżvilupp sostenibbli ekonomiku u soċjali fil-pajjiżi billi l-politika tal-Komunità fuq koperazzjoni ta’ żvilupp tinkoraġ- ġixxi li għadhom qed jiżviluppaw, b’mod partikolari dawk l-aktar żvan- taġġati fosthom, u l-qerda tal-faqar fil-pajjiżi li għadhom qed jiż- viluppaw, tnejn mill-għanijiet li l-Konvenzjoni tipprova tilħaq ukoll; billi l-Konvenzjoni tinkludi dispożizzjonijiet biex tgħin fit-twaqqif ta’ inizjattivi għall-protezzjoni ta’ l-ambjent u b’hekk tikkumbatti d-deżertifikazzjoni fin-naħa ta’ fuq tal-Mediterran; billi, għalhekk, miżuri bħal dawn għandhom jgħinu biex jittrattaw kwistjonijiet ambjentali reġjonali; 142 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 28 billi l-politika ta’ riċerka xjentifika u teknoloġika tal-Komunità tik- kontribwixxi b’mod sinifikanti għall-konservazzjoni ta’ l-ambjent u l-qerda tad-deżertifikazzjoni, b’mod speċjali permezz tal- programmi speċifiċi tagħha għall-koperazzjoni xjentifika u teknoloġika ma’ pajjiżi terzi, u anki permezz ta’ attivitajiet ta’ bidla globali tal-programm Ambjentali u tal-Klima; Artikolu 2 Il-President jaħtar tal-Kunsill hu hawnhekk awtorizzat il-persuna/i li għandha/hom il-poter li jiddepożita/w l-istrument tar-ratifika tal-Konvenzjoni mas-Segretarju Ġenerali tal-Ġnus Magħquda, bi qbil ma’ l-Artikolu 34 tal-Konvenzjoni. li billi l-konklużjoni tal-Konvenzjoni tista’ tiġi kkunsidrata għall- adozzzjoni futura ta’ miżuri li għandhom x’jaqsmu ma’ inizjattivi speċifiċi fil-qasam ta’ l-iżvilupp ekonomiku u soċjali; Din/dawn il-persuna/i għandha/hom fl-istess ħin jiddepożita/w id-dikjarazzjoni tal-kompetenzi annessi ma’ din id-Deċiżjoni. skond l-oqsma billi, tagħhom, tal-kompetenzi il-Komunità u l-Istati Membri jikkoperaw ma’ pajjiżi terzi u ma’ l-organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti; rispettivi billi l-Istati Membri kollha diġa’ kkonkludew il-Konvenzjoni billi ddepożitaw l-istrumenti ta’ ratifika tagħhom; billi l-konklużjoni tal-Konvenzjoni mill-Komunità se tgħin biex jintlaħqu l-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 130a, 130b u 130u tat- Trattat, Artikolu 3 li tiġi għandha Il-pożizzjoni adottata mill-Komunità fil-Konferenza tal-Partijiet, fejn dak il-korp huwa msejjaħ biex jadotta deċiżjonijiet li għandhom effett legali, għandha tiġi jaġixxi b’maġġoranza kwalifikata fuq adottata mill-Kunsill proposta mill-Kummissjoni. li għandha Il-Komunità fil-Konferenza tal-Partijiet mill-Kummissjoni fil-każ ta’ affarijiet li jaqgħu taħt il-poteri tal-Komunità. rappreżentata tkun IDDEĊIEDA DAN LI ĠEJ: Artikolu 4 Artikolu 1 Din id-Deċizjoni għandha tiġi pubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. tal-Ġnus Magħquda Il-Konvenzjoni tikkumbatti d-deżertifikazzjoni f’dawk il-pajjiżi li jesperjanzaw nixfa u/jew deżertifikazzjoni fl-Afrika, hija serja/i, b’mod partikolari hawnhekk approvata f’isem il-Komunità. biex It-test sħiħ tal-Konvenzjoni u d-dikjarazzjoni tal-kompetenzi previsti fl-Artikolu 34(2) u (3) ta’ dik il-Konvenzjoni huma annessi ma’ din id-Deċiżjoni. Magħmul fi Brussel, fid-9 ta’ Marzu 1998. F’isem il-Kunsill Il-President G. BROWN


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 640/98 von Jorge HERNANDEZ MOLLAR an die Kommission. Einstellungsvoraussetzungen für spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fällen

eurovoc_concepts:
European official
Spain
administrator
competition (EU)
diploma
engineer
equal treatment
equivalence of diplomas
recognition of studies
recruitment

text: C 354/12 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 19. 11. 98 (98/C 354/19) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0638/98 von Jorge Hernandez Mollar (PPE) an die Kommission (9. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Warum behauptet die Kommission, da(cid:223) das Diplom spanischer graduierter Ingenieure in etwa dem Fachhoch- schul-Diplom gleichgestellt ist, wenn letzteres beim Gro(cid:223)teil der allgemeinen Auswahlverfahren fu¤r die Laufbahngruppe A/LA zugelassen ist? (98/C 354/20) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0639/98 von Jorge Hernandez Mollar (PPE) an die Kommission (9. Ma¤rz 1998) Betrifft: Laufbahn spanischer Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Warum behauptet die Kommission, da(cid:223) graduierte Ingenieure keine Doktoratskurse absolvieren ko¤nnen, wenn dieser Titel in einigen Mitgliedstaaten doch den Zugang zu Doktoratskursen ermo¤glicht? (98/C 354/21) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0640/98 von Jorge Hernandez Mollar (PPE) an die Kommission (9. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Stimmt es, da(cid:223) die Kommission gegenu¤ber den spanischen Beho¤rden die Befu¤rchtung gea¤u(cid:223)ert hat, da(cid:223) der Zugang von spanischen graduierten Ingenieuren zur Laufbahngruppe A/LA zu einer O¤ ffnung fu¤r Inhaber eines Diploms fu¤hren ko¤nnte, das man in anderen Mitgliedstaaten nach dreija¤hriger Ausbildung erwirbt? Ist dies ein relevanter Grund fu¤r die Ablehnung der Bewerbungen spanischer Ingenieure? (98/C 354/22) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0641/98 von Jorge Hernandez Mollar (PPE) an die Kommission (9. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Warum werden die Bewerbungen von Inhabern der britischen Titel (cid:132)Bachelor of Arts(cid:147), (cid:132)Bachelor of Science(cid:147) und (cid:132)Bachelor of Engineering(cid:147), die alle nach einer dreija¤hrigen Ausbildung verliehen werden, im Gegensatz zu den Bewerbungen von Inhabern des spanischen Titels eines graduierten Ingenieurs zugelassen? (98/C 354/23) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0642/98 von Jorge Hernandez Mollar (PPE) an die Kommission (9. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) die britischen Titel (cid:132)Bachelor of Arts(cid:147), (cid:132)Bachelor of Science(cid:147) und (cid:132)Bachelor of Engineering(cid:147) eine ho¤here Qualifikation beinhalten als der Titel eines Ingenieurs? Warum?


title: WRITTEN QUESTION No. 620/98 by Gijs de VRIES to the Commission. Money laundering

eurovoc_concepts:
bank
exchange of information
fight against crime
financial institution
financial transaction
fraud
international cooperation
money laundering
organised crime
secret service

text: C 50/2 Official Journal of the European Communities EN 22. 2. 1999 Nevertheless, it must be borne in mind that Article 1 of Council Directive 93/37/EEC of 14 June 1993 concerning the coordination of procedures for the award of public works contracts (1) makes provision for assigning the planning and execution of works to the same consortium. (1) OJ L 199, 9. 8. 1993. (1999/C 50/002) WRITTEN QUESTION E-0620/98 by Gijs de Vries (ELDR) to the Commission (9 March 1998) Subject: Money laundering Money laundering is rapidly becoming one of the most pressing concerns in the fight against international crime. According to one estimate (Mr Bryan West, Vice-President of Citibank and former Superintendent of the London Metropolitan Police), every day as much as $500 million generated by criminal activities › notably drug smuggling and Russian organized crime › is being laundered in London-based financial institutions alone (1). There is an urgent need to verify how the effectiveness of the EU Directive against Money Laundering can be enhanced. In particular, the role of the Financial Intelligence Units designated by Member States to implement the Directive must be reassessed. The many differences in the competences of national FIUs have seriously impeded the exchange of information and cooperation within the Union. Is the Commission prepared to set up a working group at the level of experts drawn from both the public and the private sector to advise it, within a limited timeframe, on proposals to make the Directive a more effective instrument in the fight against money laundering? (1) Jack Nelson, (cid:145)Money-Laundering: Now Global, and Piling-Up(cid:146), International Herald Tribune, 3 February 1998. Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (3 June 1998) The Commission agrees with the Honourable Member that money laundering is a serious and growing problem. It firmly believes that anti-money laundering measures can be an effective way of combating organised crime. The Commission will soon be presenting to Parliament and the Council its second report on the implementation of Council Directive 91/308/EEC of 10 June 1991 on prevention of the use of the financial system for the purpose of money laundering (1). The report seeks to respond to the points of concern raised by the Council and Parliament (Resolution of June 1996 (2)) following their examination of the Commission(cid:146)s first report (3). The Commission believes that the directive has been successful in mobilising the financial sector, in particular the banks, and in making access to the financial system more difficult for criminal money. At the same time it notes that the results so far in terms of prosecutions and convictions for money laundering are relatively disappointing. The Commission is currently considering whether there is now a need for a new proposal for a directive to update and extend the 1991 directive, thus answering Parliament(cid:146)s call for a new initiative and responding to certain recommendations of the action plan to combat organised crime (4) approved at the Amsterdam European Council. Like the Honourable Member the Commission is concerned that differences in the role and status of the financial intelligence units set up in the Member States to receive suspicious transaction reports appear to be an obstacle to the exchange of information and cooperation and may thus threaten to reduce the effectiveness of the Community fight against money laundering. The Commission is currently examining how best to address this complex problem. (1) OJ L 166, 28. 6. 1991. (2) OJ C 198, 8. 7. 1996. (3) COM(95) 54 final. (4) OJ C 251, 15. 8. 1997


title: WRITTEN QUESTION No. 628/98 by Christian CABROL to the Commission. Preventing household fires

eurovoc_concepts:
EU statistics
accident in the home
approximation of laws
building safety
comparative study
construction equipment
environmental risk prevention
fire
housing
public health

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 616/98 do Deputado Ursula SCHLEICHER à Comissão. Cumprimento do Regulamento (CE) nº 793/93 de 23 de Março de 1993 relativo à avaliação e controlo dos riscos ambientais associados às substâncias existentes

eurovoc_concepts:
chemical product
consumer protection
dangerous substance
environmental protection
health control
health legislation
health risk
public health


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 633/98 af Maartje van PUTTEN til Kommissionen. Forebyggelse af HIV/AIDS i AVS-landene og Central-og Østeuropa

eurovoc_concepts:
ACP countries
AIDS
Central and Eastern European Countries
EU financing
disease prevention
epidemic
health policy
non-governmental organisation
public health
social security


title: GEMEINSAMER STANDPUNKT (EG) Nr. 20/98 vom Rat festgelegt am 9. März 1998 im Hinblick auf den Erlaß der Richtlinie 98/.../EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom ... zur Änderung - im Hinblick auf Hypotheken - der Richtlinie 89/647/EWG des Rates über einen Solvabilitätskoeffizienten für Kreditinstitute

eurovoc_concepts:
clearing agreement
competition
credit institution
exchange rate
financial solvency
interest

text: 30. 4. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 135/1 I (Mitteilungen) RAT GEMEINSAMER STANDPUNKT (EG) Nr. 20/98 vom Rat festgelegt am 9. März 1998 im Hinblick auf den Erlaß der Richtlinie 98/. /EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom. zur Änderung — im Hinblick auf Hypotheken — der Richtlinie 89/647/EWG des Rates über einen Solvabilitätskoeffizienten für Kreditinstitute (98/C 135/01) DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT UND DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 57 Absatz 2 Sätze 1 und 3, auf Vorschlag der Kommission (1), nach Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschus- ses (2), gemäß dem Verfahren des Artikels 189b des Ver- trags (3), in Erwägung nachstehender Gründe: (1) Hypothekarisch gesicherte Wertpapiere sollten den in Artikel 6 Absatz 1 Buchstabe c) Nummer 1 und Artikel 11 Absatz 4 der Richtlinie 89/647/EWG des Rates (4) genannten Ausleihungen gleichgestellt werden, wenn die zuständigen Behörden der Auf- fassung sind, daß sie hinsichtlich des Kreditrisikos gleichwertig sind. Der Markt für die wertpapiermä- (1) ABl. C 114 vom 19. 4. 1996, S. 9. (2) ABl. C 30 vom 30. 1. 1997, S. 99. (3) Stellungnahme des Europäischen Parlaments vom 17. Sep- tember 1996 (ABl. C 320 vom 28. 10. 1996, S. 26), gemeinsa- mer Standpunkt des Rates vom 9. März 1998 und Beschluß des Europäischen Parlaments vom. (noch nicht im Amts- blatt veröffentlicht). (4) ABl. L 386 vom 30. 12. 1989, S. 14. Richtlinie zuletzt geän- dert durch die Richtlinie 96/10/EG (ABl. L 85 vom 3. 4. 1996, S. 17). ßige Verbriefung von Verbindlichkeiten macht eine rasche Entwicklung durch. Daher ist es wünschens- wert, daß die Kommission zusammen mit den Mitgliedstaaten die aufsichtsrechtliche Behandlung von ABS (asset backed securities) prüft und inner- halb eines Jahres nach Annahme dieser Richtlinie Vorschläge vorlegt, die darauf abzielen, die beste- henden Rechtsvorschriften im Hinblick auf eine angemessene aufsichtsrechtliche Behandlung von ABS anzupassen. (2) Artikel 11 Absatz 4 der Richtlinie 89/647/EWG sieht unter bestimmten Voraussetzungen für vier Mitgliedstaaten eine Ausnahmeregelung in bezug auf die in Artikel 6 Absatz 1 Buchstabe c) Nummer 1 festgelegte Gewichtung von Aktiva vor, die durch Hypotheken auf Büroräume und vielseitig nutzbare Geschäftsräume gesichert sind. Diese Ausnahmere- gelung ist am 1. Januar 1996 abgelaufen. (3) Bei der Verabschiedung der Richtlinie 89/647/EWG hat die Kommission erklärt, daß sie diese Ausnah- meregelung überprüfen wird, um festzustellen, ob es unter Berücksichtigung dieser Überprüfung und der internationalen Entwicklungen und angesichts der Notwendigkeit, Wettbewerbsverzerrungen zu vermeiden, gerechtfertigt ist, diese Bestimmung zu ändern, und daß sie gegebenenfalls entsprechende Vorschläge vorlegen wird. Aus den Ergebnissen der Untersuchung zu dieser Bestimmung geht — wenn auch nicht völlig eindeutig — hervor, daß es keinen erheblichen Unterschied zwischen den Verlustraten in den Mitgliedstaaten gibt, die in den Genuß der Ausnahmeregelung kommen, und denen, die nicht in ihren Genuß kommen. Es ist daher möglich, C 135/2 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 4. 98 diese Ausnahmeregelung bis zum 31. Dezember 2006 auf alle Mitgliedstaaten auszuweiten, die dies wünschen. (4) Die Immobilien, die Gegenstand der Hypothek sind, müssen einer Bewertung nach strengen Krite- rien sowie einer regelmäßigen Neubewertung unterzogen werden, damit den Entwicklungen auf dem Markt für gewerblich genutzte Immobilien Rechnung getragen werden kann. Diese Immobilien müssen vom Eigentümer genutzt werden oder von diesem vermietet sein. Bauträgerdarlehen sind von der Anwendung dieser Bestimmung ausgeschlos- sen. (5) Diese Richtlinie ist das am besten geeignete Mittel, um die angestrebten Ziele zu erreichen und geht nicht über das für die Erreichung dieser Ziele erforderliche Maß hinaus — HABEN FOLGENDE RICHTLINIE ERLASSEN: Artikel 1 Die Richtlinie 89/647/EWG wird wie folgt geändert: 1. Dem Artikel 6 Absatz 1 Buchstabe c) Nummer 1 wird folgender Unterabsatz angefügt, wobei am Ende des ersten Unterabsatzes das Semikolon durch einen Punkt ersetzt wird: „Hypothekarisch gesicherte Wertpapiere, die den im ersten Unterabsatz oder in Artikel 11 Absatz 4 bezeichneten Ausleihungen gleichgestellt werden kön- nen, wenn die zuständigen Behörden unter Berück- sichtigung der in dem jeweiligen Mitgliedstaat gelten- den rechtlichen Rahmenbedingungen sie im Hinblick auf das Kreditrisiko für gleichwertig halten. Unbe- schadet der Art der Wertpapiere, die gegebenenfalls von den Voraussetzungen dieser Nummer 1 erfaßt werden und diese zu erfüllen vermögen, können ,hy- pothekarisch gesicherte Wertpapiere‘ auch Instru- mente gemäß Abschnitt B Nummer 1 Buchstaben a) und b) des Anhangs der Richtlinie 93/22/EWG des Rates vom 10. Mai 1993 über Wertpapierdienstlei- stungen (*) sein. Die Behörden überzeugen sich insbe- sondere davon, daß i) die hypothekarisch gesicherten Wertpapiere in vol- lem Umfang und unmittelbar durch einen Bestand von Hypotheken gesichert sind, die ihrer Art nach der Definition im ersten Unterabsatz oder der in Artikel 11 Absatz 4 entsprechen und bei der Schaffung dieser Wertpapiere in vollem Umfang bedient werden; ii) entweder unmittelbar von den Anlegern in hypo- thekarisch gesicherten Wertpapieren oder in ihrem Namen von einem Treuhänder oder bevollmäch- tigten Vertreter ein akzeptables höherrangiges Grundpfandrecht an den zugrundeliegenden Hy- pothekenaktiva in einem Umfang gehalten wird, der dem Wertpapierbestand der Anleger ent- spricht. (*) ABl. L 141 vom 11. 6. 1993, S. 27. Richtlinie zuletzt geändert durch die Richtlinie 95/26/EG (ABl. L 168 vom 18. 7. 1995, S. 7). “ 2. Artikel 11 Absatz 4 erhält folgende Fassung: „(4) Bis zum 31. Dezember 2006 können die zustän- digen Behörden der Mitgliedstaaten ihren Kreditinsti- tuten erlauben, Darlehen mit 50 % zu gewichten, die nach ihrer Auffassung in vollem Umfang durch Hypo- theken auf Büroräume oder vielseitig nutzbare Geschäftsräume im Hoheitsgebiet eines Mitgliedstaats gesichert sind, der die Gewichtung mit 50 % erlaubt, sofern folgende Bedingungen erfüllt sind: i) Mit einem Risiko von 50 % wird der Teil des Darlehens gewichtet, der die nach Buchstabe a) oder Buchstabe b) berechnete Obergrenze nicht überschreitet: a) 50 % des Marktwerts der betreffenden Immo- bilie. Der Marktwert der Immobilie muß von zwei unabhängigen Schätzern berechnet werden, die zum Zeitpunkt der Darlehensgewährung von- einander unabhängige Bewertungen vorneh- men. Dem Darlehen ist die niedrigere der beiden Schätzungen zugrunde zu legen. Die Immobilie wird mindestens einmal jährlich von einem Schätzer erneut geschätzt. Im Fall von Darlehen, die 1 Mio. ECU und 5 % der Eigenmittel des Kreditinstituts nicht über- schreiten, wird die Immobilie mindestens alle drei Jahre von einem Schätzer einer erneuten Schätzung unterzogen. b) 50 % des Marktwerts der Immobilie oder 60 % des Beleihungswertes — je nachdem, welcher Wert niedriger ist — in den Mitglied- staaten, deren Rechts- oder Verwaltungsvor- schriften strenge Kriterien für die Bewertung des Beleihungswertes enthalten. Als Beleihungswert gilt der Wert der Immobi- lie, der von einem Schätzer ermittelt wird, welcher eine sorgfältige Schätzung der künfti- gen Marktgängigkeit der Immobilie unter Berücksichtigung ihrer dauerhaften Eigenschaf- ten der normalen und örtlichen Marktbedin- gungen, ihrer derzeitigen Nutzung sowie ange- messener Alternativnutzungen vornimmt. In die Schätzung des Beleihungswertes fließen keine spekulativen Gesichtspunkte ein. Der Beleihungswert ist in transparenter und ein- deutiger Weise zu belegen. Der Beleihungswert und insbesondere die zugrundeliegenden Annahmen über die Ent- wicklung des betreffenden Marktes sind min- destens alle drei Jahre oder dann, wenn die Marktpreise um mehr als 10 % sinken, neu zu schätzen bzw. zu bewerten. 30. 4. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 135/3 In den unter den Buchstaben a) und b) genannten Fällen gilt als ,Marktwert‘ der Preis, zu dem die Immobilie im Rahmen eines privaten Vertrags zwischen einem verkaufsbereiten Verkäufer und einem unabhängigen Käufer zum Zeitpunkt der Schätzung verkauft werden könnte, wobei die Annahme zugrunde gelegt wird, daß die Immobilie öffentlich auf dem Markt angeboten wird, daß die Marktbedingungen eine ordnungsgemäße Veräu- ßerung ermöglichen und daß für die Aushandlung des Verkaufs ein im Hinblick auf die Art der Immobilie normaler Zeitraum zur Verfügung steht. ii) Mit einem Risiko von 100 % wird der Teil des Darlehens gewichtet, der die in Ziffer i genannten Obergrenzen überschreitet. iii) Die Immobilie muß entweder vom Eigentümer genutzt werden oder vermietet sein. Unterabsatz 1 schließt nicht aus, daß die zuständigen Behörden eines Mitgliedstaats, der in seinem Hoheits- gebiet eine höhere Risikogewichtung anwendet, unter den vorstehend genannten Voraussetzungen zulassen können, daß diese Art von Darlehen im Hoheitsgebiet der Mitgliedstaaten, die eine 50%ige Gewichtung erlauben, mit 50 % gewichtet werden. Die zuständigen Behörden der Mitgliedstaaten können ihren Kreditinstituten gestatten, am. (*) ausste- hende Darlehen mit einem Risiko von 50 % zu gewichten, sofern die in diesem Absatz genannten Voraussetzungen erfüllt sind. In diesem Fall ist die Immobilie spätestens am. (**) nach den vorstehend festgelegten Bewertungskriterien zu schätzen. Bei Darlehen, die vor dem 31. Dezember 2006 gewährt wurden, findet die Risikogewichtung mit 50 % bis zur Fälligkeit dieser Darlehen Anwendung, wenn das Kreditinstitut verpflichtet ist, die vertragli- chen Bedingungen einzuhalten. Bis zum 31. Dezember 2006 können die zuständigen Behörden der Mitgliedstaaten — sofern die in diesem Absatz genannten Voraussetzungen erfüllt sind — ihren Kreditinstituten auch gestatten, den Teil der Darlehen mit einem Risiko von 50 % zu gewichten, der nach ihrer Überzeugung in vollem Umfang durch finnischen Wohnungsbaugesellschaften Anteile an gesichert ist, welche ihre Tätigkeit auf der Grundlage des finnischen Wohnungsbaugesellschaftsgesetzes von 1991 oder entsprechender späterer Rechtsvorschriften ausüben. Die Mitgliedstaaten teilen der Kommission mit, in welcher Weise sie von diesem Absatz Gebrauch machen. 3. Artikel 11 Absatz 5 erhält folgende Fassung: „(5) Die Mitgliedstaaten können eine Risikogewich- tung von 50 % bei vor dem 31. Dezember 2006 geschlossenen Immobilien-Leasing-Geschäften anwen- den, die sich auf im Sitzland gelegene gewerbliche Immobilien erstrecken und für die die Rechtsvor- schriften maßgebend sind, aufgrund deren der Leasinggeber uneingeschränkt Eigentümer des gemie- teten Gegenstandes bleibt, bis der Mieter seine Kauf- option in Anspruch nimmt. Die Mitgliedstaaten teilen der Kommission mit, in welcher Weise sie von der Bestimmung dieses Absatzes Gebrauch machen. “ Artikel 2 (1) Die Mitgliedstaaten setzen die Rechts- und Verwal- tungsvorschriften in Kraft, die erforderlich sind, um die- ser Richtlinie spätestens 24 Monate nach ihrem Inkraft- treten nachzukommen. Sie setzen die Kommission unver- züglich davon in Kenntnis. Wenn die Mitgliedstaaten diese Vorschriften erlassen, nehmen sie in den Vorschriften selbst oder durch einen Hinweis bei der amtlichen Veröffentlichung auf diese Richtlinie Bezug. Die Mitgliedstaaten regeln die Einzelhei- ten der Bezugnahme. (2) Die Mitgliedstaaten teilen der Kommission den Wortlaut der wichtigsten innerstaatlichen Rechtsvor- schriften mit, die sie auf dem unter diese Richtlinie fallenden Gebiet erlassen. Artikel 3 Diese Richtlinie tritt am Tag ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Artikel 4 Diese Richtlinie ist an die Mitgliedstaaten gerichtet. Geschehen zu. (*) Zwei Jahre nach dem Zeitpunkt des Inkrafttre- tens dieser Richtlinie. (**) Fünf Jahre nach dem Zeitpunkt des Inkrafttre- tens dieser Richtlinie. “ Im Namen des Europäischen Parlaments Der Präsident Im Namen des Rates Der Präsident C 135/4 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 4. 98 BEGRÜNDUNG DES RATES I. EINLEITUNG 1. Am 28. Februar 1996 übermittelte die Kommission dem Rat einen auf Artikel 57 Absatz 2 des EG-Vertrags gestützten Vorschlag für eine Richtlinie zur Änderung der Richtlinie 89/647/EWG des Rates über einen Solvabilitätskoeffizienten für Kreditinsti- tute. Der Wirtschafts- und Sozialausschuß und das Europäische Parlament haben ihre Stellungnahmen am 26. September 1996 bzw. am 17. September 1996 abgegeben. Das Europäische Währungsinstitut hat seine Stellungnahme am 25. September 1996 abgege- ben. 2. Am 9. März 1998 hat der Rat seinen gemeinsamen Standpunkt gemäß Artikel 189b des Vertrags festgelegt. II. ZIELSETZUNG Die Richtlinie ändert einige Bestimmungen der Grundrichtlinie über die Risikogewichtung bestimmter Gruppen von Aktiva bei der Berechnung des Solvabilitätskoeffizienten eines Kreditinstituts. Die Richtlinie läßt zu, daß hypothekarisch gesicherte Wertpapiere den ihnen zugrundeliegenden Ausleihungen gleichgestellt werden, wenn die zuständigen Behörden der Auffassung sind, daß sie hinsichtlich des Kreditrisikos gleichwertig sind. Sie sieht darüber hinaus einige Kannbestimmungen vor, durch die bis 31. Dezember 2006 — die Möglichkeit, vorbehaltlich bestimmter Bedingungen Hypotheken auf gewerblich genutzte Immobilien mit 50 % zu gewichten, auf alle Mitgliedstaaten ausgedehnt wird, — die zuständigen Behörden der Mitgliedstaaten das Recht erhalten, ihren Kreditinstituten zu gestatten, bei Hypothekendarlehen auf gewerblich genutzte Immobilien den Teil der Darlehen mit einem Risiko von 50 % zu gewichten, der durch Anteile an finnischen Wohnungsbaugesellschaften gesichert ist, — den Mitgliedstaaten gestattet wird, die Ausnahmeregelung, die eine Gewichtung bestimmter Immobilien-Leasing-Geschäfte mit 50 % zuläßt, beizubehalten. III. ANALYSE DES GEMEINSAMEN STANDPUNKTS a) Allgemeine Bemerkungen Das Europäische Parlament hat nach seiner ersten Lesung eine befürwortende Stellung- nahme zu dem Kommissionsvorschlag abgegeben und keine Änderungen daran vorge- schlagen. Der gemeinsame Standpunkt folgt der Zielsetzung und dem Geist des Kommissionsvorschlags. Die vom Rat vorgenommenen Änderungen zielen in erster Linie darauf ab, das Schutzniveau durch die Einführung strikter Kriterien für die Schätzung und Neubewertung von Hypotheken auf gewerblich genutzte Immobilien zu erhöhen und damit deren Gewichtung mit 50 % zu ermöglichen. Der gemeinsame Standpunkt sieht für die fakultativen Bestimmungen der Richtlinie einen Übergangszeitraum bis zum 31. Dezember 2006 vor, damit die Kreditinstitute der Mitgliedstaaten, die von diesen Bestimmungen Gebrauch machen, während eines angemessenen Zeitraums bei ihrer Geschäftstätigkeit Gewißheit in bezug auf das maßgebliche Recht haben. b) Hypothekarisch gesicherte Wertpapiere (Artikel 1 Nummer 1 zur Änderung des Artikels 6 Absatz 1 Buchstabe c) Nummer 1) Der gemeinsame Standpunkt präzisiert gegenüber dem Kommissionsvorschlag, daß auch die in Abschnitt B Nummer 1 Buchstaben a) und b) des Anhangs der Richtlinie 93/22/EWG genannten Wertpapiere und Anteile an Organismen für gemeinsame 30. 4. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 135/5 Anlagen als Instrumente angesehen werden können, die von dieser Bestimmung erfaßt werden. Der Wortlaut von Ziffer ii wurde leicht geändert, um ihn zum einen durch den Verweis auf ein akzeptables höherrangiges Grundpfandrecht — anstelle eines erstrangi- gen Grundpfandrechts — flexibler zu machen und zum anderen den Text an einigen Stellen klarer zu formulieren, ohne daß dadurch sein Inhalt berührt würde. c) Risikogewichtung von Hypotheken auf gewerblich genutzte Immobilien (Artikel 1 Nummer 2 zur Änderung von Artikel 11 Absatz 4) Der gemeinsame Standpunkt folgt im wesentlichen dem Kommissionsvorschlag, der darauf abzielt, die Möglichkeit, bestimmte durch Hypotheken auf gewerblich genutzte Immobilien gesicherte Ausleihungen mit 50 % zu gewichten, auf alle Mitgliedstaaten auszudehnen; bis zum 1. Januar 1996 galt diese Regelung nur für vier Mitgliedstaaten (Dänemark, Deutschland, Griechenland und Österreich). Gegenüber dem Kommissionsvorschlag sieht der gemeinsame Standpunkt allerdings strikte Kriterien für die Schätzung und Neubewertung von Hypotheken auf gewerblich genutzte Immobilien als Voraussetzung dafür vor, daß ein Teil der Ausleihungen bei der Berechnung des Solvabilitätskoeffizienten mit 50 % gewichtet wird. Der gemeinsame Standpunkt sieht zwei Methoden vor, die wahlweise zur Festlegung des Teils eines Darlehens, der mit 50 % gewichtet werden kann, herangezogen werden können, wobei die eine Methode vom Marktwert der Immobilie ausgeht und die andere sich auf eine Kombination von Marktwert und Beleihungswert der Immobilie stützt. Bei der ersten Methode werden 50 % des Marktwerts mit 50 % gewichtet. Der Marktwert muß vor der Darlehensgewährung von zwei unabhängigen Schätzern berech- net und die niedrigere der beiden Schätzungen als Marktwert der Immobilie zugrunde- gelegt werden. Im Fall von Großkrediten (von über einer Mio. ECU) ist die Immobilie mindestens einmal jährlich von einem Schätzer neu zu bewerten, bei kleineren Auslei- hungen hat eine Neubewertung mindestens alle drei Jahre zu erfolgen. Die zweite Methode findet nur in den Mitgliedstaaten Anwendung, deren Rechts- oder Verwaltungsvorschriften strenge Kriterien für die Bewertung des Beleihungswertes enthalten. Nach dieser Methode werden entweder 50 % des Marktwerts der Immobilie oder 60 % ihres Beleihungswertes — je nachdem, welcher Wert niedriger ist — mit einem Kreditrisiko von 50 % gewichtet. Bei beiden Methoden ist der verbleibende Teil des Darlehens mit 100 % zu gewich- ten. Der gemeinsame Standpunkt legt genau fest, in welcher Weise der Beleihungswert und der Marktwert zu berechnen sind. Er enthält ferner Bestimmungen darüber, wie zum Zeitpunkt des Inkrafttretens der Richtlinie ausstehende Darlehen sowie Darlehen, die vor dem Ablauf der Fakultativregelung gewährt wurden, zu behandeln sind. Um die Übereinstimmung mit der Akte über den Beitritt Finnlands zur Europäischen Union zu wahren, sieht der gemeinsame Standpunkt vor, daß die Mitgliedstaaten ihren Kreditinstituten gestatten können, auch bei Hypothekendarlehen auf gewerblich genutzte Immobilien den Teil der Darlehen mit 50 % zu gewichten, der in vollem Umfang durch Anteile an finnischen Wohnungsbaugesellschaften gesichert ist, welche ihre Tätigkeit auf der Grundlage des finnischen Wohnungsbaugesellschaftsgesetzes von 1991 ausüben. Aus den bereits genannten Gründen wurde als Zeitpunkt für das Auslaufen der Übergangsregelung nicht, wie von der Kommission vorgeschlagen, der 1. Januar 2001, sondern der 31. Dezember 2006 festgelegt. Um sicherzustellen, daß die Kommission über ausreichende Informationen verfügt, die ihr als Grundlage für eine Entscheidung über künftige Rechtsvorschriften in diesem Bereich dienen können, müssen die Mitgliedstaaten ihr mitteilen, in welcher Weise sie von dieser Möglichkeit Gebrauch machen. d) Immobilien-Leasing-Geschäfte (Artikel 1 Nummer 3 zur Änderung des Artikels 11 Absatz 5) Um die verschiedenen, in der Richtlinie enthaltenen Fakultativbestimmungen in Über- einstimmung zu bringen, sieht der gemeinsame Standpunkt vor, daß die ursprünglich C 135/6 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 4. 98 bis zum 1. Januar 2001 geltende Regelung, nach der die Mitgliedstaaten bestimmte Immobilien-Leasing-Geschäfte mit 50 % gewichten können, bis zum 31. Dezember 2006 verlängert wird. e) Umsetzung (Artikel 2) Gegenüber dem Kommissionsvorschlag wird in Artikel 2 des gemeinsamen Standpunkts eine Frist für die Umsetzung der Richtlinie vorgesehen, die 24 Monate nach dem Zeitpunkt ihres Inkrafttretens endet. f) Die Erwägungsgründe Die Erwägungsgründe wurden entsprechend den Änderungen am Vorschlag der Kom- mission angepaßt. Im Erwägungsgrund 1 wird hervorgehoben, daß die Kommission die aufsichtsrechtliche Behandlung von ABS (asset-backed securities) prüfen und innerhalb eines Jahres nach Annahme der Richtlinie Vorschläge für eine angemessene aufsichtsrechtliche Behand- lung vorlegen sollte. Dieser Hinweis wurde aufgenommen, um die Notwendigkeit zu unterstreichen, Übereinstimmung in der Behandlung von hypothekarisch gesicherten Wertpapieren und anderen durch Vermögenswerte gesicherten Wertpapieren zu schaf- fen. Die beiden letzten Erwägungsgründe des Kommissionsvorschlags wurden gestrichen, da sie in rechtlicher Hinsicht überflüssig waren. g) Fazit Der Rat ist der Auffassung, daß alle Änderungen an dem Vorschlag der Kommission mit dem Ziel der Richtlinie, nämlich den jüngsten Marktentwicklungen Rechnung zu tragen und unpassenden Wettbewerbsverzerrungen zwischen den Kreditinstituten der Mitgliedstaaten vorzubeugen, im Einklang stehen. Die Änderungen des Wortlauts sollen in erster Linie die vorsichtige Bewertung gewerblich genutzter Immobilien sicherstellen, die Voraussetzung für eine geringere Gewichtung bei der Berechnung des Solvabilitäts- koeffizienten eines Kreditinstituts ist; sie stellen keine Änderung des wesentlichen Inhalts des Kommissionsvorschlags dar


title: Commission Regulation (EC) No 541/98 of 9 March 1998 amending for the 15th time Regulation (EC) No 413/97 adopting exceptional support measures for the market in pigmeat in the Netherlands

eurovoc_concepts:
Netherlands
aid system
animal plague
production aid
slaughter of animals
swine

text: L 70/8 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 10. 3. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 541/98 of 9 March 1998 amending for the 15th time Regulation (EC) No 413/97 adopting exceptional support measures for the market in pigmeat in the Netherlands THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 2759/75 of 29 October 1975 on the common organisation of the market in pigmeat (1), as last amended by Regulation (EC) No 3290/94 (2), and in particular Article 20 thereof, Whereas exceptional support measures for the market in pigmeat in the Netherlands were adopted by Commission Regulation (EC) No 413/97 (3), as last amended by Regula- tion (EC) No 2531/97 (4), on account of the outbreak of classical swine fever in certain production regions in that country; introduced by the Dutch authorities, Whereas, in view of the continuing veterinary and trade restrictions the number of fattening pigs and very young piglets which may be delivered to the competent authorities should be increased, the exceptional measures in the weeks to come; thereby permitting the continuation of Whereas the favourable veterinary and animal-health situ- ation has enabled the protection and surveillance zones around Soerendonk, Best and Nederweert to be lifted; whereas those changes should be reflected in a new Annex replacing Annex II to Regulation (EC) No 413/97; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Pigmeat, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Regulation (EC) No 413/97 is hereby amended as follows: 1. Annex I is replaced by Annex I hereto; 2. Annex II is replaced by Annex II hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 9 March 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 282, 1. 11. 1975, p. 1. (2) OJ L 349, 31. 12. 1994, p. 105. (3) OJ L 62, 4. 3. 1997, p. 26. (4) OJ L 346, 17. 12. 1997, p. 70. 10. 3. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 70/9 ANNEX I ‘ANNEX I Maximum number of animals from 18 February 1997: Fattening pigs Piglets and young piglets Very young piglets Cull sows 2 585 000 head 3 800 000 head 2 730 000 head 25 000 head’ ANNEX II ‘ANNEX II The protection and surveillance zones in the following area: — Venhorst. ’


title: Información sobre la entrada en vigor del Tratado sobre la Carta de la Energía y el Protocolo sobre la eficacia energética y los aspectos medioambientales relacionados

eurovoc_concepts:
EAEC
ECSC
European charter
accession to an agreement
energy policy
environmental policy

formats: pdf print

text: L 69/116 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 3. 98 Informaci(cid:246)n sobre la entrada en vigor del Tratado sobre la Carta de la Energ(cid:242)a y el Protocolo sobre la eficacia energ~tica y los aspectos medioambientales relacionados Las Comunidades Europeas, como Partes contratantes del Tratado sobre la Carta de la Energ(cid:242)a y del Protocolo sobre la eficacia energ~tica y los aspectos medioambientales relaciona(cid:220) dos, depositaron sus instrumentos de aprobaci(cid:246)n ante el Gobierno de la Repœblica Portugesa el 16 de diciembre de 1997. De conformidad con el apartado 1 del art(cid:242)culo 44 del Tratado sobre la Carta de la Energ(cid:242)a y del apartado 1 del art(cid:242)culo 18 del Protocolo, el Tratado sobre la Carta de la Energ(cid:242)a y el Protocolo sobre la eficacia energ~tica y los aspectos medioambientales relacionados entrar‘n en vigor para las Comunidades Europeas el 16 de abril de 1998, tras el dep(cid:246)sito del trig~simo instrumento de ratificaci(cid:246)n el 16 de enero de 1998


title: WRITTEN QUESTION No. 645/98 by Jorge HERNANDEZ MOLLAR to the Commission. Conditions for upgrading the Spanish 'Ingeniero Técnico' engineering qualification in comparison with others

text: 19. 11. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 354/13 (98/C 354/24) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0643/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jorge Hernandez Mollar (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insino¤o¤ritutkinnon (ingeniero te·cnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Miksi komissio on liitta¤nyt avoimia kilpailuja KOM/A/720 ja KOM/A/721 (EYVL C 52 A, 28. 2. 1991) koskeviin espanjankielisiin ilmoituksiin vaatimuksen ylemma¤sta¤ korkeakoulututkinnosta (titulo superior), mutta ta¤ta¤ vaatimusta ei ole liitetty muihin kyseisen kilpailuilmoituksen kieliversioihin? (98/C 354/25) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0644/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jorge Hernandez Mollar (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insino¤o¤ritutkinnon (ingeniero te·cnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Milla¤ perustein komissio esitta¤a¤ vaatimuksen, joka ei esiinny kilpailua koskevassa ilmoituksessa (ylempi korkeakoulututkinto, maisterin tai kandidaatin arvo), espanjalaiselle alemman insino¤o¤ritutkinnon suorittaneelle Vicente Alonso Moralesille, joka oli ehdokkaana avoimeen kilpailuun KOM/A/1047 (EYVL C 145 A, 13. 5. 1997)? (98/C 354/26) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0645/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jorge Hernandez Mollar (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insino¤o¤ritutkinnon (ingeniero te·cnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Miksi komissio on liitta¤nyt avointa kilpailua KOM/A/1047 (EYVL C 145 A, 13. 5. 1997) koskevan ilmoituksen espanjalaiseen versioon vaatimuksen yliopistotasoista tutkinnosta, mutta ta¤ta¤ vaatimusta ei ole kilpailua koskevassa saksankielisessa¤ versiossa? (98/C 354/27) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0669/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insino¤o¤ritutkinnon (ingeniero te·cnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Pita¤a¤ko¤ paikkansa, etta¤ komissio hyva¤ksyy tai on hyva¤ksynyt ammattikorkeakoulututkinnon (Fachhochschuldi- plom) suorittaneiden osallistumisen EU:n virkamiesten ura-alueiden A/LA -paikoista ka¤yta¤viin kilpailuihin? (98/C 354/28) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0670/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insino¤o¤ritutkinnon (ingeniero te·cnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Katsooko komissio, etta¤ ammattikorkeakoulututkinto (Fachhochschuldiplom) on Saksan korkein tutkinto vai katsooko se, etta¤ yliopistollinen Hochschule-tutkinto on Saksan korkein tutkinto? (98/C 354/29) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0671/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insino¤o¤ritutkinnon (ingeniero te·cnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Katsooko komissio, etta¤ ammattikorkeakoulututkinto (Fachhochschuldiplom) takaa korkeamman ammattitaidon kuin ingeniero te·cnico -tutkinto? Miksi?


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 538/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 9ης Μαρτίου 1998 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 10. 3. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 70/1 I (Pq(cid:145)neir cia tgm isw(cid:151) tym opo(cid:148)ym apaite(cid:148)tai dglos(cid:148)eusg) JAMOMISLOS (EJ) aqih. 538/98 TGS EPITQOPGS tgr 9gr Laqt(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) tgr til(cid:147)r eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3223/94 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 21gr Dejelbq(cid:148)ou 1994, swetij(cid:145) le tir keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r tou jahest(cid:150)tor jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) opyqojgpeutij(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2375/96 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 1, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 3813/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 28gr Dejelbq(cid:148)ou 1992, swetij(cid:145) le tg kocistij(cid:147) lom(cid:145)da jai tir isotil(cid:148)er pou pq(cid:146)pei ma evaql(cid:149)fomtai sta pka(cid:148)sia tgr joim(cid:147)r ceyqcij(cid:147)r pokitij(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- ta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 150/95 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 3223/94, se evaqloc(cid:147) tym apotekesl(cid:145)tym tym pokuleq(cid:150)m elpoqij(cid:150)m diapqaclate(cid:151)- seym tou C(cid:151)qou tgr Ouqoucou(cid:145)gr, pqobk(cid:146)pei ta jqit(cid:147)qia cia tom jahoqisl(cid:149) ap(cid:149) tgm Epitqop(cid:147) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) ap(cid:149) tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, cia ta pqo(cid:152)(cid:149)- mta jai tir peqi(cid:149)dour pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgl(cid:145) tou· (cid:149)ti, se evaqloc(cid:147) tym pqoamaveqh(cid:146)mtym jqitgq(cid:148)ym, oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pq(cid:146)pei ma jahoqisto(cid:151)m, (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomi- slo(cid:151), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3223/94 jahoq(cid:148)fo- mtai (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai stom p(cid:148)maja pou elva(cid:148)metai sto paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 10 Laqt(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 9 Laqt(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 337 tgr 24. 12. 1994, s. 66. (2) EE L 325 tgr 14. 12. 1996, s. 5. (3) EE L 387 tgr 31. 12. 1992, s. 1. (4) EE L 22 tgr 31. 1. 1995, s. 1. L 70/2 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 10. 3. 98 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 9gr Laqt(cid:148)ou 1998, cia tom jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) til(cid:150)m eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m Jydij(cid:149)r SO 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 (se Ecu/100 wiki(cid:149)cqalla) (se Ecu/100 wiki(cid:149)cqalla) Jydij(cid:149)r tq(cid:148)tgr w(cid:150)qar (1) Jat’ apojop(cid:147) til(cid:147) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) Jydij(cid:149)r SO Jydij(cid:149)r tq(cid:148)tgr w(cid:150)qar (1) Jat’ apojop(cid:147) til(cid:147) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) 204 212 624 999 068 999 220 999 052 204 624 999 052 204 212 600 624 999 052 81,4 108,9 188,3 126,2 93,1 93,1 159,0 159,0 134,5 121,7 177,6 144,6 37,7 37,1 41,4 52,6 48,8 43,5 67,1 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 600 999 052 060 388 400 404 508 512 524 528 720 728 999 388 400 512 528 999 38,0 74,5 59,9 52,0 37,7 125,4 99,4 93,1 101,2 99,3 102,8 96,8 139,0 81,0 93,4 80,5 97,0 75,3 76,6 82,4 (1) Omolatokoc(cid:148)a tym wyq(cid:150)m pou jahoq(cid:148)fetai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2317/97 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 321 tgr 22. 11. 1997, s. 19). O jydij(cid:149)r «999» amtipqosype(cid:151)ei «(cid:145)kker jatacyc(cid:146)r»


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 616/98 van Ursula SCHLEICHER aan de Commissie. Tenuitvoerlegging van verordening (EEG) Nr. 793/ 93 van de Raad van 23 maart 1993 inzake de beoordeling en de beperking van de risico's van bestaande stoffen


title: Padomes Regula (EK) Nr. 602/98 (1998. gada 9. marts), ar ko paplašina piemērošanas jomu Regulai (EK) Nr. 3281/94 un Nr. 1256/96 attiecībā uz Kopienas vispārīgajām tarifa preferenču sistēmām par labu vismazāk attīstītajām valstīm

eurovoc_concepts:
CCT duties
developing countries
generalised preferences
originating product
tariff preference

text: 11/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 125 31998R0602 L 80/1 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 18. 3. 1998. PADOMES REGULA (EK) Nr. 602/98 (1998. gada 9. marts), ar ko paplašina piemērošanas jomu Regulai (EK) Nr. 3281/94 un Nr. 1256/96 attiecībā uz Kopienas vispārīgajām tarifa preferenču sistēmām par labu vismazāk attīstītajām valstīm EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 113. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā 3. pants Padomes 1994. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 3281/94, ar ko piemēro četru gadu (1995. –1998. gads) vis- pārīgo tarifa preferenču sistēmu attiecībā uz dažiem rūpniecības ražojumiem, kuru izcelsme ir jaunattīstības valstīs (1), nosaka lab- vēlīgāku tarifu režīmu vismazāk attīstītajām valstīm; tā kā 3. pants Padomes 1996. gada 20. jūnija Regulā (EK) Nr. 1256/96, ar ko no 1996. gada 1. jūlija līdz 1999. gada 30. jūnijam piemēro vairākgadu vispārīgo tarifa preferenču sis- tēmu attiecībā uz dažiem lauksaimniecības produktiem, kuru izcelsme ir jaunattīstības valstīs (2), līdzvērtīgi nosaka labvēlīgāku tarifu režīmu vismazāk attīstītajām valstīm; tā kā ministru konferencē, kas 1996. gada decembrī notika Sin- gapūrā, Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībvalstis solīja īstenot rīcības plānu, lai savus tirgus darītu pieejamākus ražojumiem, kuru izcelsme ir vismazāk attīstītajās valstīs; tā kā 1997. gada 2. jūnijā Padome, pamatojoties uz Komisijas 1997. gada 16. aprīļa paziņojumu, apstiprināja secinājumus, kas aicināja īstenot Singapūras secinājumus, jo īpaši piešķirot visma- zāk attīstītajām valstīm, kuras nav Ceturtās ĀKK – EK konvenci- jas puses, preferences, kas būtu līdzvērtīgas tām preferencēm, kuras ir minētās konvencijas parakstītājām valstīm; tā kā līdzvērtīgas attieksmes attiecībā uz rūpniecības ražojumiem labad vispārīgo preferenču sistēmā (VPS) jāiekļauj visi ražojumi, kuri pašreiz tajā nav iekļauti, bet tos neapliek ar muitas nodok- ļiem saskaņā ar Ceturto ĀKK – EK konvenciju; saskaņā ar Ceturto ĀKK – EK konvenciju attiecas tarifu samazi- nājums, bet neattiecas tarifu kvota, jāiekļauj sistēmā par labu vis- mazāk attīstītajām valstīm, piemērojot vienu no preferenciālajām nodokļu likmēm, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1256/96 2. pantā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo pieeju režīmam, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 3281/94 3. panta 1. punktā, paplašina uz ražojumiem, kuri uzskaitīti šīs regulas I pielikumā. 2. pants Regulas (EK) Nr. 1256/96 3. panta 1. punktā noteikto režīmu papildina, piemērojot šīs regulas II pielikumā uzskaitītajiem produktiem vienu no preferenciālajām nodokļu likmēm, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1256/96 2. pantā, saskaņā ar paaugstināta riska produktiem. 3. pants Ar šo vismazāk attīstīto valstu sarakstu, kas norādīts Regulas (EK) Nr. 3281/94 un 1256/96 IV pielikumā, groza šādi: — Regulas (EK) Nr. 3281/94 IV pielikumā “330 Angola” iestar- pina aiz “328 Burundi” un svītro “391 Botsvāna” un “817 Tonga”, — Regulas (EK) Nr. 1256/96 IV pielikumā svītro “391 Botsvāna” un “817 Tonga”. tā kā atbilstīgi samazinājumam, kas noteikts saskaņā ar Ceturto ĀKK – EK konvenciju, lauksaimniecības produkti, uz kuriem 4. pants (1) OV L 348, 31. 12. 1994. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 998/97 (OV L 144, 4. 6. 1997. , 13. lpp. ). (2) OV L 160, 29. 6. 1996. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2448/96 (OV L 333, 21. 12. 1996. , 12. lpp. ). Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 1998. gada 1. janvāra. 126 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/28. sēj. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1998. gada 9. martā Padomes vārdā — priekšsēdētājs G. BROWN 11/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 127 I PIELIKUMS TO RAŽOJUMU SARAKSTS, KURI MINĒTI 1. PANTĀ (1) KN kods (1) Apraksts (2) Sāls (ietverot galda un denaturēto sāli) un tīrs nātrija hlorīds, ūdens šķīdumā vai neizšķīdināts vai ar pretsacietēšanas vai brīvu vielu piedevu; jūras ūdens: 2501 00 31 — ķīmiskām pārvērtībām (nātrija atdalīšanai no hlora), citu produktu ražošanai (2) 2501 00 51 — denaturēts vai rūpnieciskām vajadzībām (ietverot attīrīšanu), izņemot konservēšanu vai pārtikas produktu un dzīvnieku barības sagatavošanu (2) 2501 00 91 — sāls, kas derīga lietošanai pārtikā 2501 00 99 — citi veidi 2503 00 90 2516 12 10 2516 22 10 2516 90 10 Visi sēra veidi, izņemot sublimēto, nogulsnēto un koloidālo sēru, izņemot dabīgo vai neattī- rīto sēru Granīts, sazāģēts vai citādi apstrādāts taisnstūrveida (ietverot kvadrātveida) blokos vai plātnēs, kuru biezums nepārsniedz 25 cm Smilšakmens, sazāģēts vai citādi apstrādāts taisnstūrveida (ietverot kvadrātveida) blokos vai plātnēs, kuru biezums nepārsniedz 25 cm Porfīrs, sienīts, lava, bazalts, gneiss, trahīts un citi tamlīdzīgi cietie ieži, kas sazāģēti vai citādi apstrādāti taisnstūrveida (ietverot kvadrātveida) blokos vai plātnēs, kuru biezums nepārsniedz 25 cm 2518 20 00 Karsēts dolomīts 2518 30 00 Aglomerēts dolomīts, ietverot darvoto dolomītu 2530 40 00 Dabiskie vizlas dzelzs oksīdi 2804 61 00 2804 69 00 2805 11 00 2805 19 00 2805 21 00 2805 22 00 Silīcijs Sārmu metāli Sārmzemju metāli 2805 30 Retzemju metāli, skandijs un itrijs, atsevišķi vai maisījumos vai sakausējumos 2805 40 10 Dzīvsudrabs pudelēs ar neto masu 34,5 kg (standartmasa), ar FOB vērtību ne vairāk kā ECU 224 par pudeli 2818 20 00 Alumīnija oksīdi, kas nav mākslīgais korunds 2818 30 00 Alumīnija hidroksīds ex 2844 30 11 Dabīga metālkeramika, atgriezumi un lūžņi no urāna ar samazinātu urāna-235 saturu 2844 30 19 Urāns ar samazinātu urāna-235 saturu; sakausējumi, dispersijas, keramikas ražojumi un mai- sījumi, kuros ir urāns ar samazinātu urāna-235 saturu vai šā ražojuma savienojumi (izņemot metālkeramiku) ex 2844 30 51 Dabīga metālkeramika, torija atgriezumi un lūžņi 2845 10 00 Smagais ūdens (deitērija oksīds) 2845 90 10 Deitērijs un tā savienojumi; ūdeņradis un tā savienojumi, kas bagātināti ar deitēriju; maisījumi un šķīdumi, kas satur šos produktus 2905 43 00 Mannīts 2905 44 D-glucīts (sorbīts) 3201 20 00 Mimozu ekstrakts 3201 90 20 Sumaha, lielzvīņu ozola, ozola vai kastaņas ekstrakts (1) Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem preču apraksta formulējumu uzskata tikai par orientējošu, preferenču sistēmu saistībā ar šo pielikumu nosaka pēc KN kodiem. Ja ir norādīti ex KN kodi, preferenču sistēmu nosaka, izman- tojot gan KN kodu, gan arī atbilstīgo aprakstu. (2) Ievešanu saskaņā ar šo apakšpozīciju nosaka attiecīgie Kopienas noteikumi. 128 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/28. sēj. (1) (2) ex 3201 90 90 Eikalipta miecvielu ekstrakti ex 3201 90 90 No gambīra un mirobalana augļiem iegūtu miecvielu ekstrakti ex 3201 90 90 Citi miecvielu ekstrakti, kas iegūti no augiem 3502 11 90 Olu albumīns, žāvēts (piem. , plātnītēs, zvīņās, pārslās, pulverī) 3502 19 90 Citi (olu albumīns) 3502 20 91 Piena albumīns (laktoalbumīns), žāvēts (piem. , plātnītēs, zvīņās, pārslās, pulverī) 3502 20 99 Citi (piena albumīns) 3502 90 70 Citi albumīni 3505 10 10 Dekstrīni 3505 10 90 Citas modificētas cietes, izņemot esterificētas un ēterificētas 3505 20 3809 10 Līmes Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un citi produkti un preparāti, kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlī- dzīgās nozarēs un kas citur nav minēti; uz tādu vielu pamata, kas ir ar cietes īpašībām 3824 60 Sorbīts, izņemot to, kas iekļauts apakšpozīcijā 2905 44 4104 10 91 Citas ādas, miecētas, bet tālāk neapstrādātas 4105 11 91 Citas ādas, nešķeltas 4105 11 99 Citas ādas, šķeltas 4105 12 Aitu vai jēru ādas bez vilnas, kuras neietilpst pozīcijās Nr. 4108 vai 4109, miecētas vai otrreiz miecētas, bet tālāk neapstrādātas, šķeltas vai nešķeltas, pēc pirmapstrādes ar citādām miecvie- lām 4105 19 Citas aitādas vai jērādas bez vilnas 4106 11 90 4106 12 00 Citas kazu vai kazlēnu ādas bez apmatojuma, kuras neietilpst pozīcijās Nr. 4108 vai 4109, miecētas vai otrreiz miecētas, bet tālāk neapstrādātas, šķeltas vai nešķeltas, pēc pirmapstrādes ar augu miecvielām, izņemot Indijas kazu vai kazlēnu ādas Citas kazu vai kazlēnu ādas bez apmatojuma, kuras neietilpst pozīcijās Nr. 4108 vai 4109, miecētas vai otrreiz miecētas, bet tālāk neapstrādātas, šķeltas vai nešķeltas, pēc pirmapstrādes ar citādām miecvielām 4106 19 00 Citas kazu vai kazlēnu ādas bez apmatojuma 4107 10 10 Cūku ādas bez apmatojuma, kuras neietilpst pozīcijā Nr. 4108 vai 4109, miecētas, bet tālāk neapstrādātas 4107 29 10 Rāpuļu āda, izņemot pēc pirmsapstrādes ar augu miecvielām 4107 90 10 Citu dzīvnieku ādas, bez apmatojuma, miecētas, bet tālāk neapstrādātas 4403 10 10 Skujkoku koksnes masti, inžektēti vai citādi impregnēti līdz jebkurai pakāpei, ne īsāki par 6 m un ne garāki par 18 m, kuru apkārtmērs resnākajā galā pārsniedz 45 cm, bet nepārsniedz 90 cm 4501 Dabiskais korķis, neapstrādāts vai vienkārši apstrādātā veidā; korķa atkritumi; smalcināts, gra- nulēts vai malts korķis 5001 00 00 Tīšanai derīgi zīdtārpiņu kokoni 5002 00 00 Jēlzīds (negrodots) 5105 Vilna un smalka vai rupja spalva, kārsta vai ķemmēta (tostarp ķemmēta vilna atgriezumos) 5203 00 00 Kokvilna, kārsta vai ķemmēta Neleģētais pārstrādes čuguns ar fosfora masas saturu 0,5 % vai mazāk 7201 10 11 — ar mangāna masas saturu ne mazāk kā 0,4 % un silikona – 1 % vai mazāk (EOTK) 7201 10 19 — ar mangāna masas saturu ne mazāk kā 0,4 % un silikona – 1 % vai vairāk (EOTK) 7201 10 30 — ar mangāna masas saturu ne mazāk kā 0,1 %, bet mazāk nekā 0,4 % 7201 20 00 Neleģētais pārstrādes čuguns ar fosfora masas saturu vairāk nekā 0,5 % 7201 50 90 Leģētais pārstrādes čuguns, spoguļčuguns, izņemot čugunu ar titāna masas saturu ne mazāk kā 0,3 %, bet ne vairāk kā 1 % un vanādija masas saturu ne mazāk kā 0,5 %, bet ne vairāk kā 1 % 11/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 129 (1) 7203 (2) Dzelzsrūdas tiešā reducēšanā iegūtie produkti un citi porainās dzelzs produkti gabalos, gra- nulās vai tamlīdzīgās formās; dzelzs gabalos, granulās vai līdzīgās formās, ar pamatelementa saturu ne zemāku kā 99,94 % no masas 7204 50 90 Lietņi lūžņu pārkausēšanai, izņemot no lietā tērauda 7206 Dzelzs un neleģētais tērauds, lietņos vai citās pirmformās, izņemot dzelzi, kas minēta pozīcijā Nr. 7203 7218 10 00 Nerūsējošais tērauds lietņos vai citās pirmformās (EOTK) 7224 10 00 Citāds nerūsējošais tērauds lietņos vai citās pirmformās (EOTK) 7601 Neapstrādāts alumīnijs; neleģēts 7602 00 19 Citi alumīnija atgriezumi un lūžņi (ietverot brāķētos izstrādājumus) Neapstrādāts svins 7801 10 00 Attīrīts svins 7801 91 00 Svins, izņemot attīrītu svinu, ar antimonu kā otru galveno elementu attiecībā uz masu 7801 99 91 Svina sakausējumi 7801 99 99 Citi 7901 7903 Neapstrādāts cinks Cinka putekļi, pulveri un plēksnes 8101 10 00 Volframa pulveri 8101 91 Neapstrādāts volframs, ietverot ar vienkāršu sacepināšanu izgatavotus stieņus; atgriezumi un lūžņi 8102 10 00 Molibdēna pulveri 8102 91 8103 10 Neapstrādāts molibdēns, ietverot ar vienkāršu sacepināšanu izgatavotus stieņus; atgriezumi un lūžņi Neapstrādāts tantals, ietverot ar vienkāršu sacepināšanu izgatavotus stieņus; atgriezumi un lūžņi, pulveri 8104 11 00 Neapstrādāts magnijs ar magnija masas saturu ne mazāk kā 99,8 % 8104 19 00 Citi 8107 10 8108 10 8109 10 Neapstrādāts kadmijs; atgriezumi un lūžņi; pulveri Neapstrādāts titāns; atgriezumi un lūžņi; pulveri Neapstrādāts cirkonijs; atgriezumi un lūžņi; pulveri 8110 00 11 Neapstrādāts antimons; pulveri 8110 00 19 Atgriezumi un lūžņi 8111 00 11 Neapstrādāts mangāns; pulveri 8111 00 19 Atgriezumi un lūžņi 8112 20 31 Neapstrādāts hroms; pulveri, izņemot hroma sakausējumus ar niķeļa masas saturu vairāk nekā 10 % 8112 20 39 Atgriezumi un lūžņi 8112 30 20 Neapstrādāts germānijs; pulveri 8112 30 40 Atgriezumi un lūžņi 8112 40 11 Neapstrādāts vanādijs; pulveri 8112 40 19 Atgriezumi un lūžņi 8112 91 10 Hafnijs 8112 91 31 Neapstrādāts niobijs, neapstrādāts rēnijs; pulveri 8112 91 39 Atgriezumi un lūžņi 8112 91 50 Atgriezumi un lūžņi 8112 91 81 Indijs 8112 91 89 Gallijs, tallijs Metālkeramika: 8113 00 20 — neapstrādāta metālkeramika 8113 00 40 — atgriezumi un lūžņi 130 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/28. sēj. II PIELIKUMS TO PRODUKTU SARAKSTS, KURI MINĒTI 2. PANTĀ (1) 1. DAĻA Ļoti augsta riska produkti KN kods Apraksts Dzīvas cūkas: — citas — — kuru svars ir līdz 50 kg 0103 91 10 (a) — — — mājas cūku šķirnes — — kuru svars ir 50 kg vai vairāk — — — mājas cūku šķirnes 0103 92 11 (a) — — — — sivēnmātes, kas vismaz vienreiz atnesušās, kuru svars ir vismaz 160 kg 0103 92 19 (a) — — — — citas 0105 (a) Dzīvi mājputni, t. i. , vistas, pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas Nepārstrādāti vai nekausēti, svaigi, dzesināti, saldēti, sālīti, sālī- jumā, žāvēti vai kūpināti cūku tauki bez liesuma un mājputnu tauki: 0209 00 90 (a) — mājputnu tauki Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta gaļa un gaļas subprodukti; gaļas vai gaļas subproduktu pārtikas milti un rupja maluma milti — citi, ietverot gaļas vai subproduktu pārtikas miltus un rupja maluma miltus — — subprodukti — — — citi — — — — mājputnu aknas 0210 90 71 (b) — — — — — taukās zosu vai pīļu aknas, sālītas vai sālījumā 0210 90 79 (b) — — — — — citi Piens un krējums, neiebiezināts un bez cukura vai cita saldinā- tāja piedevas: 0401 10 (a) — kura tauku saturs nepārsniedz 1 % no svara 0401 20 (b) — kura tauku saturs pārsniedz 1 %, bet nepārsniedz 6 % no svara 0401 30 (a) — kura tauku saturs pārsniedz 6 % no svara (1) Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem preču apraksta formulējumu uzskata tikai par orientējošu, preferenču sistēmu saistībā ar šo pielikumu nosaka pēc KN kodiem. Ja ir norādīti ex KN kodi, preferenču sistēmu nosaka, izmantojot gan KN kodu, gan arī atbilstīgo aprakstu. 11/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 131 KN kods Apraksts Paniņas, rūgušpiens, skābais krējums, jogurts, kefīrs un citi rau- dzēti vai skābēti piena un krējuma produkti, arī iebiezināti un ar cukura vai cita saldinātāja piedevu, kā arī aromatizēti vai ar augļu, riekstu un kakao piedevu: — jogurts — — nearomatizēts, bez augļiem un riekstiem vai kakao — citi — — nearomatizēts, bez augļiem un riekstiem vai kakao: — — — pulverī, granulās vai citādā cietā veidā — — — citi Sūkalas, arī iebiezinātas un ar cukura vai cita saldinātāja piede- vu; produkti, kas sastāv no dabiskajām piena sastāvdaļām, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu, citur nenoteikti vai neietverti Sviests un citi piena tauki; ziežamie piena produkti: 0403 10 11 (a) 0403 10 13 (a) 0403 10 19 (a) 0403 10 31 (a) 0403 10 33 (a) 0403 10 39 (a) 0403 90 11 (a) 0403 90 13 (a) 0403 90 19 (a) 0403 90 31 (a) 0403 90 33 (a) 0403 90 39 (a) 0403 90 51 (a) 0403 90 53 (a) 0403 90 59 (a) 0403 90 61 (a) 0403 90 63 (a) 0403 90 69 (a) 0404 (a) 0405 10 (a) — sviests — ziežamie piena produkti 0405 20 90 (a) — — kuru tauku saturs ir vairāk nekā 75 % no svara, bet mazāk nekā 80 % no svara 0405 90 (a) — citi Putnu olas čaumalās, svaigas, konservētas vai termiski apstrādā- tas: — mājputnu 0407 00 11 (a) 0407 00 19 (a) — — inkubējamās olas (1) 0407 00 30 (a) — — citas (1) Ievešanu saskaņā ar šo apakšpozīciju nosaka attiecīgie Kopienas noteikumi. 132 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/28. sēj. KN kods Apraksts Putnu olas bez čaumalas un dzeltenumi, svaigi, žāvēti, vārīti ūdenī vai tvaicēti, kultenī, saldēti vai citādi konservēti, arī ar cukuru vai citiem saldinātājiem: — olu dzeltenumi — — žāvēti 0408 11 80 (a) — — — citi — — citi — — — citi: 0408 19 81 (a) — — — — šķidri 0408 19 89 (a) — — — — citi, arī saldēti — citi — — žāvēti 0408 91 80 (a) — — — citi — — citi 0408 99 80 (a) — — — citi Sīpoli, šalotes, ķiploki, puravi un pārējie dārzeņi, svaigi vai dze- sināti: ex 0703 20 00 (b) — ķiploki Šo samazinājumu piemēro no 1. jūnija līdz 31. janvārim Gurķi un kornišoni, svaigi vai dzesināti: ex 0707 00 05 (b) — gurķi, kuru garums pārsniedz 15 cm Šo samazinājumu piemēro no 1. novembra līdz 15. maijam 0707 00 90 (b) — kornišoni Citi dārzeņi, svaigi vai dzesināti: ex 0709 10 00 (c) — artišoki Šo samazinājumu piemēro no 1. janvāra līdz 30. jūnijam — sēnes un trifeles 0709 52 00 (b) — — trifeles Svaigas aprikozes, ķirši, persiki (ietverot nektarīnus), plūmes un ērkšķu plūmes: ex 0809 10 00 (b) — aprikozes Šo samazinājumu piemēro no 1. jūnija līdz 31. jūlijam ex 0809 30 (b) — persiki, arī nektarīni Šo samazinājumu piemēro no 11. jūnija līdz 30. septembrim — plūmes un dzeloņplūmes ex 0809 40 05 (b) — — plūmes Šo samazinājumu piemēro no 11. jūnija līdz 30. septembrim Kviešu vai labības maisījuma milti: — kviešu milti 1101 00 11 (a) — — cieto kviešu 1101 00 15 (a) — — parasto un speltas kviešu 1101 00 90 (a) — kviešu un rudzu maisījuma milti Labības putraimi, rupja maluma milti un granulas: 1102 10 00 (a) — rudzu milti 11/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 133 KN kods Apraksts Labības putraimi, rupja maluma milti un granulas: — putraimi un rupja maluma milti 1103 11 (a) — — kviešu — granulas 1103 21 00 (a) — — kviešu Ceratoniju augļi, jūras zāles un citas aļģes, cukurbietes un cukur- niedres, svaigas, dzesinātas, saldētas vai žāvētas, kā arī samaltas vai nemaltas; augļu kauliņi un kodoli un citi galvenokārt pārtikā lietojami augu produkti (ietverot negrauzdētas “Chycorium inty- bus sativum” šķirnes cigoriņu saknes), kuri citur nav minēti un iekļauti: — citi: 1212 91 (a) — — cukurbietes 1212 92 00 (a) — — cukurniedres Cūku tauki izņemot 0209. vai 1503. pozīcijā minētos: (ietverot kausētus taukus) un mājputnu tauki, — cūku tauki (ietverot kausētus taukus) 1501 00 19 (a) — — citi Citādi gatavoti pārstrādes produkti vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm: — homogenizēti pārstrādes produkti ex 1602 10 00 (b) — — no cūkgaļas, liellopu gaļas, aitu un kazu gaļas — no visu dzīvnieku aknām — — citi ex 1602 20 90 (b) — — — no cūkgaļas, liellopu gaļas, aitu un kazu gaļas — cūkgaļas — — šķiņķi un to izcirtņi 1602 41 10 (a) — — — mājas cūkgaļas — — pleci un to izcirtņi 1602 42 10 (a) — — — mājas cūkgaļas — — citi, ietverot maisījumus — — — mājas cūku 1602 49 11 (a) 1602 49 13 (a) 1602 49 15 (a) 1602 49 19 (a) 1602 49 30 (a) 1602 49 50 (a) — citi, ietverot pārstrādes produktus no visu dzīvnieku asinīm — — pārstrādes produkti no visu dzīvnieku asinīm ex 1602 90 10 (b) — — — pārstrādes produkti no liellopu un no cūku asinīm — — citi — — — citi: 1602 90 51 (a) — — — — kas satur mājas cūku gaļu vai gaļas subproduktus 134 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/28. sēj. KN kods Apraksts Citi cukuri, ietverot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruk- tozi, cietā veidā; cukura sīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgo medu, arī maisījumā ar dabisko medu, grauzdēto cukuru 1702 11 00 (a) 1702 19 00 (a) — laktoze un laktozes sīrups — kļavu cukurs un kļavu sīrups: 1702 20 10 (a) — — aromatizēts vai iekrāsots kļavu cukurs cietā veidā 1702 20 90 (b) — — cits — glikoze un glikozes sīrups, kas nesatur fruktozi vai sausā veidā fruktozi satur mazāk nekā 20 % no svara 1702 30 10 (a) — — izoglikoze — glikoze un glikozes sīrups, kas sausā veidā satur fruktozi vis- maz 20 %, bet mazāk nekā 50 % no svara 1702 40 10 (a) — — izoglikoze 1702 60 (a) — cita fruktoze un fruktozes sīrups, kas sausā veidā satur fruk- tozi vairāk nekā 50 % no svara — cits, ietverot invertcukuru 1702 90 30 (a) — — izoglikoze 1702 90 60 (a) — — mākslīgais medus, arī maisījumā ar dabisko medu — — grauzdētais cukurs 1702 90 71 (a) — — — ar saharozes saturu sausnā 50 % no svara vai vairāk — — — citi 1702 90 75 (a) — — — — pulvera veidā, aglomerēts vai neaglomerēts 1702 90 80 (a) — — inulīna sīrups 1702 90 99 (a) — — cits Pārtikas pārstādes produkti, kas citur nav minēti un iekļauti: — citi — — aromatizēti vai iekrāsoti cukura sīrupi: 2106 90 30 (a) — — izoglikozes sīrupi — — — citi 2106 90 51 (a) — — — — laktozes sīrups 2106 90 59 (a) — — — — citi Pārstrādes produkti, kas izmantojami dzīvnieku barībā: — suņu vai kaķu barība mazumtirdzniecībai — — kas satur cieti, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai malto- dekstrīna apakšpozīcijās no kuri minēti 1702 30 51 līdz 1702 30 99, kā arī 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produktus sīrupu, — — — kas satur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu 11/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 135 KN kods Apraksts — — — — kuri satur cieti vai kuros cietes saturs ir 10 % no svara vai mazāk 2309 10 15 (a) — — — — — kas satur vismaz 50 %, bet mazāk nekā 75 % piena produktu no svara 2309 10 19 (a) — — — — — kuros piena produktu saturs ir vismaz 75 % no svara — — — — kura cietes saturs pārsniedz 10 %, bet nepārsniedz 30 % no svara 2309 10 39 (a) — — — — — kuros piena produktu saturs ir vismaz 50 % no svara — — — — kuros cietes saturs pārsniedz 30 % no svara 2309 10 59 (a) — — — — — kuros piena produktu saturs ir vismaz 50 % no svara 2309 10 70 (a) — — — kas nesatur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodek- strīnu un maltodekstrīna sīrupu, bet satur piena pro- duktus — citi — — citi — — — kas satur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu, kuri ietilpst apakšpozīcijās no 1702 30 51 līdz 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produktus — — — — kas satur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodek- strīna sīrupu — — — — — kas nesatur cieti vai cietes saturs ir 10 % no svara vai mazāk 2309 90 35 (a) — — — — — — kas satur vismaz 50 %, bet mazāk nekā 75 % piena produktu no svara 2309 90 39 (a) — — — — — — kuros piena produktu saturs ir vismaz 75 % no svara — — — — — kuros cietes saturs pārsniedz 10 %, bet nepār- sniedz 30 % no svara 2309 90 49 (a) — — — — — — kuros piena produktu saturs ir vismaz 50 % no svara — — — — — kuros cietes saturs pārsniedz 30 % no svara 2309 90 59 (a) — — — — — — kuros piena produktu saturs ir vismaz 50 % no svara 2309 90 70 (a) — — — — kas nesatur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodek- strīnu vai maltodekstrīna sīrupu, bet satur piena produktus 136 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/28. sēj. 2. DAĻA Paaugstināta riska produkti KN kods Apraksts Dzīvi liellopi: 0102 90 (b) — citi 0201 (b) (1) Svaiga vai dzesināta liellopu gaļa 0202 (b) (1) Saldēta liellopu gaļa Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta gaļa un gaļas subprodukti; gaļas vai gaļas subproduktu pārtikas milti un rupja maluma mil- ti: 0210 20 (b) — liellopu gaļa Cietes; inulīns: 1108 14 00 (a) — — manioka ciete — — citas cietes — — — citas ex 1108 19 90 (a) — — — — izņemot niedru marantas cietes 1109 00 00 (a) Kviešu lipeklis, arī kaltēts Citi cukuri, ietverot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruk- tozi, cietā veidā; cukura sīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgais medus, arī maisījumā ar dabisko medu, grauzdēto cukuru: — cits, ietverot invertcukuru — — grauzdētais cukurs — — — cits 1702 90 79 (a) — — — — citi Pārtikas pārstrādes produkti, kas citur nav minēti un iekļauti: — citi — — aromatizēti vai iekrāsoti cukura sīrupi — — — citi 2106 90 55 (a) — — — — glikozes sīrups un maltodekstrīna sīrups Cietes ražošanas atliekas un tamlīdzīgas atliekas, biešu mīk- stums, cukurniedru rauši un citas cukura ražošanas atliekas, drabiņas vai šķiedenis un atkritumi, granulēti vai negranulēti: — cietes ražošanas atliekas un tamlīdzīgas atliekas — — kukurūzas cietes ražošanas atliekas (izņemot koncentrē- tus graudu mērcēšanas šķidrumus) ar olbaltumvielu saturu sausnā 2303 10 11 (a) — — — vairāk nekā 40 % no svara (1) Ja gada laikā tās liellopu gaļas imports, kura atbilst KN kodiem 0201 un 0202 un kuras izcelsme ir vienā no valstīm, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1256/96 IV pielikumā, pārsniedz lielāko Kopienas importa daudzumu, kurš reģistrēts no 1969. līdz 1974. gadam, ietverot attiecīgo izcelsmi, pieskaitot gada pieauguma likmi 7 %, atbrīvojumu no muitas nodokļiem produktiem ar šādu izcelsmi daļēji vai pilnībā atceļ. 11/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 137 KN kods Apraksts Pārstrādes produkti, ko izmanto dzīvnieku barībā: — citi — — citi — — — kas satur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu, kuri ietilpst apakšpozīcijās no 1702 30 51 līdz 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produktus — — — — kas satur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodek- strīnu vai maltodekstrīna sīrupu — — — — — kas nesatur cieti vai cietes saturs ir 10 % no svara vai mazāk 2309 90 31 (a) — — — — — — kuros nav piena produktu vai šādu produktu saturs nepārsniedz 10 % no svara 3. DAĻA Daļēji paaugstināta riska produkti KN kods Apraksts Citrusaugļi, svaigi vai žāvēti: 0805 10 (b) — apelsīni ex 0805 20 (b) — mandarīni (tostarp tanžerīni un sacumas); klementīni, vil- Samazinājumu piemēro no 1. novembra līdz februāra beigām kingi un citi līdzīgi citrusaugļu hibrīdi 4. DAĻA Zema riska produkti KN kods Apraksts Svaiga, dzesināta vai saldēta kazu un aitu gaļa 0204 10 00 (b) — svaigi vai dzesināti jēru liemeņi un pusliemeņi 0204 21 00 (b) 0204 22 (b) 0204 23 00 (b) — cita svaiga vai dzesināta aitu gaļa 0204 30 00 (b) — saldēti jēru liemeņi un pusliemeņi 0204 41 00 (b) 0204 42 (b) 0204 43 (b) — cita saldēta aitu gaļa 0204 50 (b) — kazu gaļa 138 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/28. sēj. KN kods Apraksts Svaigi, dzesināti vai saldēti liellopu, cūku, aitu, kazu, zirgu, ēze- ļu, mūļu vai zirgēzeļu subprodukti: — svaigi vai dzesināti liellopu subprodukti — — citi 0206 10 95 (b) — — — diafragmas biezā daļa un plānā daļa — saldēti liellopu subprodukti — — citi — — — citi 0206 29 91 (b) — — — diafragmas biezā daļa un plānā daļa Cita svaiga, dzesināta vai saldēta dzīvnieku gaļa un gaļas subpro- dukti: — cita 0208 90 50 (b) — — vaļu un roņu gaļa Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta gaļa un gaļas subprodukti; gaļas vai gaļas subproduktu pārtikas milti un rupja maluma mil- ti: — cūkgaļa — — vēdera daļas (cauraudži) un to izcirtņi 0210 12 90 (b) — — — citi — Citi, ietverot gaļas vai gaļas subproduktu miltus un rupja maluma miltus: — — subprodukti — — — liellopu 0210 90 41 (b) — — — — diafragmas biezā daļa un plānā daļa 0210 90 90 (b) — — gaļas vai gaļas subproduktu pārtikas milti un rupja maluma milti Sīpoli, šalotes, ķiploki, puravi un pārējie sīpolu dārzeņi, svaigi vai dzesināti: ex 0703 20 00 (b) — ķiploki Šo samazinājumu piemēro no 1. februāra līdz 31. maijam Gurķi un kornišoni, svaigi vai dzesināti: ex 0707 00 05 (b) — gurķi, kuru garums nepārsniedz 15 cm Šo samazinājumu piemēro no 1. novembra līdz 15. maijam Citi dārzeņi, svaigi vai dzesināti: ex 0709 10 00 (b) — artišoki Šo samazinājumu piemēro no 1. novembra līdz 31. decembrim Manioka, niedru maranta, saleps, topinambūri, batātes un tam- līdzīgas saknes un bumbuļi ar augstu cietes vai inulīna saturu, svaigi, dzesināti, saldēti vai kaltēti, arī šķēlītēs vai zirnīšos; sāgo palmas serdes: — manioks — — citi 11/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 139 KN kods Apraksts 0714 10 91 (a) — — — lietojami pārtikā, tiešajā iesaiņojumā ar tīro svaru līdz 28 kg, svaigi un veseli vai mizoti un saldēti, sagriezti šķēlītēs vai nesagriezti — citi — — niedru maranta, saleps un tamlīdzīgas saknes un bumbuļi ar augstu cietes saturu — — — lietojami pārtikā, tiešajā iesaiņojumā ar tīro svaru līdz 28 kg, svaigi un veseli vai mizoti un saldēti, sagriezti šķēlītēs vai nesagriezti ex 0714 90 11 (a) — — — — niedru maranta — — — citi ex 0714 90 19 (a) — — — — niedru maranta Vīnogas, svaigas vai žāvētas — žāvētas — — citas 0806 20 92 (b) — — — bezkauliņu rozīnes Kvieši un kviešu un rudzu maisījums: — cits 1001 90 10 (b) — — speltas kvieši sējai (1) Milti, rupja maluma milti un pulveris no kaltētiem pākšu dārzeņiem, kas minēti pozīcijā Nr. 0713, no sāgo palmas serdes vai saknēm, vai bumbuļiem, kuri minēti pozīcijā Nr. 0714, vai no produktiem, kas minēti 8. nodaļā — no sāgo palmas serdes vai no saknēm vai bumbuļiem, kas minēti pozīcijā Nr. 0714: — — denaturēti (1) ex 1106 20 10 (a) — — — no niedru marantas miltiem un rupja maluma miltiem — — citi ex 1106 20 90 (a) — — — no niedru marantas miltiem un rupja maluma miltiem Cietes; inulīns: — cietes — — citas cietes — — — citas ex 1108 19 90 (a) — — — — niedru marantas cietes Zivju vai jūras zīdītāju tauki un eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām: — jūras zīdītāju tauki un eļļas un to frakcijas — — cietās frakcijas (1) Ievešanu saskaņā ar šo apakšpozīciju nosaka attiecīgie Kopienas noteikumi. 140 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/28. sēj. KN kods Apraksts 1504 30 11 (b) — — — vaļu eļļa un kašalotu eļļa Citi pārstrādes produkti vai konservi no gaļas, gaļas subproduk- tiem vai asinīm: — citi, ietverot pārstrādes produktus no visu dzīvnieku asinīm — — citi — — — citi — — — — citi — — — — — citi — — — — — — aitu vai kazu — — — — — — — termiski neapstrādāti; termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neap- strādātas gaļas vai subproduktu maisījumi: 1602 90 72 (b) — — — — — — — — aitu (a) Samazinājumu piemēro īpašiem nodokļiem. (b) Samazinājumu piemēro procentuālajiem nodokļiem (c) Samazinājumu piemēro īpašiem nodokļiem un procentuālajiem nodokļiem


title: PREGUNTA ESCRITA n. 635/98 del Jorge HERNANDEZ MOLLAR a la Comisión. Condiciones de promoción de los Ingenieros Técnicos españoles en comparación con otros casos

text: 19. 11. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 354/11 En el marco del programa MEDA, las autoridades turcas presentaron a la Comisio·n un proyecto en el a·mbito de la evaluacio·n y del control de la contaminacio·n del mar, el suelo y el aire sobre el conjunto del litoral mediterra·neo de Turqu(cid:14)·a. La situacio·n actual de la cooperacio·n financiera con Turqu(cid:14)·a no permite aclarar si tal proyecto podr(cid:14)·a financiarse pro·ximamente. La comunicacio·n de la Comisio·n de 15 de julio de 1997 sobre el futuro de las relaciones con Turqu(cid:14)·a (1) propon(cid:14)·a asimismo reafirmar la cooperacio·n en el a·mbito del medio ambiente con el fin de poner en marcha un desarrollo sostenible en este pa(cid:14)·s e integrar este sector en las otras pol(cid:14)·ticas econo·micas. Tal cooperacio·n requerira· una intervencio·n del presupuesto comunitario. El Consejo Europeo de Luxemburgo de diciembre de 1997 aprobo· estas orientaciones e invito· a la Comisio·n a presentar propuestas convenientes. Estas fueron adoptadas por la Comisio·n el 4 de marzo de 1998 en su comunicacio·n: «Una estrategia europea para Turqu(cid:14)·a-primera propuestas operativas de la Comisio·n» (2). Este documento propone, en particular, reforzar las instituciones turcas que trabajan en el a·mbito del medio ambiente y desarrollar los recursos humanos en este sector. La formacio·n en materia de evaluacio·n de los peligros de la contaminacio·n medioambiental y de su prevencio·n esta· prevista tambie·n en la comunicacio·n. La aplicacio·n de estas acciones requerira· la intervencio·n del presupuesto comunitario y en particular del programa MEDA. Adema·s la Comisio·n destaca que Turqu(cid:14)·a es signataria de algunos convenios internacionales para la proteccio·n del medio ambiente, entre los que se encuentran el convenio de Barcelona sobre la proteccio·n del mar Mediterra·neo y el convenio de Basilea sobre el control de los movimientos transfronterizos de residuos peligrosos y su eliminacio·n. Las secretar(cid:14)·as de cada uno de estos convenios deben ser informadas en caso de infraccio·n. Adema·s, Turqu(cid:14)·a debe aplicar la decisio·n de la Organizacio·n de Cooperacio·n y Desarrollo Econo·mico (OCDE) de 30 de marzo de 1992 sobre el control de los movimientos transfronterizos de residuos destinados a operaciones de valorizacio·n. (1) COM(97)394 final. (2) COM(98)124 final. (98/C 354/16) PREGUNTA ESCRITA E-0635/98 de Jorge Hernandez Mollar (PPE) a la Comisio·n (9 de marzo de 1998) Asunto: Condiciones de promocio·n de los Ingenieros Te·cnicos espan(cid:152)oles en comparacio·n con otros casos ¿Es cierto que la Comisio·n admite o ha admitido las candidaturas de los poseedores de un Fachhochschuldiplom en los concursos u oposiciones generales para la provisio·n de plazas de categor(cid:14)·a A/LA en la Funcio·n Pu·blica europea? (98/C 354/17) PREGUNTA ESCRITA E-0636/98 de Jorge Hernandez Mollar (PPE) a la Comisio·n (9 de marzo de 1998) Asunto: Condiciones de promocio·n de los Ingenieros Te·cnicos espan(cid:152)oles en comparacio·n con otros casos ¿Considera la Comisio·n que el t(cid:14)·tulo Fachhochschuldiplom es el t(cid:14)·tulo ma·s elevado en Alemania o, por el contrario, considera que es el t(cid:14)·tulo universitario Hochschuldiplom el t(cid:14)·tulo ma·s elevado en dicho Estado miembro? (98/C 354/18) PREGUNTA ESCRITA E-0637/98 de Jorge Hernandez Mollar (PPE) a la Comisio·n (9 de marzo de 1998) Asunto: Condiciones de promocio·n de los Ingenieros Te·cnicos espan(cid:152)oles en comparacio·n con otros casos ¿Considera la Comisio·n que el t(cid:14)·tulo Fachhochschuldiplom acredita una cualificacio·n superior a la del t(cid:14)·tulo de Ingeniero Te·cnico? ¿Por que·?


title: 98/216/CE: Decisione del Consiglio del 9 marzo 1998 relativa alla conclusione, in nome della Comunità europea, della convenzione delle Nazioni Unite sulla lotta contro la desertificazione nei paesi gravemente colpiti dalla siccità e/o dalla desertificazione, in particolare in Africa

text: 19. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 83/1 II (Atti per i quali la pubblicazione non è una condizione di applicabilità) CONSIGLIO DECISIONE DEL CONSIGLIO del 9 marzo 1998 relativa alla conclusione, in nome della Comunità europea, della convenzione delle Nazioni Unite sulla lotta contro la desertificazione nei paesi gravemente colpiti dalla siccità e/o dalla desertificazione, in particolare in Africa (98/216/CE) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare il combinato disposto degli articoli 130 R, paragrafo 4 e 130 Y, e dell’articolo 228, paragrafi 2, prima frase, e 3, primo comma, vista la proposta della Commissione (1), visto il parere del Parlamento europeo (2), considerando che la Commissione ha partecipato, in nome della Comunità, ai negoziati per l’elaborazione di una convenzione internazionale sulla lotta contro la desertificazione, in base al mandato conferitole dal Consi- glio; considerando che detta convenzione è stata firmata in nome della Comunità a Parigi il 14 ottobre 1994; considerando che detta convenzione si prefigge di lottare contro la desertificazione e di attenuare gli effetti della siccità nei paesi gravemente colpiti dalla siccità e/o dalla desertificazione, in particolare in Africa, grazie a misure efficaci ad ogni livello, sostenute da intese internazionali di cooperazione e di partenariato, nell’ambito di un approccio integrato volto a contribuire al conseguimento di uno sviluppo sostenibile nelle zone colpite; (1) GU C 299 del 30. 9. 1997, pag. 1. (2) GU C 339 del 10. 11. 1997. considerando che la desertificazione è un grave problema ambientale, causato da complesse interazioni tra fattori fisici, biologici, politici, sociali, culturali ed economici; considerando che la Comunità ha adottato misure, fra cui atti legislativi, e ha sostenuto azioni nei settori contem- plati dalla convenzione e che ha il dovere, in tali materie, di confermare e proseguire il proprio impegno sul piano internazionale; considerando che la politica della Comunità nel settore ambientale contribuisce a promuovere, sul piano interna- zionale, misure destinate a far fronte ai problemi ambien- tali regionali o planetari, fra i quali rientra la desertifica- zione; considerando che la politica della Comunità nel settore della cooperazione allo sviluppo promuove lo sviluppo socioeconomico sostenibile dei paesi in via di sviluppo e, in particolare, di quelli svantaggiati, nonché la lotta contro la povertà nei paesi in via di sviluppo, obiettivi previsti anche dalla convenzione; considerando inoltre che la convenzione prevede disposi- zioni che consentono di realizzare azioni di tutela ambientale mediante la lotta contro la desertificazione nel mediterraneo settentrionale; che pertanto tali azioni con- tribuiscono altresì ad affrontare problemi ambientali in ambito regionale; considerando che la politica della Comunità nel settore della ricerca scientifica e tecnica contribuisce in misura notevole alla salvaguardia dell’ambiente e alla lotta con- L 83/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 19. 3. 98 tro la desertificazione, in particolare per mezzo di pro- grammi specifici di cooperazione scientifica e tecnologica con paesi terzi, nonché per mezzo delle iniziative previste dal programma per l’ambiente ed il clima nell’ambito del cambiamento globale; considerando che la conclusione della convenzione potrà essere presa in considerazione nell’ambito dell’adozione di eventuali misure relative ad azioni specifiche nel settore dello sviluppo economico e sociale; considerando che, nell’ambito delle rispettive competenze, la Comunità e gli Stati membri cooperano con i paesi terzi e le organizzazioni internazionali competenti; considerando che tutti gli Stati membri hanno già con- cluso la convenzione depositando i rispettivi strumenti di ratifica; considerando che la conclusione della convenzione da parte della Comunità contribuisce a realizzare gli obiettivi fissati negli articoli 130 A, 130 B e 130 U del trattato, Articolo 2 Il presidente del Consiglio è autorizzato a designare la persona o le persone abilitate a depositare lo strumento di ratifica della convenzione presso il segretario generale dell’organizzazione delle Nazioni Unite, a norma dell’arti- colo 34 della convenzione. Tale persona o tali persone depositano contemporanea- mente la dichiarazione di competenza allegata alla pre- sente decisione. Articolo 3 La posizione che la Comunità dovrà adottare nella confe- renza delle parti, allorché tale organismo dovrà emanare decisioni aventi effetti giuridici, sarà adottata dal Consi- glio a maggioranza qualificata su proposta della Commis- sione. Nella conferenza delle parti la Comunità sarà rappresen- tata dalla Commissione per le materie di competenza comunitaria. DECIDE: Articolo 4 Articolo 1 La presente decisione è pubblicata nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. La convenzione delle Nazioni Unite sulla lotta contro la desertificazione nei paesi gravemente colpiti dalla siccità e/o dalla desertificazione, in particolare in Africa, è approvata in nome della Comunità. Il testo della convenzione e la dichiarazione di compe- tenza di cui all’articolo 34, paragrafi 2 e 3, della conven- zione sono allegati alla presente decisione. Fatto a Bruxelles, addì 9 marzo 1998. Per il Consiglio Il Presidente G. BROWN