title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa- Parlamentet om udarbejdelsen af nye finansielle overslag for perioden 2000-2006

eurovoc_concepts:
Community budget
accession to the European Union
budgetary procedure
interinstitutional agreement
multiannual financial framework

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 18. 03. 1998 KOM(1998) 164 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM UDARBEJDELSEN AF NYE FINANSIELLE OVERSLAG FOR PERIODEN 2000-2006 km •lit ''H *. H ir»* i^Ji ajl *ju* t' ifafc. •*Jn*2ï. ;. v' A. i I Û-- V;fJ II'BI n 8SP Uglf: INDLEDNING 1 1. GRUNDLAGET FOR DEN NYE FINANSIELLE RAMME OG DE ØKONOMISKE ANTAGELSER 1. 1. Den økonomiske situation 1. 2. Finansielle overslag i faste 1999-priser 1. 3. De finansielle overslags varighed 1. 4. Antagelser vedrørende udvidelsen 2. DE NYE FINANSIELLE OVERSLAGS STRUKTUR 2. 1. Det nuværende Fællesskab 2. 2. Førtiltrædelsesstøtte 2. 3. Udgifter i forbindelse med tiltrædelsen 3. UDVIKLINGEN I DE FORSKELLIGE UDGIFTSOMRÅDER I DE FINANSIELLE OVERSLAG 3. 1. Landbrug (udgiftsområde 1) 3. 2. Strukturforanstaltninger (udgiftsområde 2) 3. 3. De interne politikker (udgiftsområde 3) 3. 4. Foranstaltninger udadtil (udgiftsområde 4) 3. 5. Administrationsudgifter (udgiftsområde 5) 3. 6. Reserver (udgiftsområde 6) 4. DE SAMLEDE LOFTER I DE FINANSIELLE OVERSLAG OG DE DISPONIBLE MARGENER UNDER LOFTET FOR DE EGNE INDTÆGTER 4. 1. Det samlede loft for bevillingerne til forpligtelser 4. 2. Fastlæggelsen af det samlede loft for bevillingerne til betalinger 4. 3. De disponible margener under loftet for de egne indlægter 2 2 2 3 3 3 3 4 4 4 5 7 10 16 19 20 21 21 21 22 1c PLANLÆGNINGEN AF UDGIFTERNE TIL TILTRÆDELSEN OG FINANSIERINGEN HERAF 5. 1. Udgifterne i forbindelse med tiltrædelsen 5. 2. Finansieringen af tiltrædelsen 5. 3. Medregning af indvirkningen af tiltrædelsen i de iinansielle overslag for et udvidet Fællesskab 23 23 24 24 TABELLER BILAG 16 INDLEDNING Kommissionen fremsatte i sin meddelelse "Agenda 2000"1, som den fremlagde i juli 1997, forslag om en finansiel referenceramme for perioden 2000-2006 med en forventet udvidelse af EU for øje. Den finansielle ramme viser, at det er muligt at finansiere videreudviklingen af de reformerede for de nuværende medlemsstater og på visse betingelser finansiere en række øst- og centraleuropæiske for Fællesskabets egne indtægter frem til 2006 fastholdes på 1,27% af BNI. landes og Cyperns tiltrædelse, samtidig med at fællesskabspolitikker loftet Denne meddelelse opfylder kravet i punkt 25 i aftalen mellem institutionerne af 23. oktober 1993 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren om, at Kommissionen inden den 1. juli 1998 skal forelægge et forslag til nye finansielle overslag. I disse finansielle overslag i fællesskabsbudgettet for de 15 nuværende medlemsstater og førtiltrædelsesstøtten til ansøgerlandene. Der skal også afsættes midler, som gør det muligt til sin tid at finansiere tiltrædelserne på de betingelser, der er anført i Agenda 2000. Denne meddelelse imødekommer således Det Europæiske Råd i Luxembourgs ønske om, at der foretages en klar sondring mellem de midler, der er afsat til de 15 nuværende medlemsstater, og de midler, der er beregnet for ansøgerlandene, både som førtiltrædelsesstøtte og som støtte i forbindelse med tiltrædelsen. lastlægges den generelle udvikling De finansielle overslag, som er beskrevet i denne meddelelse, stemmer overens med Kommissionens landbrugspolitik, fælles forslag strukturforanstaltningerne, førtiltrædelsesstøtten og garantifonden. vedrørende øvrige den Den beretning om gennemførelsen og fornyelsen af aftalen mellem institutionerne fra 1993, der vil blive fremlagt, viser, at dette instrument er med til at sikre en velordnet og kontrolleret udvikling i Fællesskabets udgifter i overensstemmelse med de midler, EU råder over, og at det tjener som en i fællesskab vedtaget reference for et bedre samarbejde mellem institutionerne under den årlige budgetprocedure. Under de første drøftelser om Agenda 2000 viste budgetmyndighedens to parter deres interesse for at bibeholde dette instrument. Oversigten over de finansielle overslag vil blive en integrerende del af den nye aftale mellem institutionerne. I første del af denne meddelelse gennemgås de grundlæggende antagelser, der er anvendt ved udarbejdelsen af den finansielle ramme, hvorefter de finansielle overslags struktur beskrives i anden del. I tredje del beskrives udviklingen inden for hvert enkelt udgiftsområde, og i fjerde del behandles de samlede lofter for udgifterne og de disponible margener under loftet for Fællesskabets egne indtægter. Endelig vedrører femte del planlægningen af de forventede udgifter i forbindelse med tiltrædelsen og finansieringen heraf. Agenda 2000: "Styrkelse og udvidelse al'Unionen", K()M(97) 2000 endelig udg. 1 C 1. GRUNDLAGET FOR DEN NYE FINANSIELLE RAMME OG DE ØKONOMISKE ANTAGELSER 1. 1. Den økonomiske situation Ved udarbejdelsen af de nye finansielle overslag er Kommissionen gået ud fra de seneste foreliggende kortsigtede økonomiske prognoser, som blev fremlagt i november 1997, og som er blevet anvendt ved justeringen af de finansielle overslag for regnskabsåret 19992. For perioden 2000-2006 har Kommissionen benyttet de samme mellemfristede økonomiske antagelser, som den omtalte i sin meddelelse "Agenda 2000", dvs. en vækst i BNI på 2,5% pr. år og en BNI-deflator på 2% pr. år. I dette tilfælde bruges sidstnævnte tal kun til at kontrollere, at de anslåede landbrugsudgifter, som evalueres i løbende priser, stemmer overens med landbrugsretningslinjen. Den seneste udvikling i Fællesskabets økonomi og de muligheder, som overgangen til Den Økonomiske og Monetære Unions 3. fase giver, underbygger de anvendte økonomiske antagelser. Med hensyn til ansøgerlandene er Kommissionen gået ud fra de seneste foreliggende økonomiske prognoser og har for årene efter 1999 anvendt en økonomisk vækst på mellemlang sigt på 4% pr. år. Disse prognoser vedrører ikke rammen for de finansielle overslag i den nærmeste fremtid, men de far indvirkning på de finansielle overslag efter tiltrædelsen. I bilag A opsummeres de forskellige økonomiske parametre, der er anvendt. 1. 2. Finansielle overslag i faste 1999-priser De foreslåede finansielle overslag er udarbejdet i faste 1999-priser, hvilket letter sammenligningen med budgettet for 1999, som er under udarbejdelse. Lofterne i de finansielle overslag for 1999 bruges desuden som udgangspunkt for den udvikling, der må forventes i den kommende periode. Dette prisgrundlag har også den fordel, at det kan anvendes under hele forhandlingsprocessen. Kommissionen har med henblik herpå omregnet de bevillinger, der oprindelig blev fremlagt i Agenda 2000 i 1997-priser, til faste 1999-priser ved brug af den seneste kendte deflator, hvilket ikke ændrer noget ved forslagene i Agenda 2000. Denne omregning giver mere præcise beløb, som afrundes til nærmeste 10 mio. euro. 2 Meddelelse fra Kommissionen af 25. 2. 1998 lil Rådet og Kuropa-I'arlamentel om teknisk justering for 1999 al de finansielle overslag på grundlag af udviklingen i BNI og i priserne, SKK(306) endelig udg. 1. 3. De finansielle overslags varighed Kommissionen har ligesom i Agenda 2000 valgt at fremlægge nye finansielle overslag, der gælder for en syvårig periode, da den mener, at det er nødvendigt med en periode af denne længde, hvis man skal kunne vurdere virkningerne af de foreslåede reformer af Fællesskabets politikker og virkningen af en første udvidelse. 1. 4. Antagelser vedrørende udvidelsen Disse forslag er baseret på de samme antagelser som Agenda 2000, nemlig at fem central- og østeuropæiske lande samt Cypern bliver medlemmer som led i en samlet, gradvis udvidelsesproces, som omfatter alle ansøgerlandene. Som teknisk arbejdshypotese antages det i denne meddelelse, at tiltrædelsen vil linde sted i 2002, uden at dette i øvrigt berører de beslutninger, der rent faktisk træffes. 2. DE NYE FINANSIELLE OVERSLAGS STRUKTUR Den vigtigste nyhed i den nye finansielle ramme vil være, al udgifterne til udvidelsesprocessen vil blive behandlet sideløbende med de beløb, der er afsat til de nuværende medlemsstater, hvad enten der er tale om førtiltrædelsesstøltc eller udgifter i forbindelse med nye medlemsstaters tiltrædelse. Der må dog sondres mellem førtiltrædelsesstøtten, hvis størrelse skal fastsættes allerede nu, og som skal medtages i de finansielle overslag inden for grænserne af det nuværende Fællesskabs ressourcer, og de udgifter, som tiltrædelsen medfører. Sidstnævnte udgifter kan nemlig først medtages i den finansielle ramme ved tiltrædelsen gennem en tilpasning af de finansielle overslag. Denne tilpasning skal både omfatte de nye behov, som tiltrædelsen medfører, og finansieringen heraf ved hjælp af de midler, som er afsat til formålet i Fællesskabet med 15 medlemsstater, og yderligere midler, som vil være til rådighed på grund af den stigning i Fællesskabets BNI, der følger af tiltrædelsen. 2. 1. Det nuværende Fællesskab Med hensyn til det nuværende Fællesskab tager den finansielle ramme, som Kommissionen foreslår, udgangspunkt i de nugældende finansielle overslags struktur, som efterhånden er velkendt. De forskellige udgiftskategorier er homogene og identificerer klart hovedområderne inden for Fællesskabets arbejde. Den finansielle landbrug, ramme strukturforanstaltninger og udadtil, Samhørighedsfonden), administrationsudgifter og reserver (opdelt i tre forskellige underområder: den monetære reserve, nødhjælpsreserven og garantireserven). følgende to foranstaltningerne (opdelt de i interne udgiftsområder: strukturfondene underområder: politikker, omfatter således seks 2. 2. Førtiltrædelsesstøtte Kommissionen har foreslået, at førtiltrædelsesstøtten finansieres ved hjælp af tre forskellige udgiftsområder i de finansielle overslag. Det nye styrkede Phare-program vil fortsat henhøre under udgiftsområdet for foranstaltninger udadtil. På landbrugs- og strukturområdet vil der blive indført to nye instrumenter, som der vil blive fremsat forslag til forordning om, og som kommer til at henhøre under henholdsvis udgiftsområdet strukturforanstaltninger. Formålet med denne sondring er at give ansøgerlandene mulighed for gradvis at vænne sig til Fællesskabets mekanismer og praksis. Der fremsættes også forslag om en samordningsforordning for at sikre, at målene for hvert af instrumenterne defineres klart, og at deres arbejde samordnes. landbruget og udgiftsområdet for for Kommissionen foreslår, at man inden for hvert af de tre nævnte udgiftsområder opfører de beløb, der skal afsættes til førtiltrædelsesstøtte, i et særligt underområde. På den måde kan man sikre, at der afsættes tilstrækkelige midler til både de 15 medlemsstater og ansøgerlandene, og samtidig gøre Fællesskabets indsats mere overskuelig. Efter at en tiltrådt, vil førtiltrædelsesstøtten, hvis størrelse ikke ændres, blive koncentreret om de lande, som ikke er med i den første gruppe. første gruppe af ansøgerlande er 2. 3. Udgifter i forbindelse med tiltrædelsen Udgifterne i forbindelse med nye medlemsstaters tiltrædelse kan ikke medtages i den finansielle ramme for det nuværende Fællesskab. Der forelages dog en specifik planlægning for udgiftsområde 1, 2, 3 og 5, som vil udgøre de 15 nuværende medlemsstaters forhandlinger. Denne planlægning, som fremgår af vedlagte tabel 2, er baseret på de samme retningslinjer og antagelser som Agenda 2000. fælles holdning under de kommende 3. UDVIKLINGEN I DE FORSKELLIGE UDGIFTSOMRÅDER I DE FINANSIELLE OVERSLAG Kommissionens forslag til den nye ramme for de finansielle overslag for Fællesskabet med 15 medlemsstater er vist i vedlagte tabel 1. Oversigten over de finansielle overslag skal godkendes af budgetmyndighedens to parter og vedlægges som bilag til den kommende aftale mellem institutionerne. Som bekendt er princippet i de finansielle overslag, at der fastsættes samlede udgiftslofter for en relativt lang periode. Derefter er det budgetmyndigheden, der fastlægger størrelsen og fordelingen af de årlige bevillinger inden for den ramme, der er fastlagt på forhånd. 3. 1. Landbrug (udgiftsområde 1) Kommissionen foreslår, at loftet for udgiftsområde 1 fortsat fastsættes i 1. landbrugsretningslinjen. På grundlag af de økonomiske prognoser, som Kommissionen benytter, vil udgiftsområde 1 i faste priser stige med 1,9% pr. år, hvilket vil give en stigning på 6,4 mia. euro fra 45,2 mia. euro i 1999 til 51,6 mia. euro i 2006 (i 1999-priser). Til gengæld foreslår Kommissionen, at man ændrer de udgifter, der finansieres af EUGFL, Garantisektionen, og som er omfattet af retningslinjen. Til det formål foreslår Kommissionen, at man reviderer forordningen om finansieringen af den fælles landbrugspolitik, og den vil senere fremsætte forslag om en ændring af beslutningen om budgetdisciplin3. Ud over markedsudgifterne og den direkte udligningsstøtte vil udgiftsområde 1 komme til at omfatte: • foranstaltningerne inden for politikken for udvikling af landdistrikterne, herunder de nuværende ledsageforanstaltninger, og de horisontale foranstaltninger inden for fiskerisektoren dyre- og plantesundhedsforanstaltninger af del den landbruget, landbrugs fødevaresektoren og landdistrikterne, og som opføres i et særskilt underområde, der er omfattet af det samlede beløb for landbrugsretningslinjen. førtiltrædelsesstøtten, vedrører der Da de fleste 2. i nominelle beløb, landbrugsforanstaltninger er defineret fremlægges analysen af udgifterne inden for udgiftsområde I i modsætning til de øvrige udgiftsområder i løbende priser på grundlag af en antagelse om en deflator på 2% pr. år. Tabellen i bilag B viser udviklingen i landbrugsudgifterne i løbende priser, som forventes at stige fra 40,4 mia. euro i 1999 til 49,9 mia. euro i 2006. Denne stigning i udgifterne på 9 mia. slår igennem allerede de første år, fra 2000 til 2003, hvorefter udgifterne stabiliseres. Stigningen skyldes først og fremmest, at man fra og med 2000 under landbrugsretningslinjen medregner de nye udgifter, der beløber sig til ca. 2,8 mia. Desuden forventes markedsudgifterne at stige med ca. 6,2 mia. fra 2000 til 2003, bl. a. på grund af reformen af landbrugspolitikken, som gradvis slår igennem. Det betyder, at den store margen under landbrugsretningslinjen, som forventes at være til rådighed på 1999-budgettet (ca. 4,8 mia. euro), gradvis vil blive mindsket i begyndelsen af perioden, så den når ned på ca. 3 mia. pr. år i perioden 2001-2003. Derefter forventes den regelmæssige stigning i retningslinjen og stabiliseringen af Rådets beslutning 94/729/KF af 31. oktober 1994 om budgetdisciplin (KIT L 293 af 12. 11. 1994). landbrugsudgifterne at skabe en stigende margen, som ventes at nå op på 9,7 mia. i 2006. tiltrædelsen bliver nødvendigt at Denne margen, som vil være særlig stor i slutningen af perioden, skal bruges til fiere forskellige formål. Den skal for det første gøre det muligt at dække udgifterne til udvidelsen, uden at det ved forhøje landbrugsretningslinjen. Kommissionen mener også, at der er brug for en stor margen på grund af risikoen for udsving på landbrugsmarkedet. Margenen skal også gøre det muligt til sin tid at ophæve overgangsordningerne for de nye medlemsstater. Kommissionen mener derfor ikke, der er grund til allerede nu at ændre loftet for udgiftsområde 1, men spørgsmålet skal tages op inden 2005. Kommissionen vil til sin tid tage kontakt med budgetmyndigheden i overensstemmelse med aftalen mellem institutionerne. Udgifterne under udgiftsområde 1 i de finansielle overslag venlcs at udvikle 3. sig som følger i den kommende periode: • Under den reformerede landbrugspolitik vil markedsudgifterne ifølge skønnene over den seneste udvikling på landbrugsmarkederne stige fra 37,8 mia. euro i 1999 til 43,7 mia. euro i 2006. Denne udgiftsstigning, som delvis skyldes virkningen af de foreslåede reformer inden for sektorerne for markafgrøder, mælk og oksekød, vil af landbrugspolitikken vil slå igennem, mens udgifterne forventes at stabilisere sig efter 2003. 2001-2003, hvor regnskabsårene fordelt over reformen være Udgifterne til eksportrestitutioner og interventionsforanstaltninger vil falde med omkring 4,8 mia. euro på grund af reformen (1,6 mia. for korn, 1,6 mia. for oksekød, 1,1 mia. for mejerisektoren og 0,5 mia. for andre sektorer, hvis udgifter indirekte er knyttet til de reformerede markedsordninger), da fællesskabspriserne vil af verdensmarkedspriserne. Desuden landbrugspolitikken resultere i en stigning i den direkte udligningsstøtte på ca. 8,2 mia. (1,6 mia. for korn, 3,6 mia. for oksekød og 3 mia. for mejerisektoren). reformen nærme sig vil De vigtigste forskelle i forhold til forslagene i Agenda 2000 skyldes bibeholdelsen af præmien for silokorn, en yderligere nedsættelse af mælkeprisen, en forhøjelse af mælkekvoterne og et fald i handyrpræmierne. Reformen af den fælles landbrugspolitik vil blive ledsaget af en styrket politik for udvikling af landdistrikterne, da de ændringer, som i de kommende år vil påvirke landbrugsmarkederne, også vil fa indflydelse på økonomien i landdistrikterne. ledsageforanstaltninger, der blev Under udgiftsområde 1 skal den nye politik for udvikling al* landdistrikterne i 1992 omfatte de (skovplantning, førtidspension og miljøvenligt landbrug), støtte til dårligt stillede områder, som finansieres under strukturfondenes mål 5a (herunder interventioner af denne art i mål 1-regioner), og KUGFL, Udviklingssektionens øvrige nuværende interventioner (uden for mål 1-regionerne) under mål 5a og 5b. indført med reformen Til gengæld vil EUGFL, Udviklingssektionen, under udgiftsområde 2 skulle finansiere interventionerne af samme art i mål 1 -regionerne med undtagelse af de nuværende ledsageforanstaltninger og støtten til dårligt stillede områder. Kommissionen mener ikke desto mindre, at de fællesskabsinstrumenter, der bidrager til udviklingen af landdistrikterne, må omorganiseres, og den fremlægger til udvikling af derfor en ny samlet landdistrikterne, som skal gælde for hele Fællesskabets område, uanset hvor pengene kommer fra. forordning om EUGFL's støtte Med hensyn til fiskerisektoren vil EUGFL, Garantisektionen, komme til at dække omstruktureringsforanstaltningerne for fiskerflåderne uden for mål 1-regionerne og de øvrige strukturforanstaltninger for fiskeri og akvakultur uden for mål I og 2- om regionerne strukturforanstaltninger for fiskeriet. overensstemmelse med forordning nye den i Bevillingerne til denne nye ledsagepolitik for udvikling af landdistrikterne og til foranstaltningerne for fiskeriet vil således stige fra 2,6 mia. i 1999 til 4,7 mia. i 2000 og forventes at nå op på 5 mia. i slutningen af perioden. • De dyre- og plantesundhedsforanstaltninger, der nu finansieres over artikel B2- 510 i budgettet under udgiftsområde 3, vil blive overført til udgiftsområde 1 på grund af deres tætte forbindelse med en landbrugspolitik, der sigter mod en produktion af høj kvalitet og fødevaresikkerhed. Det kan overvejes at afsætte omkring 100 mio. euro pr. år i den kommende periode. Til det tiltrædelsesforberedende instrument for landbruget afsættes der et fast beløb på 520 mio. euro pr. år (i 1999-priser) for hele perioden. Kommissionen fremlægger samtidig et forslag til forordning for delle liltrædelseslbrberedende instrument formål at finansiere de foranstaltninger, der skal forbedre landbrugsbedrifternes struktur, forarbejdnings- fiskeriprodukter, og plantesundhedskontrollen, veterinærkontrollen og kontrollen med fødevarernes kvalitet samt de integrerede foranstaltninger for udvikling af landdistrikterne. landbruget. Det skal have afsætningskanalerne landbrugs- for for og til 3. 2. Strukturforanstaltninger (udgiftsområde 2) I den kommende planlægningsperiode 2000-2006 vil bevillingerne til 1. strukturforanstaltninger beløbe sig til ca. 247 mia. euro for Fællesskabet med 15 medlemsstater, inklusive bevillingerne til finansiering af førtiltrædclsesstrukturstøttcn, som i alt beløber sig til 7 280 mio. euro. Der er tale om en konsolidering af forhøjelse, da de 15 samhørighedsbestræbelserne og endda en væsentlig medlemsstater alene vil få en samlet bevilling på næsten 240 mia. euro, hvilket skal sammenlignes med et samlet beløb på ca. 208 mia. (i 1999-priser) i perioden 1993- 1999. Bevillingerne til strukturforanstaltningerne, som vil blive reduceret en smule i perioden 2000-2006 på grund af den bevidste koncentration inden for strukturfondene som led i udfasningen, vil i gennemsnit falde med 1,4% pr. år, så de i 2006 når ned på 32 470 mio. euro mod 35 730 mio. euro for grundbevillingerne4 for 1999. De vil dog fortsat ligge langt over det niveau, man nåede op på i begyndelsen af den foregående periode (ca. 22 mia. i 1993 i 1999-priser). Kommissionen foreslår, at man under udgiftsområde 2, "Strukturforanstaltninger", sondrer mellem tre underområder, som omfatter henholdsvis strukturfondene, Samhørighedsfonden og det tiltrædelsesforbcredende strukturinstrument. Der fremlægges forslag til nye forordninger for alle disse instrumenter. Strukturfondene • Fordelingen af de samlede bevillinger I betragtning af den indsats, som endnu skal gøres i mål 1-regionerne, bl. a. inden for udvikling af infrastrukturerne og bekæmpelse af arbejdsløsheden, foreslås det, at dette måls andel af bevillingerne fastholdes på omkring to tredjedele af de samlede bevillinger til strukturfondene. 5% af de midler, der er afsat til strukturfondene, vil gå til fællesskabsinitiativer. Desuden vil 0,7% af strukturfondenes bevillinger gå til innovative foranstaltninger, som iværksættes på Kommissionens initiativ med henblik på at forbedre kvaliteten af interventionerne under mål 1 til 3. Endelig vil 0,3% af bevillingerne blive brugt til at finansiere foranstaltninger vedrørende teknisk bistand. • En reduktion af antallet afmål Det foreslås at reducere antallet af mål fra syv til tre, nemlig to regionale og et horisontalt. Mål 1 skal vedrøre fremme af udviklingen i tilbagestående regioner, det nye mål 2 skal vedrøre regioner under økonomisk og social omstilling, og det nye mål 3 skal vedrøre udvikling af de menneskelige ressourcer uden for de regioner, der er støtteberettigede under mål 1 og 2. En række af de foranstaltninger, der på nuværende tidspunkt finansieres under strukturfondene til et årligt beløb af ca. 2 mia. , vil ikke længere henhøre under Denne grundbevilling omfatter ikke de beløb, der er overført til regnskabsåret 1999 som følge af underudnyttelsen i de foregående regnskabsår, og som beløber sig til 3 294 mio. euro under hensyn til de beslutninger, der allerede er truffet, og Kommissionens forslag til tilpasning af de finansielle overslag efter bevillingsudnyttelsen i 1997. (Forslag til tilpasning af de finansielle overslag efter bevillingsudnyttelsen, forelagt af Kommissionen for Europa-Parlamentet og Rådet den 25. 2. 1998, SEK(98) 307 endelig udg. ). udgiftsområde 2, da det foreslås, at tilsvarende foranstaltninger fremover finansieres af EUGFL, Garantisektionen, under landbrugsretningslinjen. Der er tale om hele mål 5a-landbrug (uden for mål 1-regionerne), støtten til dårligt stillede områder i mål 1- (og 6-) regioner, interventioner under EUGFL, Udviklingssektionen, i de nuværende mål 5b-regioner og visse nemlig omstruktureringsforanstaltningerne for fiskerflåderne (uden for mål 1-regionerne) og de øvrige strukturforanstaltninger vedrørende fiskeri og akvakultur (uden for mål 1- og 2-regionerne). interventioner under mål 5a-fiskeri, • En geografisk koncentration af interventionerne Kommissionen foreslår en gradvis udfasning for de regioner, der ikke længere opfylder støttekriterierne under mål 1 og det nye mål 2. Der vil for de pågældende regioner blive indført en overgangsordning, som vil strække sig over seks år for mål 1 (eller syv år for de områder, som opfylder kriterierne for mål 2 i 1999) og Ure år for mål 2. Den andel af EU's befolkning, der er støtteberettiget under mål 1, vil falde til 20% i stedet for de nuværende 25%. Til gengæld kan støtten til de regioner, der fortsat er støtteberettigede, forhøjes, og de kan også modtage støtte til dårligt stillede områder, som finansieres af EUGFL, Garantisektionen, under udgiftsområde 1. Tilsvarende vil det nye mål 2 nu kun vedrøre 18% af EU's befolkning (når bortses fra de områder i mål 1-regionerne, som kommer til at henhøre under mål 2 i forbindelse med udfasningen). De beløb, der er afsat til de støtteberettigede regioner under mål 2, vil dog blive forhøjet, bl. a. på grund af, at der under mål 2 finansieres en række foranstaltninger for udvikling af de menneskelige ressourcer, som i disse regioner ikke længere finansieres under mål 3. Disse regioner kan desuden gennem EUGFL, Garantisektionen, under udgiftsområde 1 nyde godt af støtten til dårligt stillede områder og af de andre foranstaltninger for udvikling af landdistrikterne som led i den samlede programmering. • Udviklingen i strukturfondenes bevillinger Strukturfondenes bevillinger bliver således på 28 430 mio. euro i 2006, dvs. et gennemsnitligt fald på 2% pr. år i forhold til grundbevillingerne for regnskabsåret 1999 (32 730 mio. euro). Da strukturfondene ikke længere skal finansiere en række foranstaltninger, som EUGFL, Garantisektionen, overtager ansvaret for, bliver det gennemsnitlige fald på 1 % pr. år. 3. Samhørighedsfonden Samhørighedsfonden, som skal bidrage til finansieringen af miljøprojekter og transportinfrastrukturprojekter, vil blive videreført i sin nuværende form. Dens bevillinger vil fortsat være på 3 mia. euro pr. år for hele perioden. De medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger ligger under 90% af EU-gennemsnittet, vil være støtteberettigede, uanset om de deltager i ØMU's 3. fase eller ej. Der vil blive foretaget en midtvejsvurdering af, om de pågældende medlemsstater fortsat opfylder dette kriterium. De makroøkonomiske betingelser vil fortsat gælde, hvilket for de stater, der ikke deltager i ØMU's 3. fase, betyder, at der indføres et konvergensprogram, mens de stater, der deltager i ØMU's 3. fase, skal forelægge el stabilitetsprogram for Rådet. 4. Det tiltrædelsesforberedende strukturinstrument Der afsættes en bevilling på 1 040 mio. euro pr. år til det tiltrædelsesforberedende strukturinstrument instrument er at for hele perioden. Formålet med dette medfinansiere projekter på to områder: • transportinfrastrukturprojekter, bl. a. i forbindelse med de transcuropæiske net • miljøprojekter, der gør det muligt for modtagerlandene at overholde fællesskabets miljøregler. 3. 3. De interne politikker (udgiftsområde 3) De samlede bevillinger til de interne politikker vil gradvis stige fra 6 390 mio. 1. euro i 1999 til 7 600 mio. euro i 2006, dvs. en gennemsnitlig stigning på 2,5% pr. år. Kommissionen foreslår ikke nogen forhøjelse af loftet for dette udgiftsområde for regnskabsåret 2000 på grund af den margen, som forventes al være til rådighed på 1999-budgettet under dette loft. Kommissionen foreslår, at man derefter gradvis hæver loftet for udgiftsområde 3 til lidt over 1,2 mia. euro, dvs. et beløb svarende til det, Det Europæiske Råd i Edinburgh vedtog for en tilsvarende periode. 2. Udgiftsområde 3 i de nye finansielle overslag er det område, der vil stige mest, hvilket er udtryk for den store vægt, som Kommissionen vil lægge på de interne politikker, bl. a. på grund af det bidrag de kan yde til væksten og beskæftigelsen. Denne udvikling i de interne politikker skal foregå parallelt med integrationen af markederne, som forventes at skride væsentligt frem med overgangen til Den Økonomiske og Monetære Unions 3. fase. 10 De foranstaltninger, der skal sikre, at det indre marked fungerer effektivt, og hvor Fællesskabets indsats er af almen interesse, vil fortsat blive prioriteres højt af Fællesskabet og skal videreføres fremover. Finansieringen af de foranstaltninger, der på nuværende tidspunkt henhører under retlige og indre anliggender, fortjener utvivlsomt særlig opmærksomhed, når en del af dem som fastsat i Amsterdam traktaten bliver overflyttet til søjle 1, og når de foranstaltninger, som fortsat henhører under Unionens søjle 3, ifølge traktaten skal finansieres af Fællesskabet, medmindre andet besluttes. 3. Forhøjelsen af bevillingerne til udgiftsområde 3 skal gå hånd i hånd med en forøgelse af de interne politikkers effektivitet. Det kræver, at man under nøje overholdelse af nærhedsprincippet undgår at sprede pengene over et for stort antal programmer, da man ellers risikerer, at visse programmer ikke er store nok til at få en mærkbar virkning, især i et udvidet Fællesskab, og at forvaltningsarbejdet bliver uforholdsmæssigt stort i forhold til de forventede resultater. Det kræver sandsynligvis, at forvaltningsmetoderne for de forskellige programmer ændres, og at man undgår, at der kommer alt for mange små budgetposter. Frem for alt må prioriteterne for fællesskabets arbejde fastlægges klart, og forhøjelserne af budgetbevillingerne skal koncentreres om de vigtigste områder. Med henblik på en sådan større koncentration af indsatsen anførte Kommissionen i sin meddelelse Agenda 2000 fem hovedprioriteter for finansieringen af de interne politikker: de transcuropæiske net, forskning og innovation, uddannelse, indførelse af miljøvenlig for små og mellemstore virksomheder. foranstaltninger teknologi og til støtte 4. Disse prioriteter blev fastlagt på grundlag af kriterierne om, at de direkte eller indirekte skal være med til at øge beskæftigelsen, og at de skal medføre en værditilvækst for Fællesskabet i form af eksterne virkninger eller stordriftsfordele. Det viser sig nemlig, at man med koordinationsforanstaltninger alene ret hurtigt når grænserne for, hvad man kan opnå, hvis de ikke er baseret på et tilstrækkeligt bidrag fra fællesskabsbudgettet, så der skabes en katalysatorvirkning. De transeuropæiske net fordel indsats til Fællesskabets for de transcuropæiske transport-, energi- og telekommunikationsnet, som stadig kun råder over beskedne bevillinger i forhold til i den kommende periode. områdets vigtighed, vil blive Kommissionen fremlægger for øvrigt samtidig med denne meddelelse de nye finansielle regler for de transeuropæiske net. Hovedparten af bevillingerne går stadig til transportnettene. forøget betydeligt H De transeuropæiske transportnet yder et vigtigt bidrag til væksten og beskæftigelsen. Ud over de job, som er direkte forbundet med etableringen af nettene, er de med til at lette samhandelen og gør således det indre marked mere effektivt. De fremmer desuden anvendelsen af ny teknologi og udnytter direkte resultaterne af forskningen. Man må fremover fortsætte med at koncentrere indsatsen om et begrænset antal projekter og i størst muligt omfang skabe partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor. Finansieringsbehovene forventes at stige betydeligt i de kommende år. Det er nemlig kun tre eller fire af de 14 prioriterede projekter, som blev udvalgt af Det Europæiske Råd i Essen, der vil være afsluttet, når de nye finansielle overslag træder i kraft. Til gengæld vil de fleste af dem gå fra den indledende fase med feasibility-undersøgelser til den aktive anlæggelsesfase, hvilket vil kræve et større bidrag fra Fællesskabet i form af rentegodtgørelser og tilskud. Mens Fællesskabets gennemsnitlige bidrag i den nuværende periode er temmelig beskedent (ca. 4-5% af investeringerne), skal del op omkring 10%, for at Fællesskabet kan spille en aktiv rolle med hensyn til at få finansieringsplanerne til at hænge sammen. Ud over de 14 prioriterede projekter er der tidligere peget på en række andre vigtige projekter, som kan fa status som prioriterede projekter i de kommende år. Parallelt hermed vil den intelligente teknologi på transportområdet, som skal gøre det muligt at udnytte de for trafikstyringssystemerne, også gå fra pilotprojektfasen til gennemførelsesfasen. For de former indvirkning på europæisk plan, såsom navigationssatellitterne og jernbanetrafikstyringssystemet, vil der være behov for betydelige fællesskabsmidler. teknologi, som har en infrastrukturer mere eksisterende effektivt, inden bl. a. for Det betyder, at bevillingerne må forhøjes betydeligt, både på grund af den foreslåede stigning i Fællesskabets bidrag kombineret med tiltagende samlede investeringer i de 14 prioriterede projekter (der forventes en stigning på ca. 50% i nominelle beløb sammenlignet med perioden 1995-1999), og på grund af nødvendigheden af at afsætte større beløb til andre vigtige projekter og til trafikstyringsprojekter. Projekterne vedrørende transeuropæiske energi- og telekommunikationsnet vil også skride hurtigt fremad i de kommende år. • De transeuropæiske energinet skal sammenkoble gas- og elnettene. De skal gøre det muligt at sikre, at udbuddet af energi tilpasses bedst muligt til efterspørgslen, og således medvirke til at skabe en bæredygtig udvikling. Udbredelsen af informationsteknologierne opfylder samfundels behov, ikke kun økonomisk set, men også socialt. Investeringerne i informationsteknologi har afgørende betydning, ikke kun for de sektorer, som direkte beskæftiger sig med informationsteknologi, men også for mange andre erhvervssektorer, der benytter sig af informationsteknologi, som dermed bliver afgørende for konkurrenceevnen. 12 især indsatsen satcllitnettene og de mobile net, Under hensyn til den teknologiske udvikling vil inden for de transeuropæiske telekommunikationsnet, som oprindelig i 1995 var centreret om Euro-ISDN, blive udvidet til og centreret om tre nye hovedområder: basisncttene, og til de nye multimedieapplikationer; basistjenester baseret på Internettet, som bl. a. skal sikre flest muligt små og mellemstore virksomheder adgang til Intranet- og Extranet- tjenester mv. , der er tilstrækkelig sikre, så den elektroniske handel kan udvikle sig; og udvikling af telematiktjenester af almen interesse (uddannelse, medicin mv. ). På dette område er det Fællesskabets mål at sikre interoperabiliteten mellem nettene på europæisk plan. slotte som I betragtning af disse mål vil alle de transeuropæiske nets andel af bevillingerne til udgiftsområde 3 stige i den kommende periode i forhold til 1999. Forskning og innovation I det moderne samfund er frembringelse og udnyttelse af ny viden mere afgørende end nogensinde før for industriens konkurrenceevne og dermed også for den økonomiske vækst og beskæftigelsen. Den nye viden påvirker også livskvaliteten på mange forskellige områder (kommunikation, transport, energi, sundhed, miljø mv. ). Men udgifterne forskning og udvikling udgør kun 1,8% af det europæiske bruttonationalprodukt sammenlignet med henholdsvis 2,4% og 2,9% i USA og Japan. Vores vigtigste konkurrenter foretager enorme investeringer, så det er vigtigt, at Europa øger sin forskningsindsats og koordinerer den bedre. til Rammeprogrammet for forskning gør det muligt at gøre en mere effektiv indsats på EU-plan på grund af de lavere udgifter, den slørre ekspertise, der er til rådighed, problemernes fælleseuropæiske dimension eller deres forbindelse med det indre marked. De seneste års indsats har allerede gjort det muligt at stimulere hundredvis af netværk for samarbejde på tværs af grænserne, som omfatter tusinder af laboratorier, både offentlige og private, og titusinder af forskere, og dermed øge mange virksomheders teknologiske kapacitet. Mens Fællesskabets andel af de samlede forskningsudgifter i EU ikke oversteg 4% i 1996, anslås det, al ca. 8% af alle F&U- medarbejdere i medlemsstaterne deltager i projekter, der modtager støtte under rammeprogrammet. Det viser, at Fællesskabets spiller en katalysatorrolle. forskningspolitik I løbet af de kommende år skal Fællesskabet, som Kommissionen allerede foreslog i forbindelse med det femte rammeprogram for forskning5, koncentrere sin indsats om 5 Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) af 30. 4. 1997, KOM(97) 142 endelig udg. , EFT C 173 af 7. 6. 1997, s. 10, ændret den 11. 8. 1997 ved KOM(97) 439 endelig udg. , EFT C 291 af 25. 9. 1997, s. 15 og den I4. I. I9<)8 ved KOM(98) 8 endelig udg. Forslag for Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratom) indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002) af til Rådets afgørelse om det rammeprogram femte 13 et begrænset antal emner med hovedvægten på udnyttelsen af resultaterne og teknologioverførsel inden for EU. Det kræver, at bevillingerne forhøjes, så deres virkning for alvor kan mærkes. Det betyder, at forskningens andel af bevillingerne til udgiftsområde 3 mindst skal bibeholdes på samme niveau som for det fjerde rammeprogram for forskning. Uddannelse i Europa, som er stadig mere afgørende Kommissionen fremlagde i november 1997 en meddelelse med titlen "For et kundskabernes Europa"6, hvori den understregede den stigende betydning af udviklingen af kundskaberne for erhvervslivets konkurrenceevne, beskæftigelsen og livskvaliteten. De nye programmer på uddannelses- og ungdomsområdet har tre hovedformål: de skal gore det muligt at udnytte de muligheder, det europæiske samarbejde byder på, til at fremme livslang uddannelse, udvikle den kunnen og de kvalifikationer, der er nødvendige i et samfund, der er baseret på globaliseringen af kundskaberne, og styrke borgernes tilhørsforhold til EU gennem et europæisk uddannelsesområde. Disse formål skal nås ved at: • øge mobiliteten lærlinge, unge volontører og undervisere gennem en fordobling af antallet af deltagere i de eksisterende aktiviteter, såsom Erasmus, Comenius, Leonardo og volontørtjenesten for studerende, skoleelever, • udnytte informationssamfundets muligheder til at give så mange som muligt adgang til de undervisningsmetoder, der benytter sig af multimedia • • • • fremme den virtuelle mobilitet ved at oprette netværk mellem skoler, universiteter, uddannelsescentre og projekter for unge fremme erhvervelsen af sprogkundskaber og forståelsen for de forskellige kulturer for at få flest muligt EU-borgere til at deltage i et flersproget EU fremme innovation gennem europæiske pilotprojekter, som kan spille en rolle som katalysatorer eller laboratorier for nye undervisningsmetoder fremme udveksling af erfaringer og viden og fastlægge referencekriterier på uddannelsesområdet på europæisk plan. foranstaltninger, og Bevillingerne bør koncentreres om et begrænset antal gennemførelsen må forenkles, hvilket er særlig vigtigt på et tidspunkt, hvor et 30. 4. 1997, KOM(97) 142 endelig udg. , HIT C 173 af 7. 6. 1997, s. 30, ændret den I 1. 8. 1997 ved KOM(97) 39 endelig udg. , KIT C 291 af 25. 9. 1997, s. 16 og den 14. 1. 1998 ved K()M(98) 8 endelig udg. Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 12. 11. 1997 - For et kundskabernes Europa, KOM(97) 563 endelig udg. 14 stigende antal tredjelande får adgang til at deltage i programmerne, bl. a. som led i førtiltrædelsespolitikken. skal betragtning uddannelsesforanstaltningernes andel af bevillingerne under udgiftsområde 3 forhøjes i forhold til 1999. disse mål af I Anvendelse af miljøvenlig teknologi Miljøpolitikken vil få stadig større betydning fremover, både for at imødekomme borgernes ønsker og på grund af udviklingen i forbrugs- og produktionssystemerne, hvilket bekræftes af, at begrebet bæredygtig udvikling med Amsterdam-traktaten gøres til et af Fællesskabets mål. Selv om miljøpolitikken skal indgå i alle de øvrige fællesskabspolitikker, skal der lægges særlig stor vægt på at fremme miljøvenlig teknologi og anvende den i praksis. Det kræver, at de foranstaltninger, der er iværksat på området gennem Life programmet, bliver styrket, hvad enten der er tale om innovative tiltag og demonstrationsprojekter i forbindelse med anvendelsen af fællesskabsretten eller om teknisk bistand til de lokale myndigheder. Der kan f. eks. være tale om rene produktionsprocesser i de mest forurenende sektorer, nye metoder til behandling af industriaffald og metoder for genbrug af husholdningsaffald. forurening og Indførelsen af ny miljøvenlig teknologi kan være med til at skabe nye arbejdspladser, selv om det ikke er hovedformålet med den nye teknologi. Foranstaltninger til fordel for små og mellemstore virksomheder Der er ingen, der sætter spørgsmålstegn ved den vigtige rolle, som de små og mellemstore virksomheder spiller for den europæiske økonomi og for beskæftigelsen. De europæiske programmer for små og mellemstore virksomheder har til formål at gøre det muligt for disse virksomheder at udnytte alle de muligheder, det indre marked byder på, og at arbejde mere effektivt på europæisk plan takket være informationsformidling og udveksling af erfaringer, og at gøre det lettere for dem at fa adgang til fællesskabsprogrammerne og de finansieringsmuligheder, der findes på europæisk plan, herunder EIB og Den Europæiske Investeringsfond. Specielt vil udviklingen af finansieringsteknik til fordel for de små og mellemstore virksomheder fortsat spille en stor rolle inden for vækst- og beskæftigelsesinitiativerne. Ud over videreførelsen af de igangværende tiltag vil der i det næste flerårige program for små og mellemstore virksomheder blive lagt særlig vægt på de mindste virksomheder, og programmet skal hjælpe igangsætterne med at tå de kvalifikationer, de har brug for for at kunne oprette og drive en lille virksomhed på europæisk plan. 15 3. 4. Foranstaltninger udadtil (udgiftsområde 4) De samlede bevillinger til foranstaltningerne udadtil vil gradvis stige fra 1. 6 870 mio. euro i 1999 til 7 900 mio. euro i 2006, dvs. en gennemsnitlig stigning på 2% pr. år. Dette samlede loft omfatter også bevillingerne til finansiering af den førtiltrædelsesindsats, der gøres gennem Phare-programmet, som udskilles i et særligt underområde med et fast beløb på 1 560 mio. euro pr. år i hele perioden. Lofterne skal ikke tilpasses som følge af tiltrædelsen. Ligesom for udgiftsområde 3 mener Kommissionen ikke, at loftet for udgiftsområde 4 skal forhøjes for regnskabsåret 2000, da der efter al sandsynlighed vil være en stor disponibel margen på 1999-budgettet i forhold til loftet for dette udgiftsområde. Kommissionen foreslår, at loftet for udgiftsområdet derefter gradvis forhøjes med I mia. euro, hvilket svarer til ca. halvdelen af den forhøjelse, som Det Europæiske Råd i Edinburgh vedtog foren tilsvarende periode (i 1999-priser). Denne forhøjelse af loftet for udgiftsområde 4 skal gøre det muligt at dække de behov, som Kommissionen allerede har omtalt andetsteds, og at styrke samarbejdet med en række regioner i verden, som prioriteres højt. Det loft, der foreslås for udgiftsområde 4, omfatter ikke opførelsen af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) på budgettet. Som Kommissionen anførte i Agenda 2000 kan problemet med opførelsen af udviklingssamarbejdet med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet (AVS) på fællesskabsbudgettet blive aktuelt i 2005. lin række forslag, som er et resultal af den generelle ligevægt i den nye for bevillingerne under 2. finansielle ramme, medfører en stigning udgiftsområde 4: i behovet • Fra og med begyndelsen af den kommende periode er det nødvendigt med en forhøjelse af bevillingerne til Phare-programmet til brug for de lande, der modtager førtiltrædelsesstøtte; der vil være tale om en stigning på 200 mio. euro i forhold til det tilsvarende beløb, som Det Europæiske Råd i Cannes fastsatte for 1999. • Kommissionen foreslår derudover, at nødhjælpsreserven nedsættes med 150 mio. Dette forslag skal ledsages af en tilsvarende forhøjelse af aktionsposterne for finansiering af den humanitære bistand for at bibeholde Fællesskabets handlingsmuligheder i denne sektor, hvor Fællesskabet som verdens største donor af humanitær bistand traditionelt har spillet en aktiv rolle. 3. Efter vedtagelsen af Amsterdam-traktaten skal EU kunne spille en større rolle på den internationale scene og udnytte sine budgetinterventioner bedst muligt under hensyn til både globaliseringen og regionaliseringen af økonomierne. 16 Som Kommissionen allerede anførte i sin meddelelse Agenda 2000, er der en række områder, som må prioriteres højt i de kommende år. For det første skal Fælllesskabet i den kommende periode kunne styrke sit samarbejde med de nærmeste naboer, herunder både republikkerne i det tidligere Sovjetunionen, det i Middelhavsområdet. Dette bliver stadig vigtigere fremover, fordi visse af disse lande er naboer til ansøgerlandene. Den fremtidige udvikling i fællesskabets foranstaltninger udadtil skal derfor allerede nu tage sigte på et udvidet EU. tidligere Jugoslavien, Albanien og tredjelandene - tredjelandene i Middelhavsområdet lilnærmelsesstrategi, der blev i foregå Samarbejdet med fastlagt på overensstemmelse med den Barcelona-konferencen i november 1995, og med en senere oprettelse af et frihandelsområde, som kræver strukturtilpasninger i området, for øje. EU må derfor gøre en øget indsat for at støtte den politik for økonomisk og social tilpasning, som disse lande fører. skal - Tyrkiet vil fortsat nyde godt af Meda-programmel, og landets andel af de samlede bevillinger til dette program vil forblive uændret. I forbindelse med udbygningen af samarbejdet med Tyrkiet skal man desuden iværksætte den særlige foranstaltning for finansielt samarbejde eller andre former for støtte i samme størrelsesorden. - Det kan desuden overvejes at yde øget støtte til fredsprocessen i Mellemøsten, hvis de politiske forhold gør det nødvendigt og muligt. - EU har for nylig indgået partnerskabs- og samarbejdsaftaler med de fleste nye uafhængige stater. Parallelt med dette udvidede samarbejde skal Tacis- programmet blive ved med at finansiere teknisk bistand, og Tacis-midlerne skal i større grad spille en katalysatorrolle med hensyn til finansieringen af infrastrukturer og støtte til de små og mellemstore virksomheders investeringer. Med den forventede stigning i samhandelen for øje skal transportnettene og miljøbeskyttelse også prioriteres højt. - Fællesskabet skal også have de nødvendige midler til at fortsætte sit samarbejde med landene i det tidligere Jugoslavien og tilpasse samarbejdet efter omstændighederne. Støtten er stadig betinget af overholdelsen af de principper, der blev fastlagt i Dayton, og sigter mod genopbygning efter krigens ødelæggelser, økonomisk omstilling og indførelse af demokratiske institutioner. • Den humanitære bistand og fødevaresikkerheden vil også i de kommende år være blandt Fællesskabets vigtigste opgaver. Med hensyn til den humanitære bistand kan en overførsel af bevillinger fra fortolkes som en styrkelse af nødhjælpsreserven til aktionsposterne ikke 17 Fællesskabets indsats på området. Fællesskabets decentraliserede forvaltning af den humanitære bistand, som bl. a. er baseret på rammekontrakter om partnerskab med en række internationale organisationer og NCiO'er, har imidlertid givet gode resultater. Det er nødvendigt at forhøje bevillingerne, hvis Fællesskabet skal være mere aktiv i rehabiliterings- og udviklingsarbejdet, som indtil nu er foregået i tilknytning til den humanitære bistand, for at sikre, at nødhjælpsaktionerne også giver resultater på længere sigt. • Der skal også over Fællesskabets budget permanent kunne ydes den nødvendige finansielle støtte til gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), da princippet om, at aktionsudgifterne afholdes af Fællesskabet, medmindre Rådet træffer anden afgørelse med enstemmighed, er fastlagt i Amsterdam-traktaten. Som Kommissionen fastslog i Agenda 2000, forudsætter de beløb, der er fastlagt for udgiftsområde 4, al behovet for bevillinger på dette område ikke ændrer sig i væsentlig grad, hvilket ikke udelukker, at FUSP kan medføre udgifter af samme art under søjle 1. 4. De prioriteter, der en omtalt ovenfor, må ikke gennemføres på bekostning af samarbejdet med andre dele af verden eller Fællesskabets andre foranstaltninger udadtil. Samarbejdet med landene i Asien og Latinamerika skal videreføres med et mere regionalt sigte. Til det formål skal udviklingssamarbejdspolitikken, som især skal komme de mindst udviklede lande til gode, i betragtning af den økonomiske udvikling i disse to geografiske områder i de seneste år være ledsaget af en styrkelse af det økonomiske og politiske samarbejde med de forskellige regionale sammenslutninger til fordel for alle parter. • Med hensyn til den fælles fiskeripolitik skal fællesskabet fortsat være med i de internationale og regionale fiskeriorganisationer, og politikken for fiskeriaftaler skal videreføres, men gå i retning af samarbejdsaftaler og en udvidelse af nettet af eksisterende aftaler. foranstaltninger Fællesskabet skal desuden videreføre sine for demokratiet og menneskerettighederne, miljøet og skovene, støtte til NGO'er, sundhed og demografi samt rehabilitering og fjernelse af miner. Visse horisontale programmer skal bibeholdes, men ellers skal disse foranstaltninger indkorporeres i de regionale samarbejdsprogrammer, når del anses for nyttigt og muligt, så man opnår større sammenhæng og komplementaritet mellem de foranstaltninger, der gennemføres i et givet geografisk område. fordel til 18 3. 5. Administrationsudgifter (udgiftsområde 5) 1. De samlede bevillinger til administrationsudgifterne for et EU med 15 medlemsstater vil gradvis stige fra 4 730 mio. euro i 1999 til 5 300 mio. euro i 2006, dvs. en gennemsnitlig stigning på 1,7% pr. år. Ligesom for udgiftsområde 3 og 4 foreslår Kommissionen, at loftet for udgiftsområde 5 bibeholdes uændret i år 2000 i betragtning af den margen, som forventes at være disponible på 1999-budgettet i forhold til loftet for dette udgiftsområde. Den gradvise stigning over resten af perioden vil være på lidt over 550 mio. euro, elvs. tre femtedele af den stigning, som Det Europæiske Råd i Edinburgh vedtog for en tilsvarende periode. Næsten halvdelen af denne stigning skyldes den forventede kraftige stigning i 2. pensionsudgifterne, som ifølge de foreliggende prognoser, hvis pensionsordningen ikke ændres, vil medføre merudgifter på omkring 260 mio. euro i 2006, dvs. en gennemsnitlig stigning på over 6% pr. år i forhold til 1999. Stigningen i alle de øvrige udgifter for alle institutionerne må derfor ikke være over 1% pr. år i gennemsnit. Denne grænse kræver, at alle institutionerne overholder strenge retningslinjer for alle posterne inden for deres administrative forvaltning. • I forhold til antallet af godkendte stillinger i 1999 forventes antallet af ansatte generelt at være stabilt. Under den forudsætning vil personaleudgifterne dog alligevel stige på grund af medarbejdernes oprykning i en højere kategori og vedtægtsbestemte lønglidninger. De forskellige institutioner må regne med at skulle styrke visse aktiviteter, bl. a. som følge af Amsterdam-traktaten. Udgifterne må hovedsagelig dækkes gennem en intern omfordeling af de disponible menneskelige ressourcer. Generelt set må de centrale opgaver, som Kommissionen skal koncentrere sig om, identificeres klarere. Kommissionen har også til hensigt at gå aktivt videre med reformprogrammet for sin administration. Det må desuden tilstræbes at gøre forvaltningen af de operationelle programmer mere effektiv. Specielt må man ved gennemførelsen af alle programmerne sikre, at de finansierede projekter er store nok til, at man undgår uforholdsmæssigt store forvaltningsudgifter. På bygningsområdet er de programmer, som Rådet og Europa-Parlamentet har påbegyndt i de seneste år, afsluttet eller vil være det i 1999, og de tilsvarende 19 udgifter vil derfor stabilisere sig. Der størrelsesordenen 50 mio. euro til følgende projekter: forventes yderligere udgifter i - For Kommissionen er der især tale om genindflytning i Berlaymont-bygningen følge af i forbindelse hermed flytninger og om en omstruktureringen af Kommissionens bygninger. række som - Domstolen skal sanere og udvide sin bygning. Revisionsretten regner også med at bygge til. • Det betyder, at de øvrige administrative driftsudgifter skal være uændrede i faste priser i hele perioden. 3. 6. Reserver (udgiftsområde 6) Den monelære reserve Som anført i Agenda 2000 foreslår Kommissionen, at man gradvis nedlægger den monetære reserve, da reformen af den fælles landbrugspolitik vil nedbringe restitutionernes andel af landbrugsudgifterne drastisk og dermed gøre de samlede landbrugsudgifter meget mindre følsomme over for udsving i dollarkursen i forhold til euroen. Da virkningerne af reformen af den fælles landbrugspolitik først vil slå igennem i løbet af regnskabsåret 2001 og træder gradvis i kraft for oksekøds- og mejerisektoren, foreslås det at gå frem på en tilsvarende måde ved afskaffelsen af den monetære reserve. Den vil ligesom nu ligge på 500 mio. euro i løbende priser i 2000 og 2001, hvorefter den vil blive reduceret til 250 mio. euro i 2002 og afskaffet fra og med 2003. tilsvarende ændring af beslutningen om Dette forslag skal budgetdisciplin. ledsages af en Nødhjælpsreserven Som Kommissionen allerede forklarede i sin beretning om gennemførelsen af aftalen mellem institutionerne har nødhjælpsreserven været yderst nyttig, når man skulle opfylde presserende behov for humanitær bistand. Den er dog ikke altid blevet brugt på den måde, det oprindelig var planlagt. Da der er tale om et forholdsvis stort beløb, er anvendelsen blevet foregrebet under udarbejdelsen af budgettet, og aktionsposterne har haft tendens til at være underbudgetteret. Nødhjælpsreserven bør igen anvendes til sit oprindelige formål, som er at opfylde behov, der virkelig er nye og uforudseelige. 20 Under disse omstændigheder skulle det være muligt at nedsætte reserven til 200 mio. euro pr. år (i 1999-priser) fra og med år 2000. Det kræver dog, at aktionsposterne under udgiftsområde 4 forhøjes tilsvarende. Garantireserven Formålet med garantireserven er at tilføre garantifonden midler og i mindre grad at udføre direkte betalinger, hvis fonden ikke har tilstrækkelige midler. Det beløb, der er afsat til reserven, har gjort det muligt for fællesskabets udlånsvirksomhed at udvikle sig tilfredsstillende, og garantifonden er nået op på sit målbeløb på 10% af de samlede garantiforpligtelser. Som Kommissionen anfører i sin nye rapport om garantifondens virke, må man konstatere, at garantifondens interventioner aldrig har oversteget 5% af de samlede garantiforpligtelser. Kommissionen foreslår derfor i samme rapport, al tilførselssatsen sænkes til 6% af de nye lånegarantier, og at garanti reserven samtidig nedsættes til 150 mio. euro (i 1999-priser) fra og med år 2000, samtidig med at der opretholdes en tilsvarende udlånskapacitet. 4. DE SAMLEDE LOFTER I DE FINANSIELLE OVERSLAG OG DE DISPONIBLE MARGENER UNDER LOFTET FOR DE EGNE INDTÆGTER 4. 1. Det samlede loft for bevillingerne til forpligtelser Det samlede loft for bevillingerne til forpligtelser vil stige fra 103,4 mia. euro i 1999 til 105,2 mia. i 2006, dvs. en gennemsnitlig stigning på 0,2% pr. år i faste priser, inklusive førtiltrædelsesstøtten. Disse udgiftslofter, som stiger ganske svagt i et Fællesskab med 15 medlemsstater, omfatter det samlede beløb for retningslinjen, hvor der vil være en stor uudnyttet margen, så længe Fællesskabet har sin nuværende sammensætning. 4. 2. Fastlæggelsen af det samlede loft for bevillingerne til betalinger 1. For den kommende periode foreslår Kommissionen en gennemsnitlig årlig stigning på 1,2% i loftet for bevillingerne til betalinger, hvilket er en større stigning end for bevillingerne til forpligtelser, selv om loftet for bevillingerne til betalinger i hele perioden vil være lavere end loftet for bevillingerne til forpligtelser. Efter en periode med stærk vækst vil bevillingerne til forpligtelser have tendens til at stabilisere sig i den kommende periode. Det betyder, at finansieringen af de allerede indgåede forpligtelser vil spille en stadig større rolle ved fastlæggelsen af loftet for 21 bevillingerne til betalinger i forhold til årets nye forpligtelser. Det er således logisk, at forskellen mellem loftet for bevillingerne til forpligtelser og loftet for bevillingerne til betalinger gradvis mindskes i løbet af den kommende periode. Ved fastlæggelsen af loftet for bevillingerne til betalinger er der også taget hensyn til det nye betalings- og forskudssystem, som vil blive indført med lovgivningen om strukturfondene. 2. Da der altid er mulighed for, at forpligtelserne i praksis vil blive indfriet hurtigere eller langsommere end forudset i teorien, er det vigligt, at man i den kommende aftale mellem institutionerne bibeholder proceduren for tilpasning til bevillingsudnyttelsen. På den måde kan budgetmyndighedens to parter efter forslag fra Kommissionen tilpasse det samlede loft for bevillingerne til betalinger til den faktiske indfrielse for at opveje en eventuel forsinkelse i ét regnskabsår, som så indhentes i et senere regnskabsår. Det kan her eventuelt blive nødvendigt at anvende en del af den disponible margen under loftet for de egne indtægter. 4. 3. De disponible margener under loftet for de egne indtægter På dette grundlag vil loftet for bevillingerne til betalinger i faste 1999-priser blive forhøjet fra 96,4 mia. euro i 1999 til 104,6 mia. euro i 2006. Dette loft vil ud fra de økonomiske prognoser, som Kommissionen anvender, udgøre en faldende procentdel af Fællesskabets BNI, idet det vil falde fra 1,23% i 1999 til 1,13% i 2006. Dette loft over bevillingerne til betalinger vil betyde, at der er en stor margen under loftet for de egne indtægter, som gradvis vil stige til 0,14% af BNI i 2006. Hvad angår anvendelsen af denne margen må der fra og med regnskabsåret 2002 sondres mellem margenen for uforudsete udgifter og den margen, der skal dække udgifterne ved tiltrædelsen. På grundlag af erfaringerne mener Kommissionen, at margenen for uforudsete udgifter må fastsættes til 0,03% af Fællesskabets BNI. Hvis den økonomiske vækst bliver lavere end forventet, skal den virkning, det vil la på loftet over de egne indtægter, opvejes af denne margen på 0,03%. Den skal også gøre det muligt at finansiere tilpasningerne til bevillingsudnyttelsen og eventuelle revisioner af de finansielle overslag. Kommissionen foreslår, at den anden del af margenen under loftet for de egne indtægter, som gradvis vil stige fra 0,02% af BNI i 2002 til 0,11% i 2006, dvs. en forventet modværdi, der vil stige fra 1,3 mia. euro i 2002 til 10,5 mia. euro i 2006 (i 1999-priser), skal være disponibel til tiltrædelsen i de finansielle overslag for Fællesskabet med 15 medlemmer. 22 5. PLANLÆGNINGEN AF UDGIFTERNE TIL TILTRÆDELSEN OG FINANSIERINGEN HERAF 5. 1. Udgifterne i forbindelse med tiltrædelsen Vedlagte tabel 2 viser de udgifter, der ifølge Agenda 2000 forventes i forbindelse med tiltrædelsen. Denne planlægning er forbundet med de finansielle overslag for det nuværende Fællesskab gennem de beløb, der er disponible til tiltrædelsen. Den vil udgøre de 15 medlemsstaters fælles forhandlingsposition. Udgiftsområde 1 På grundlag af de nuværende skøn vil udgifterne til markedsforanslaltningerne udgøre mellem 1,1 mia. og 1,4 mia. euro pr. år i løbende priser, når den direkte støtte ikke medregnes. Dertil kommer de styrkede ledsageforanstaltninger, som omfatter specifik moderniseringsstøtte finansieres over det tiltrædelsesforberedende instrument, og som i løbende priser tegner sig for et beløb, der stiger fra 0,6 til 2,5 mia. pr. år. Hvis man for sammenlignelighedens skyld til orientering omregner dette til 1999-priser, stiger det beløb, der skal afsættes, fra 1,6 mia. i 2002 til 3,4 mia. i 2006. støtte, der svarende til den Udgiftsområde 2 De nye medlemsstater vil få en samlet bevilling på næsten 40 mia. euro (i 1999- priser), som gradvis vil stige fra 3 750 mio. euro i 2002 til 12 080 mio. euro i 2006. På grundlag af de nuværende økonomiske prognoser vil det samlede for udgiftsområde 2 med den forhøjelse, som foretages som følge af tiltrædelsen, udgøre den samme procentdel af det udvidede Fællesskabs BNI som i 1999. loft Udgiftsområde 3 Mange af programmerne under udgiftsområde 3 vil blive stærkt påvirket af tiltrædelsen. Det gælder bl. a. de politikker, hvor befolkningen eller sproget (uddannelse, kultur, information mv. ) er afgørende kriterier, og alle de programmer, der er med til at få det indre marked til at fungere godt (statistikker, standardisering, administrativt samarbejde og kontrol). Udbygningen af de transeuropæiskc net vil også lå øget betydning i et udvidet Fællesskab, hvilket både berører de nye medlemsstater og det nuværende Fællesskab. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at afsætte en gennemsnitlig bevilling på 800 mio. euro pr. år, dvs. en stigning på 10% i forhold til Fællesskabet med 15 medlemsstater. 23 Udgiftsområde 5 Tiltrædelsen vil medføre store merudgifter for institutionerne; udgifternes størrelse vil afhænge af de betingelser, der tiltrædelsesforhandlingerne. Institutionerne skal jo kunne arbejde på en række nye sprog, klare en udvidelse af deres opgaver og modtage statsborgere fra de nye medlemsstater. Kommissionen har ligesom ved den foregående udvidelse anslået, at de gennemsnitlige udgifter vil beløbe sig til 400 mio. euro pr. år, stigende fra 370 mio. i begyndelsen af perioden til 450 mio. i slutningen af perioden. fastsættes under 5. 2. Finansieringen af tiltrædelsen Tabel 2 viser de bevillinger til betalinger, der skal dække udgifterne til tiltrædelsen. De vil stige gradvis, efterhånden som de nye forpligtelser udmunder i betalinger. Tabellen viser også, hvor pengene skal komme fra. Landbrugsudgifterne skal finansieres fuldt ud af den disponible margen under retningslinjen, og der kræves derfor ingen forhøjelse af lofterne i de finansielle overslag. Når udgifterne til udvidelsen er medregnet, vil der først være en væsentlig margen tilbage under retningslinjen i slutningen af perioden, dvs. 2005-2006. De bevillinger til betalinger, der svarer til de andre udgiftsområder, vil både blive dækket af de disponible midler, der er afsat til delte formål i de finansielle overslag for de 15 medlemsstater, og af de yderligere egne indtægter, som forhøjelsen af HU\s BNI som følge af tiltrædelsen medfører. På grundlag af de nuværende overslag over BNI vil de disponible midler overstige behovet for bevillinger til betalinger. De nettomidler, der ikke anvendes, vil så blive lagt til margenen for uforudsete udgifter, som vil stige fra 0,03% af BNI i Fællesskabet med 15 medlemsstater til 0,06% af BNI i det udvidede Fællesskab. 5. 3. Medregning af indvirkningen af tiltrædelsen i de finansielle overslag for et udvidet Fællesskab Ved hver tiltrædelse vil Kommissionen foreslå en tilpasning af de finansielle overslag under hensyn til de faktiske betingelser for tiltrædelsen og på grundlag af den planlægning, der er vist i tabel 2. i forbindelse med Denne tilpasning vil bestå i en forhøjelse af lofterne for udgiftsområde 2, 3 og 5, for al udgifterne tiltrædelsen kan alholdes. Til gengæld vil landbrugsretningslinjen ikke blive forhøjet ved tiltrædelsen, da de nye udgifter vil blive dækket af den eksisterende margen under retningslinjen. Retningslinjen vil dog blive beregnet ved brug af en uændret beregningsmetode på grundlag af parametrene for et udvidet Fællesskab, hvor man bl. a. fra og med 2003 lager hensyn til en øget økonomisk vækst, som skyldes, at vækstraten er højere i de central- og østeuropæiske lande. 24 Tabel 1 : Oversigt over de finansielle overslag Mio. euro - 1999-priser - Bevillinger til betalinger 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 1. LANDBRUG(*) Herat f0r-tiltrwdelsesst0tte 45. 205 46. 050 46. 920 47. 820 48. 730 49. 670 50. 630 51. 610 520 520 520 520 520 520 520 2. STRUKTURFORANSTALTNINGER 39. 025 36. 640 37. 470 36. 640 35. 600 34. 450 33. 410 32. 470 Strukturfondene Samhorighedsfonden Det tiltrasdelsesforberedende instrument tidligere tilpasninger (**) 3. INTERNE POLITIKKER 4. FORANSTALTNINGER UDADTIL heraff0r-tiltra9delsesforanstaltninger 5. ADMINISTRATION 6. RESERVER Monetaer reserve Nodhjaslpsreserve Garantireserve 32. 731 3. 000 3. 294 6. 386 6. 870 4. 723 1. 192 500 346 346 32. 600 3. 000 1. 040 33. 430 3. 000 1. 040 32. 600 3. 000 1. 040 31. 560 3. 000 1. 040 30. 410 3. 000 1. 040 29. 370 3. 000 1. 040 28. 430 3. 000 1. 040 6. 390 6. 710 6. 880 7. 050 7. 230 7. 410 7. 600 6. 870 1560 4. 730 850 500 200 150 7. 070 1. 560 4. 820 850 500 200 150 7. 250 1. 560 4. 910 600 250 200 150 7. 430 1. 560 5. 010 350 0 200 150 7. 610 1. 560 5. 100 350 0 200 150 7. 790 1. 560 5. 200 350 0 200 150 7. 900 1560 5. 300 350 0 200 150 LOFT FOR BEVILLINGER TIL FORPLIGTELSER 103. 401 101. 530 103. 840 104. 100 104. 170 104. 410 104. 790 105. 230 LOFT FOR BEVILLINGER TIL BETALINGER 96. 380 98. 800 101. 650 102. 930 103. 520 103. 810 104. 170 104. 560 Loft for bevillinger til betalinger (i % af BNI) 1,23% 1,24% 1,24% 1,22% 1,20% 1,18% 1,15% Margen 0,04% 0,03% 0,03% Disponible midler i forbindelse med tiltraedelsen 0,03% 0,02% 0,03% 0,04% 0,03% 0,06% 0,03% 0,09% Loft for egne indtsgter 1,27% 1,27% 1,27% 1,27% 1,27% 1,27% 1,27% 1,13% 0,03% 0,11% 1,27% Cj (*) Loftet svarer til landbrugsretningslinjen. «s. (**) Inkl beløbet for EØS-mekanismen og Kommissionens forslag om tilpasning efter bevillingsudnyttelsen i 1997. Tabel 2: Udgifter i forbindelse med tiltrædelsen og finansieringen heraf Mio. euro - 1999-priser - 2002 2003 2004 2005 2006 Udgifter Udgiftsomrade 1 (*) Udgiftsomrade 2 Udgiftsomrade 3 Udgiftsomrade 5 1. 600 3. 750 730 370 2. 030 5. 830 760 410 2. 450 7. 920 790 450 2. 930 3. 400 10. 000 12. 080 820 450 850 450 Bevillinger til forpligtelser i alt 6. 450 9. 030 11. 610 14. 200 16. 780 (1) Bevillinger til betalinger i alt 4. 140 6. 710 8. 890 11. 440 14. 220 Disponible finansieringskilder Finansiering af landbrugsudgifterne ved udnyttelse af den disponible margen under retningslinjen Disponible midler afsat til tiltraedelsen i den finansielle ramme for EUR 15 (skon) Stigning i de egne indtaegter pa grund af stigningen i BNI som folge af tiltraedelsen (skon) 1. 600 2. 030 2. 450 2. 930 3. 400 1. 280 3. 300 5. 680 8. 060 10. 470 3. 440 3. 510 3. 580 3. 660 3. 740 (2) Disponible finansieringskilder i alt 6. 320 8. 840 11. 710 14. 650 17. 610 Udvikling i margenerne under loftet for egne indtaegter Margen (2)-(1) 2. 180 2. 130 2. 820 3. 210 3. 390 Margen i den finansielle ramme for EUR 15 (0,03% af BNI) 2. 520 2. 580 2. 650 2. 720 2. 780 Samlet disponibel margen i det udvidede Faellesskab (skon) 4. 700 4. 710 5. 470 5. 930 6. 170 Samlet margen i % af det udvidede Faellesskabs BNI 0,05% 0,05% 0,06% 0,06% 0,06% (*) Anslåede udgifter i 1999-priser til sammenligningsbrug. Kun skøn i løbende priser kan anvendes i praksis. BILAG A Grundlæggende økonomiske oplysninger Mia. euro - 1999-priser 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 BNI EUR 15 7804,3 7999,4 8199,4 8404,4 8614,5 8829. 8 9050,6 9276,9 BNI nye medlemsstater BNI I ALT 291,9 303,6 315,7 328,4 341,5 8696,3 8918,1 9145,6 9378,9 9618,3 Vaekstprognoser 2000 - 2001 2002 - 2006 BNI EUR 15 BNI nye medlemsstater BNI udvidet Faellesskab Deflator 2,5% 4,0% 2,0% 2,5% 4,0% 2,6% 2,0% K> BILAG B Skøn over udviklingen i landbrugsudgifterne (løbende priser) Mio. euro 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Landbrugsretningslinjen (lobende priser) (*) 45. 205 46. 940 48. 750 50. 630 52. 600 54. 650 56. 790 59. 020 Landbrugsudgifter (lobende priser) 40. 400 42. 650 45. 710 47. 515 49. 040 49. 250 49. 270 49. 360 EUR 15 (**) 40. 400 42. 120 45. 170 46. 965 48. 480 48. 680 48. 680 48. 760 Den reformerede landbrugspolitik (markedsforanstaltninger) Ledsageforanstaltninger for udvikling af landdistrikter og horisontale foranstaltninger for fiskeriet 37. 800 37. 275 40. 280 42. 035 43. 510 43. 670 43. 620 43. 670 2. 600 4. 745 4. 790 4. 830 4. 870 4. 910 4. 960 4. 990 Dyre- og plantesundhedsforanstaltninger 100 100 100 100 100 100 100 F0r-tiltraedelsesst0tte (***) 530 540 550 560 570 590 600 Margen 4. 805 4. 290 3. 040 3. 115 3. 560 5. 400 7. 520 9. 660 Anslaede udgifter til tiltraedelsen (p. m. ) 1. 700 2. 200 2. 700 3. 300 3. 900 (*) Retningslinje gældende for de 15 medlemsstater. Hypotese med deflator på 2% pr. år 2000 til 2006. (**) For regnskabsåret 1999 foregriber det anførte beløb ikke det præcise beløb, der vil blive foreslået i FBF. (**) 520 mio. i faste 1999-priser. ISSN 0254-1459 KOM(98) 164 endelig udg. DOKUMENTER DA 09 01 10 Katalognummer : CB-CO-98-187-DA-C ISBN 92-78-32441-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg l°\


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 762/98 van Georg JARZEMBOWSKI aan de Commissie. Feitelijke niet-toepassing van de vereenvoudigde douanevoorschriften in Griekenland

eurovoc_concepts:
Greece
Union transit
carrier
customs regulations
customs territory (EU)
customs union
free zone
harbour installation
legal code
simplification of formalities

formats: html pdf print

text: C 323/68 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 21. 10. 98 (98/C 323/90) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0754/98 van Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) aan de Commissie (18 maart 1998) Betreft: Beperking van het REGIS-initiatief voor ultraperifere regio(cid:146)s in het kader van Agenda 2000 In Agenda 2000 handhaaft de Commissie de ultraperifere regio(cid:146)s als regio(cid:146)s van doelstelling 1, ondanks het feit dat hun BBP hoger ligt dan 75% van het communautaire gemiddelde. In dezelfde Agenda 2000 heeft de Commissie het echter ook over een beperking van het aantal communautaire initiatieven, waarbij het REGIS-initiatief voor ultraperifere regio(cid:146)s in tegenstelling tot de vorige programme- ringsperiodes niet is opgenomen onder de nieuwe doelstellingen. Zoals de Commissie weet is het REGIS- initiatief na het operationele programma voor de Canarische eilanden van het EFRO het tweede investerings- programma op de Canarische eilanden, en levert het aanzienlijke middelen voor de ontwikkeling van de plaatselijke economie en voor de bevordering van hernieuwbare energiebronnen, om maar twee dingen te noemen. De bijzondere aandacht die de ultraperifere regio(cid:146)s krijgen in het Verdrag van Amsterdam, dat voorziet in specifieke maatregelen in verband met de voorwaarden voor toegang tot de structuurfondsen en tot horizontale gemeenschapsprogramma(cid:146)s, lijkt daarentegen te wijzen op de noodzaak van een specifiek initiatief voor deze regio(cid:146)s, een rol die het REGIS-programma tot dusver heeft vervuld. Acht de Commissie het noodzakelijk om tijdens de volgende programmeringsperiode een communautair initiatief voor de ultraperifere regio(cid:146)s vast te stellen naar het voorbeeld van REGIS I en REGIS II? Hoe wil de Commissie de eventuele verdwijning van het REGIS-initiatief compenseren, gezien de belangrijke financie¤le bijdrage van dit programma aan de Canarische economie en samenleving? Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (21 april 1998) De Commissie is voornemens bijzondere aandacht te besteden aan de ultraperifere regio(cid:146)s. In haar voorstellen voor nieuwe verordeningen betreffende de Structuurfondsen van 18 maart 1998 (1) voorziet zij namelijk in een specifieke gelijkstelling van deze regio(cid:146)s met de regio(cid:146)s van doelstelling 1, ook als hun bruto binnenlands product (BBP) per inwoner lager is dan 75 % van het communautaire gemiddelde. De Commissie is van plan de acties die tot nog toe in het kader van REGIS I en REGIS II worden ondernomen, in de programma(cid:146)s voor doelstelling 1 te integreren om te komen tot een thematische concentratie, voorts om het beheer en de administratie te vereenvoudigen en tenslotte om de acties doeltreffender te maken. Wat de intensiteit van de communautaire steunverlening betreft, zullen de ultraperifere regio(cid:146)s net als de andere regio(cid:146)s van doelstelling 1 profiteren van de inspanning om de begrotingsmiddelen op doelstelling 1 te concentreren. (1) COM(98) 131. (98/C 323/91) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0762/98 van Georg Jarzembowski (PPE) aan de Commissie (18 maart 1998) Betreft: Feitelijke niet-toepassing van de vereenvoudigde douanevoorschriften in Griekenland De douane in Griekenland ontzegt scheepvaartmaatschappijen zonder concrete reden de mogelijkheid om in de havens van Piraeus, Thessaloniki en Heraklion te lossen goederen volgens de zogeheten vereenvoudigde regeling communautair douanevervoer overeenkomstig art. 448 van Verordening (EEG) nr. 2454/93 (1) te laten afhandelen. De autoriteiten hebben de genoemde drie havens als geheel tot (cid:132)vrije zone(cid:148) verklaard. Daardoor worden de bevrachters die van deze havens gebruik maken, verplicht zich aan de met deze (cid:132)vrije zones(cid:148) verbonden formaliteiten te houden, en wel ongeacht of de goederen per container worden vervoerd of niet. Deze formaliteiten omvatten tot vijftien verschillende procedurele stappen en kosten veel tijd en geld. Tegen deze achtergrond zou ik de Commissie het volgende willen vragen:


title: PREGUNTA ESCRITA n. 784/98 del Roberta ANGELILLI a la Comisión. Normativa italiana sobre comercio

eurovoc_concepts:
EU control
European Commission
Italy
application of EU law
discount store
job cuts
national law
restriction on competition
shopping centre
trade licence

text: 9. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 310/129 (98/C 310/173) PREGUNTA ESCRITA E-0784/98 de Roberta Angelilli (NI) a la Comisio·n (18 de marzo de 1998) Asunto: Normativa italiana sobre comercio El reciente Decreto legislativo sobre «Reglamentacio·n en materia de comercio» aprobado por el Consejo de Ministros de la Repu·blica Italiana el 16 de enero de 1998 (aplicacio·n de la delegacio·n legislativa del art(cid:14)·culo 4 de la Ley 59/97) preve· la plena supresio·n de la licencia para los pequen(cid:152)os comercios de hasta 300 m2 (art(cid:14)·culo 4), la supresio·n de la inscripcio·n en el Registro de los comerciantes auto·nomos para emprender la actividad comercial (art(cid:14)·culo 5) y la unificacio·n de las 14 listas de mercanc(cid:14)·as que existen actualmente en dos sectores u·nicamente: alimentario o no alimentario (apartado 1 del art(cid:14)·culo 5). Estas normas podr(cid:14)·an provocar una aute·ntica anarqu(cid:14)·a en los mercados y graves desequilibrios, con repercusiones perjudiciales para los comercios pequen(cid:152)os, que equivalen a unas 900. 000 pequen(cid:152)as empresas; podr(cid:14)·an adema·s suponer la pe·rdida de unos 60. 000 puestos de trabajo. Hay que subrayar que, con este decreto, el valor actual de las licencias de comercio (considerable en muchos casos) quedar(cid:14)·a reducido a cero y supondr(cid:14)·a un perjuicio econo·mico para quienes las hubieran adquirido anteriormente, por lo que cabr(cid:14)·a hipotizar una violacio·n del art(cid:14)·culo 85 del Tratado CE. En efecto, se crear(cid:14)·an unas condiciones ventajosas para los nuevos comercios, que podr(cid:14)·an llevar a cabo actividades de competencia desleal precisamente porque no estar(cid:14)·an obligados a hacer frente, como antes, a coste alguno por emprender una actividad comercial. Por u·ltimo, la liberalizacio·n que se introduce en relacio·n con las superficies de hasta 300 m2 servira· so·lo para provocar una excesiva proliferacio·n de mini-supermercados, almacenes y tiendas de saldos en una realidad como la italiana, en la que la superficie media de las tiendas es de unos 100-120 m2. A la luz de los hechos expuestos, ¿puede decir la Comisio·n: si puede considerarse que dichas medidas se contraponen a las disposiciones de las Directivas 1. 64/223/CEE (1) y 68/363/CEE (2) en materia de comercio al por menor y al por mayor; 2. si cabe considerar que dichas medidas se contradicen con cuanto afirma el «Libro Verde sobre el comercio» (Bolet(cid:14)·n de la Unio·n Europea › suplemento 2/97), el cual, aun manifesta·ndose a favor de una mayor liberalizacio·n del sector, subraya la necesidad de compatibilizar dicha medida con la proteccio·n de los puestos de trabajo; 3. 4. si no se corre el riesgo de que dichas normas perjudiquen a la libre competencia; cua·l es su opinio·n general sobre este asunto? (1) DO 56 de 4. 4. 1964, p. 863. (2) DO L 260 de 22. 10. 1968, p. 1. Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (28 de mayo de 1998) La Comisio·n esta· realizando un minucioso examen del problema al que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, y le informara· de su resultado lo ma·s ra·pidamente posible. (98/C 310/174) PREGUNTA ESCRITA P-0787/98 de Doeke Eisma (ELDR) a la Comisio·n (5 de marzo de 1998) Asunto: El tejo·n (Meles meles) amenazado en el Reino Unido ¿Esta· al tanto la Comisio·n del denominado informe Kerb en el que se sen(cid:152)ala que au·n no se ha demostrado cient(cid:14)·ficamente que el tejo·n sea el transmisor de la tuberculosis bovina al ganado? ¿Esta· igualmente al corriente de la recomendacio·n contenida en ese mismo informe de exterminar en los pro·ximos cinco an(cid:152)os a todos los tejones en diez zonas de 100 kms2 cada una, para verificar los resultados de dicho informe y de la propuesta de exterminar a todos los tejones en una zona de dimensiones similares en la que se haya detectado la tuberculosis bovina, lo que costar(cid:14)·a la vida a unos 10. 000 a 15. 000 tejones? ¿No considera la Comisio·n que este experimento resulta muy poco recomendable? ¿No considera la Comisio·n que dicho experimento va en contra de la pol(cid:14)·tica en materia de proteccio·n de la naturaleza llevada a cabo actualmente en el Reino Unido, y que a su vez se deriva de la pol(cid:14)·tica comunitaria en este a·mbito, con lo que tambie·n contraviene a esta u·ltima?


title: WRITTEN QUESTION No. 782/98 by James PROVAN to the Commission. Hens in battery cages

eurovoc_concepts:
Community body
application of EU law
foodstuffs legislation
intensive livestock farming
laying poultry
plant health legislation
protection of animals
recruitment
veterinary inspection
veterinary legislation

text: C 310/128 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 9. 10. 98 Kaaviokuvan 3 perusteella voidaan todeta, etta¤ 31. joulukuuta 1997 la¤hes 90 % maksattamatta olevista ma¤a¤ra¤rahoista oli pera¤isin ta¤ma¤nhetkiselta¤ ohjelmakaudelta. Aiemmat maksusitoumukset on suurelta osin maksatettu. Lisa¤ksi komissio ka¤sittelee ta¤lla¤ hetkella¤ vuosilta 1994(cid:150)1997 pera¤isin olevia tietoja, jotka koskevat rakennera- hastojen maksusitoumus- ja maksuma¤a¤ra¤rahoja seka¤ maksattamatta olevien ma¤a¤rien kehitysta¤ rahastoittain ja ja¤senvaltioittain. Tyo¤n tulokset saatetaan budjettivallan ka¤ytta¤ja¤n tietoon. (98/C 310/172) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0782/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): James Provan (PPE) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Ha¤kkikanat Ha¤keissa¤ pidetta¤vien munivien kanojen suojelun miniminormeja koskevan direktiivin 88/166/ETY (1) 7 artiklan mukaan komission on tehta¤va¤ tarkastuksia normien yhtena¤isen soveltamisen varmistamiseksi. Nyt kun ela¤inla¤a¤kinta¤valvontapiiri on nimetty uudelleen ja se on muuttanut uuteen pa¤a¤majaan seka¤ saanut lisa¤a¤ tarkastajia, voiko komissio sanoa kuinka monta ha¤kkikanoja koskevaa tarkastusta tehtiin vuonna 1997 ja uskooko komissio siihen, etta¤ direktiivin sa¤a¤nno¤kset 88/166/ETY pannaan ta¤yta¤nto¤o¤n asianmukaisesti kaikissa ja¤senvaltioissa? (1) EYVL 74, 19. 3. 1988, s. 83. Komission ja¤senen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (16. huhtikuuta 1998) Elintarvike- ja ela¤inla¤a¤kinta¤toimistolla on eritta¤in laaja toimintakentta¤ sen valvoessa sita¤, miten yhteiso¤n ela¤inla¤a¤kinta¤-, elintarvike- ja kasviensuojelulainsa¤a¤da¤nto¤a¤ pannaan ta¤yta¤nto¤o¤n. Elintarvike- ja ela¤inla¤a¤kinta¤toimistossa on ta¤lla¤ hetkella¤ 46 tarkastajaa. Osa toimiston nykyisista¤ ela¤inla¤a¤kinna¤n tarkastusresursseista ka¤yteta¤a¤n jo nyt nimenomaisesti ela¤inten hyvinvoinnin valvontaan, vaikkakin ta¤ma¤n alan toiminta muodostaa ta¤ta¤ nykya¤ vain pienen osan toimiston tarkastustyo¤sta¤. Koska naudan spongiformisiin enkefalopatioihin (BSE) liittyva¤sta¤ valvonnasta on aiheutunut suunnaton tyo¤taakka ja koska toimiston on ta¤ytynyt reagoida terveysalan ha¤ta¤tilanteisiin, vuoden 1997 tarkastusohjelmaan ei ollut mahdollista sisa¤llytta¤a¤ arvoisan parlamentin ja¤senen mainitsemaa ela¤inten hyvinvointia. Komissio lisa¤a¤ kuitenkin merkitta¤va¤sti toimistossa tyo¤skenteleva¤n henkilo¤sto¤n ma¤a¤ra¤a¤, jotta toimisto voisi ottaa toteuttaakseen kaikki sen toimialaan kuuluvat tehta¤va¤t. Rekrytointiprosessi ja henkilo¤sto¤n va¤ltta¤ma¤tto¤ma¤n koulutuksen toteuttaminen vieva¤t luonnollisesti jonkin aikaa. Komissio on kuitenkin tietoinen siita¤, miten ta¤rkea¤na¤ kaikkia ela¤inten hyvinvointiin liittyvia¤ na¤ko¤kohtia pideta¤a¤n. Ela¤inten hyvinvointi otetaan asianmukai- sesti huomioon tulevissa pa¤a¤to¤ksissa¤ niiden voimavarojen kohdentamisesta, joita elintarvike- ja ela¤inla¤a¤kinta¤- toimisto tarvitsee voidakseen toteuttaa tehta¤va¤nsa¤. Elintarvike- ja ela¤inla¤a¤kinta¤toimisto ottaa ka¤ytto¤o¤n riskien arviointiin perustuvan ja¤rjestelma¤n, jolla tarkastus- ka¤ynnit asetetaan ta¤rkeysja¤rjestykseen. Ta¤ma¤n ja¤rjestelma¤n avulla varmistetaan se, etta¤ tarkastusohjelmassa otetaan tasapuolisesti huomioon erilaiset siihen kohdistuvat valvonta- ja tarkastusvaatimukset