title: Komission tiedonanto jäsenvaltioille aluepolitiikasta ja kilpailupolitiikasta : Keskittämisen ja johdonmukaisuuden lujittaminen

eurovoc_concepts:
Structural Funds
competition policy
eligibility criteria
eligible region
regional aid
regional policy

text: 26. 3. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 90/3 Komission tiedonanto j…senvaltioille aluepolitiikasta ja kilpailupolitiikasta KESKITT´MISEN JA JOHDONMUKAISUUDEN LUJITTAMINEN (98/C 90/03) Vuonna 1996 komissio laati ensimm…isen kertomuksensa Euroopan unionin taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesi(cid:220) osta. Kertomuksessa mainitaan, ett… resurssien kohdista(cid:220) minen ongelma(cid:220)alueille eli keskitt…minen on avainkysy(cid:220) mys, jolla voidaan vaikuttaa koheesiopolitiikan tehok(cid:220) kuuteen (kohta 6. 2), ja siin… mainitaan, ett… ’’kohdennet(cid:220) taessa voimavaroja ep…edullisimmassa asemassa oleville alueille j…senmaiden ja komission on yhteisvoimin puu(cid:220) tuttava siihen ep…johdonmukaiseen tilanteeseen, ett… osa alueista saa vain kansallista aluetukea ja toiset taas vain unionin aluepoliittista tukea. Hyv…ksynn…st… unionin alu(cid:220) etuen piiriin pit…isi tulla yksi kriteeri j…senmaiden sis…isen aluetuen my‰nt…miselle’’ (luku 7). j…lkeen j……neill… alueilla edelleen mahdollisuus jatkaa tukeaan sellaisen hedelm…l(cid:220) lisen toiminnan luomiselle ja kehitt…miselle, jota toteute(cid:220) ja alueilla, taan kehityksess… jotka ovat k…ym…ss… l…pi taloudellista tai sosiaalista muu(cid:220) tosta. Aiempi kokemus on osoittanut, ett… tehokkaaseen alueiden kehitt…miseen pyritt…ess… tukitoimia ei pit…isi si(cid:220) rotella laajoille ja hajanaisille alueille. Rahoitusta, jolla yhteis‰ osallistuu alueiden kehitt…miseen, on keskitett…v… entist… enemm…n, jotta saavutettaisiin riitt…v… m……r…llinen tehokkuus. T…h…n sis…ltyy muun muassa niiden Euroo(cid:220) pan unionin alueiden m……rittely, jotka ovat kaikkein ep…(cid:220) edullisimmassa asemassa. Komission hein…kuussa 1997 hyv…ksym…ss… Agenda 2000 (cid:220)asiakirjassa painotettiin toistamiseen, ett… rakenteellisia tukitoimia on keskitett…v… maantieteellisesti enenev…ss… jotta ne tulisivat n…kyv…mmiksi, tehokkaam(cid:220) m……rin, miksi, ja ne olisivat entist… johdonmukaisempia unionin kilpailupolitiikan kanssa(cid:216)(˛). Komissio ilmoitti samassa asiakirjassa, ett… alueellisen tuen kattavuutta pienennet(cid:220) t…isiin. Keskitt…misen tavoite on aivan yht… t…rke… yhteis‰n kil(cid:220) pailupolitiikan kannalta (Euroopan yhteis‰n perustamis(cid:220) sopimuksen 92, 93 ja 94 artikla), sill… keskitt…misen avulla on mahdollista rajoittaa maantieteellisesti v……risty(cid:220) mi…, joita alueille kohdistetut kansalliset tuet aiheuttavat, samalla kun tuetaan alueita, joiden kehitys ei ole pysynyt muiden vauhdissa. koskevassa Sis…markkinoita toimintasuunnitelmassaan komissio ilmoitti uusista alueellisen tuen suuntaviivoista. Suuntaviivoilla pyrit……n eroavuuksien v…hent…miseen kes(cid:220) kitt…m…ll… tukea. 1. (cid:217)Ongelmanasettelu Keskitt…minen: Huolimatta kehityksest…, jota on tapahtu(cid:220) nut sen j…lkeen, kun yhteis‰n aluepolitiikkaa alettiin to(cid:220) teuttaa, Euroopan unionin rajojen sis…ll… on edelleen merkitt…vi… rakenteellisia eroavaisuuksia. Yksi t…m…n po(cid:220) litiikan perustavoitteista on kuitenkin lis…t… taloudellista ja sosiaalista koheesiota Euroopan yhteis‰n perustamis(cid:220) sopimuksen 130 a artiklan mukaisesti. Jotta t…h…n p……(cid:220) m……r……n voitaisiin p……st…, Euroopan unionilla on oltava (˛)(cid:217)’’Aluejaosta tulee n…in yhten…isempi, ja alueet vastaavat mahdollisimman pitk…lle perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti j…senvaltioiden tukemia alueita. ’’ Johdonmukaisuus: P……t‰ksenteko Euroopan unionissa on menettely, johon liittyy useita, eri toimielinten toimival(cid:220) taa edustavia tahoja. Erityisesti t…m… p…tee aluepolitiik(cid:220) kaan. Komission yksinomaiseen toimivaltaan kuuluu sen varmistaminen, ett… kansalliset tuet ja aluekartat, joista j…senvaltiot ilmoittavat Euroopan yhteis‰n perustamisso(cid:220) pimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ovat sopi(cid:220) muksen tavoitteiden mukaisia. Teht…v…t, jotka liittyv…t alueellisten talouksien kehitt…miseen solidaarisesti, kuu(cid:220) luvat taas ensisijaisesti alueellisille ja kansallisille viran(cid:220) omaisille Euroopan unionin osallistuessa niihin rakenne(cid:220) tukipolitiikallaan. Rakennerahastoista saatava tuki toteu(cid:220) tetaan muun muassa osallistumalla sellaisten j…rjestelyjen yhteisrahoitukseen, joilla tuetaan tuottavia sijoituksia ja jotka laaditaan ja toteutetaan kansallisella tai alueellisella tasolla. T…llaiset tukitoimet edustavat vain suhteellisen pient… osaa j…senvaltioiden alueille my‰nt…m…st… koko(cid:220) naistuesta. T…st… seuraa, ett… EAKR:n tulisi my‰nt…… tu(cid:220) kea vain alueille, joille j…senvaltiot itse my‰nt…v…t alueel(cid:220) lista tukea, t…m…n tietenk……n est…m…tt… sit…, ett… ne voi(cid:220) vat halutessaan tukea my‰s muita alueita. Koska kansal(cid:220) lisille aluetukitoimille on saatava ennakkoon lupa unio(cid:220) nin kansallisia tukia koskevan politiikan mukaisesti, niin my‰s alueet, jotka ovat oikeutettuja saamaan tukea ra(cid:220) kennerahastoista, olisi sis…llytett…v… kansallisten aluetuki(cid:220) j…rjestelyiden piiriin. Koska mukana kuitenkin on vaikut(cid:220) tamassa tahoja, joiden toimivalta, tavoitteet ja aikataulut ovat erilaisia, on vaikeaa sovittaa yhteen n…it… kahta po(cid:220) C 90/4 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 26. 3. 98 litiikkaa. Asianomaiset tahot, kuten alueelliset ja paikal(cid:220) liset viranomaiset, sek… Euroopan parlamentti, ovat ar(cid:220) vostelleet vallitsevaa tilannetta. tion kohdealueiden nime…mist… koskeville p……t‰ksille asi(cid:220) anomaisen j…senvaltion ehdotuksen pohjalta. Alueilla, joille voidaan nykyisin my‰nt…… tukea rakenne(cid:220) rahastoista, mutta jotka eiv…t kuitenkaan kuulu kansallis(cid:220) ten aluetukitoimien piiriin 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettujen poikkeusten mukaisesti, voi(cid:220) daan osallistua pk(cid:220)yritysten hyv…ksi tarkoitettujen tuki(cid:220) j…rjestelyiden rahoitukseen sek… sellaisten tukij…rjestelyi(cid:220) den rahoitukseen, jotka liittyv…t ymp…rist‰‰n tai tutki(cid:220) mukseen, ja tehd… se summilla, jotka eiv…t ole yht… suu(cid:220) ria kuin 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan nojalla tukikelpoisiksi katsotuille alueille my‰nnetty tuki. N…ill… alueilla rakennerahastot eiv…t kykene houkuttelemaan suuria yrityksi… sijoittamaan alueelle, vaikka t…m… olisi aluekehityksen kannalta eritt…in toivottavaa sen muka(cid:220) naan tuoman pirist…v…n vaikutuksen vuoksi sek… sen t…h(cid:220) den, ett… se tarjoaa p……syn maailmanmarkkinoille. T…st… johtuen t…llaisen ep…johdonmukaisen tilanteen jatkumi(cid:220) nen ei ole suotavaa poliittisesti eik… taloudellisesti. Komissio pyrki jo rakennerahastoista annettujen asetus(cid:220) ten tarkistuksen yhteydess… vuonna 1993 saamaan j…rjes(cid:220) telyt johdonmukaisemmiksi. My‰hemmin, komission ja j…senvaltioiden m……ritt…ess… tavoitteen 2 sek… tavoitteen 5b mukaiset kelpoisuusehdot t…ytt…vi… alueita, komissio toistuvasti rohkaisi j…senvaltioita tekem……n ehdotuksia, jotka olisivat yhdenmukaisia kansallisen tuen piiriin kuu(cid:220) luvien alueiden kanssa. Nyt on luotava periaatteet ja m……ritelt…v… keinot, joiden avulla t…ll… alalla edistyt……n merkitt…v…sti ennen rakennerahastojen seuraavaa ohjel(cid:220) makautta (2000(cid:134)2006). Tavoiteltuun johdonmukaisuuteen sis…ltyy siis se, ett… kaikissa j…senvaltioissa ne alueet, jotka saavat tukea ra(cid:220) kennerahastosta, voivat kuulua my‰s aluetukij…rjestelyn piiriin. Rakennerahastojen tukitoimet jakautuvat nelj……n aluei(cid:220) siin perustuvaan tavoitteeseen, jotka ovat tavoitteet 1, 2, 5b ja 6. T…h…n saakka neuvosto on m……ritellyt yksimielisesti ta(cid:220) voitteen 1 mukaiset alueet komission ehdotuksen poh(cid:220) jalta. Periaatteessa n…m… ovat NUTS II (cid:220)alueita, joilla BKT henke… kohti (ostovoimavakiona laskettu) on alle 75 prosenttia yhteis‰n keskiarvosta. Kuten koheesiora(cid:220) haston kertomuksen 6. 2 kohdassa kuitenkin todetaan, ’’vuoden 1993 poliittinen kompromissi johti 7,4 miljoo(cid:220) nan ihmisen (cid:134) kahdeksan prosenttia unionin v…est‰st… (cid:134) sis…llytt…miseen tavoitteen 1 piiriin, vaikka alueiden BKT on yli 75 prosenttia unionin keskiarvosta’’. Tavoitteen 6 mukaiset alueet eli alueet, joilla v…est‰tiheys on v…hemm…n kuin kahdeksan henke… neli‰kilometri… kohti, m……riteltiin kolmen uuden j…senvaltion liittymis(cid:220) asiakirjassa vuonna 1995. Neuvoston vahvistamien asetuksissa olevien s……nn‰sten mukaisesti komissio on m……ritt…nyt tavoitteiden 2 ja 5b mukaiset alueet yhteis‰n sosioekonomisten kriteerien sek… kansallisten valintakriteerien pohjalta toimien kiinte(cid:220) …ss… yhteisty‰ss… j…senvaltioiden kanssa. J…senvaltiot l…(cid:220) hett…v…t komissiolle alueita koskevat ehdotuksensa, joista j…senvaltiot j…lkeen neuvottelevat komission kanssa. Kuten edell… mainittiin, se seikka, ett… menette(cid:220) lyss… on mukana vaikuttamassa erilaisia tahoja, joilla kul(cid:220) lakin on oma toimivaltansa, sek… poikkeavat k…yt…nn‰t aikataulujen soveltamisessa hankaloittivat yrityksi… v…(cid:220) hent…… ep…johdonmukaisuuksia viimeisimm…n ohjelma(cid:220) kauden aikana, vaikka t…h…n olisi ollut tilaisuus. t…m…n 2. (cid:217)Katsaus nykyiseen tilanteeseen 2. 2. (cid:217)Tilastotietoja 2. 1. (cid:217)Johdonmukaisuus: komission, neuvoston ja j…senvalti(cid:220) oiden yhteinen vastuu Yhteis‰politiikkojen historiassa kilpailupolitiikan mukai(cid:220) set edellytykset t…ytt…v…t alueet m……ritettiin ensimm…isin… k…ytt…en komission vuonna 1988 julkaisemaa menettely(cid:220) tapaa (EYVL C 212, 12. 8. 1988); komissio oli kuitenkin jo vuonna 1979 tarkentanut ja t…ydent…nyt periaatteita, joilla alueellista tukea koordinoitiin. Kansallisiin tukiin liittyv…t kysymykset kuuluvat komission yksinomaiseen toimivaltaan, ja se antaa hyv…ksynt…ns… kunkin j…senval(cid:220) Vuosina 1994(cid:134)1999 kaikkiaan 50,6 prosenttia 15 j…sen(cid:220) valtion muodostaman Euroopan unionin v…est‰st… asuu alueilla, joille voidaan my‰nt…… yhteis‰n rakennetukea, ja 46,7 prosenttia asuu alueilla, jotka kuuluvat 92 artik(cid:220) lan 3 kohdan a ja c alakohdan piiriin. N…ist… luvuista n…(cid:220) kyy, ett… tietyt rakennerahastojen tukeen oikeutetut alu(cid:220) eet eiv…t voi samaan aikaan saada kansallista aluetukea. Seuraavassa kahdessa taulukossa esitet……n, miten n…m… alueet vastaavat toisiaan. On syyt… korostaa, ett… alla esi(cid:220) tetyt luvut ovat vain suuntaa antavia, sill… ker…tyt tiedot kattavat koko Euroopan unionin, ja ohjelmakauden ai(cid:220) kana alueissa tapahtuutietty… asiaankuuluvaa kehityst…. 26. 3. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 90/5 RAKENNERAHASTOISTA TUKEA SAAVIEN ALUEIDEN JA KANSALLISTEN ALUETUKIEN PIIRIIN KUULUVIEN ALUEIDEN KESKIN´INEN JOHDONMUKAISUUS Taulukko 1 (Prosentuaalinen osuus yhteis‰n v…est‰st…) Rakennerahastoista my‰nnett…v……n tukeen oikeutetut alueet Alueet, jotka eiv…t ole oikeutettuja rakennerahastoista my‰nnett…v……n tukeen Alueet, joilla kansallinen alu(cid:220) etuki on sallittua (92 artiklan 3 kohta) Alueet, joilla kansallinen alu(cid:220) etuki ei ole sallittua Yhteens… 44,0 6,6 50,6 2,7 46,7 49,4 Yhteens… 46,7 53,3 100 N…ist… luvuista k…y ilmi, ett… 6,6 prosenttia yhteis‰n v…est‰st… asuu alueilla, joilla kilpailupoli(cid:220) tiikka est…… aluetuen my‰nt…misen. Sit… vastoin 2,7 prosenttia yhteis‰n v…est‰st… asuu alueilla, jotka kuuluvat kansallisen tukiohjel(cid:220) man piiriin, mutta jotka eiv…t ole oikeutettuja saamaan tukea rakennerahastoista. T…st… ei ai(cid:220) heudu erityisi… ongelmia. Se luo p…invastoin suosiolliset olosuhteet kansallisen tukipolitiikan ja rakennerahastojen tukitoimien keskin…iselle johdonmukaisuudelle, sill… j…senvaltioilla on n…in ollen liikkumavaraa aluepolitiikassaan niiden toteuttaessa sen mukaisia, tilanteen edellytt…mi… tavoitteita sen lis…ksi, ett… yhteis‰n aluepolitiikkaa sovelletaan yhteisesti m……ritelt…vill… alueilla. Taulukko 2 V…est‰ maittain (%) sellaisilla rakennerahastoista my‰nnett…v……n tukeen oikeutetuilla alueilla, jotka eiv…t kuulu kansallisten aluetukiohjelmien piiriin B 0 D DK E EL F IRL I L NL A 5,3 0 8,9 0 9,6 0 7,5 6,4 10,4 5,9 P 0 S FIN UK EU 8,7 12,6 9 6,6 Johdonmukaisuuteen on p……sty jo viidess… maassa, joita ovat Belgia, Tanska ja kolme j…senval(cid:220) tiota, joiden koko alue on sis…llytetty tavoitteen 1 mukaisiin alueisiin. Sit… vastoin kaikissa muissa j…senvaltioissa on n…ht…viss… merkitt…vi… poikkeamia. 3. (cid:217)Ehdotus koordinoiduksi menettelyksi 3. 1. (cid:217)Vastuualueiden tarkempi m……rittely Komissiolla, neuvostolla, Euroopan parlamentilla ja j…(cid:220) senvaltioilla on kaikilla oma vastuunsa, kun pyrit……n joh(cid:220) donmukaisempaan tilanteeseen. johdonmukaiseen tilanteeseen kahden Jotta p……st…isiin aluem……rittelyn v…lill…, niihin liittyvist… erilaisista v…li(cid:220) neist… on hahmotettava kokonaiskuva, jotta niit… voidaan l…hent…… johdonmukaisuustavoitteen saavuttamiseksi sel(cid:220) laisen aikataulun mukaisesti, joka tekee t…m…n mahdolli(cid:220) seksi. -(cid:217)Komissio, jolla on yksinomainen toimivalta kansallis(cid:220) ten tukien osalta ja joka vastaa yhdess… j…senvaltioi(cid:220) den ja neuvoston kanssa rakennepolitiikasta, on tuo(cid:220) ja nut esille voimakkaamman maantieteellisen keskitt…misen tarvetta. Komissio mu(cid:220) kautti n…in ollen 16. joulukuuta 1997 tekem…ss……n suuntaviivoja koskevassa p……t‰ksess… alueellisia tuki(cid:220) johdonmukaisuuden C 90/6 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 26. 3. 98 ja rakennerahastojen toimintaan ohjelmia koskevia s……nt‰j… ja aikoo ehdottaa, ett… neuvosto mukauttaisi rakennerahastoista annettuihin asetuksiin liittyvi… m……r…yksi… ja ett… se tekisi t…m…n erityisesti tavoit(cid:220) teen 2 osalta. Komissio on luontaisesti hyv…ss… ase(cid:220) massa menettelyn yhteensovittamista silm…ll…pit…en kokonaisuudessaan. ja Euroopan parlamentin on otettava -(cid:217)Neuvoston huomioon keskitt…misen johdonmukaisuuden tarve, kun se hyv…ksyy uusia rakennerahastoja koske(cid:220) via asetuksia. ja -(cid:217)Kansallisten, aluepolitiikasta vastaavien viranomaisten on vastattava teht…vist……n pyritt…ess… johdonmukai(cid:220) suuteen ja keskitt…miseen ja oltava mukana silloin, kun on kyse heid…n toimivaltaansa liittyvist… asioista. On t…rke……, ett… sek… kansallisten tukiohjelmien ett… ra(cid:220) kennerahastojen kohdealueet hyv…ksytt…isiin hyviss… ajoin, jotta ne voisivat tulla voimaan 1. tammikuuta 2000. Komission, neuvoston, Euroopan parlamentin ja j…senvaltioiden on kannettava vastuunsa, vaikka velvoite kohdistuu ensisijaisesti komissioon itseens… sen toimival(cid:220) lan vuoksi. 3. 2. (cid:217)Ehdotettu menettelytapa ja aikataulu Komissio toi Agenda 2000 (cid:220)asiakirjassaan ilmi, ett… ra(cid:220) kennerahastojen uusien tavoitteiden 1 ja 2 kohdealueiden v…est‰osuuden on laskettava nykyisest… 51 prosentista 35 prosentin ja 40 prosentin v…lille ja ett… t…m…n katetun osuuden on kaiken kaikkiaan oltava pienempi kuin 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan (yhdess…) mukai(cid:220) sesti tukikelpoisten alueiden kattaman v…est‰osuuden. Komissio totesi my‰s, ett… kansallisen aluetuen katta(cid:220) vuutta olisi pienennett…v…. N…iden ajatusten mukaisesti komissio vahvisti 16. joulu(cid:220) kuuta 1997 tekem…ss……n tukikattoja koskevassa p……t‰k(cid:220) sess… 42,7 prosentin kokonaisosuuden 92 artiklan 3 koh(cid:220) dan a ja c alakohdan kattaman v…est‰n osalta ohjelma(cid:220) kaudelle 2000(cid:134)2006, eli t…m… merkitsee 4 prosentin leik(cid:220) kausta verrattuna t…m…nhetkiseen 46,7 prosenttiin. Ko(cid:220) missio on ehdottanut j…senvaltioille toimpenpiteit…, jotka ovat v…ltt…m…tt‰mi… toteutettaessa Euroopan yhteis‰n perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdan mukaisesti mainittuun ajankohtaan menness… komission …skett…in hyv…ksym……n uusiin kansallisia aluetukia koskeviin suun(cid:220) taviivoihin perustuvaa aluetukij…rjestelm……. 42,7 prosen(cid:220) tin osuus on suurempi kuin Agenda 2000 (cid:220)asiakirjassa uusien tavoitteiden 1 ja 2 piiriin kuuluvan v…est‰n osalta asetettu 35(cid:134)40 prosentin haarukka, mik… tekee johdon(cid:220) mukaisen yleistilanteen saavuttamisen mahdolliseksi Eu(cid:220) roopan unionin alueella. N…m… kaksi aluem……rittely… ovat toisiinsa n…hden kuin samankeskisi… ympyr‰it… koko Euroopan unionin osalta. T…m…n on heijastuttava my‰s kaikkiin 15 j…senvaltioon siten, ett… tavoitteen 2 aluekartta sijoittuu 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen aluekartan sis…puolelle. alueilla vallitsevien Kuten Agenda 2000 (cid:220)asiakirjassa tuodaan esille, kaikkein syrj…isimmill… erityisolosuhteiden vuoksi ne voidaan sis…llytt…… erityistapauksena tavoittee(cid:220) seen 1. Vastaavasti eritt…in harvaanasuttujen pohjoisten alueiden, jotka t…ll… hetkell… t…ytt…v…t tavoitteen 6 kel(cid:220) poisuusehdot mutta eiv…t tavoitteen 1 kelpoisuusehtoja, pit…isi p……st… hy‰tym……n erityisj…rjestelyist…. Kehityksess… j…lkeen j……neet, tavoitteen 1 mukaiset vaatimukset t…ytt…(cid:220) v…t alueet olisi m……ritett…v… soveltamalla johdonmukai(cid:220) sesti asukaskohtaisen bruttokansantuotteen 75 prosentin kriteeri…, jotta ne olisivat yhdenmukaisia niiden alueiden kanssa, jotka ovat oikeutettuja 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun poikkeuksen piiriin. Muussa tapauksessa yleinen pyrkimys johdonmukaisuuteen jou(cid:220) tuu kyseenalaiseen valoon. N…in tapahtuisi my‰s raken(cid:220) nerahastojen puitteissa tavoitellulle keskitt…mispyrkimyk(cid:220) selle. Tavoitteen 1 mukaisten alueiden luettelon on m……r… valmistua vuoden 1999 alkupuolella niiden viimei(cid:220) simpien tietojen pohjalta, jotka ovat k…ytett…viss… vuoden 1998 viimeisen nelj…nneksen alussa. Uuden tavoitteen 2 osalta on pyritt…v… siihen, ett… se on johdonmukainen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa. Siihen on kuuluttava alueiden, joita kohdellaan samoin kuin tavoitteen 1 mukaisia alueita tai alueita, jotka ovat oikeutettuja erityisj…rjestelyihin, mutta jotka eiv…t kuulu 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoite(cid:220) tun poikkeuksen piiriin. Kattoja koskevassa p……t‰kses(cid:220) s……n komissio antaa kunkin valtion osalta katettavan alu(cid:220) een m……r…n, joka yhteenlaskettuna (92 artiklan 3 kohdan ja c alakohdat yhdess…) vastaa 42,7:…… prosenttia. a N…ill… luvuilla pit…isi p……st… siihen, ett… tavoitteen 2 alu(cid:220) ekartta kunkin maan osalta sijoittuu 92 artiklan 3 koh(cid:220) dan c alakohdan mukaisen aluekartan sis…puolelle. Jos komission suositusta pit…yty… 75 prosentin kriteeriss… valittaessa tavoitteen 1 mukaisia kehityksess… j…lkeen j……(cid:220) neit… alueita ei noudatettaisi, t…st… aiheutuisi v…ist…m…tt… ep…johdonmukaisuutta paitsi 92 artiklan 3 kohdan a ala(cid:220) kohdan ja tavoitteen 1 v…lille, my‰s 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja tavoitteen 2 v…lille, ottaen huomioon 42,7 prosentin kokonaiskatto sek… erilaiset kansallisesti m……ritellyt katot. Komissio voi periaatteessa sis…llytt…… uuteen tavoitteeseen 2 ainoastaan sellaiset alueet, jotka kyseess… oleva j…sen(cid:220) valtio sitoutuu sis…llytt…m……n tuettujen alueiden luette(cid:220) loon. J…senvaltion on ilmoitettava kyseisest… luettelosta komissiolle 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi poikkeuksellisesti hyv…ksy… uuteen tavoitteeseen 2 muita(cid:220) kin alueita, kuitenkin siten, ett… sen piiriin tulee korkein(cid:220) taan kaksi prosenttia j…senvaltion v…est‰st…, jota tavoite 1 26. 3. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 90/7 ei koske. Lis…ksi on noudatettava maantieteellist… keskit(cid:220) t…mist… koskevaa yleistavoitetta (yhteens… 35(cid:134)40 pro(cid:220) senttia 15 j…senvaltion v…est‰st… tavoitteen 1 ja 2 osalta). T…ll… tiedonannolla komissio haluaa kehottaa j…senvalti(cid:220) oita tekem……n oman osuutensa sek… yksitt…isesti ett… kol(cid:220) lektiivisesti neuvoston liittyv…n toimivallan j…senyyteen puitteissa. T…m…nhetkinen tilanne on, ett… Agenda 2000:ssa ehdote(cid:220) taan, ett… tavoitteen 2 mukaisten alueiden luettelo laadit(cid:220) taisiin yhteis‰n tasolla hyv…ksyttyjen kriteereiden poh(cid:220) jalta yhteisty‰ss… j…senvaltioiden kanssa ottaen huomioon niiden alueelliset painotukset. Valintamenettely m……ritel(cid:220) l……n uusissa rakennerahastoja koskevissa asetuksissa. Jotta molemmat alueluettelot voivat tulla voimaan 1. tammikuuta 2000, komissio pyyt…… j…senvaltioita teke(cid:220) m……n ehdotuksensa alueista, joille kohdistetaan tukea ra(cid:220) kennerahastoista heti, kun rakennerahastoja koskevat asetukset hyv…ksyt……n, mutta kuitenkin viimeist……n 31. maaliskuuta 1999. Komissio kehottaa neuvostoa ja j…senvaltioita ryhtym……n tarvittaviin toimiin sen varmista(cid:220) miseksi, ett… n…m… p……t‰kset voidaan hyv…ksy… hyviss… ajoin. Kansallisten aluetukiohjelmien piiriin kuuluvien alueiden osalta komissio on …skett…in ehdottanut j…sen(cid:220) valtioille, ett… n…m… tekisiv…t ilmoituksensa niin pian kuin ja vastaavasti viimeist……n 31. maaliskuuta mahdollista 1999. Komissio p……tt…… aluetukikartoista asianmukaisten menettelytapojen ja m……r…aikojen mukaisesti viimeist……n 31. joulukuuta 1999. Komissio ei t…ll… hetkell… pysty tarkentamaan, mik… on maittain tavoitteen 2 mukaisten alueiden kattaman v…es(cid:220) t‰n osuus, sill… n…iden alueiden m……ritt…miseen k…ytetty… menettely… voidaan soveltaa vasta rakennerahastoja kos(cid:220) kevien uusien asetusten hyv…ksymisen j…lkeen. T…ll‰in kannattaisi hy‰dynt…… sill… hetkell… k…ytett…viss… olevia viimeisimpi… sosioekonomisia tietoja. 3. 3. (cid:217)Siirtym…vaiheen toimenpiteet Kun molemmissa alueiden m……ritt…mismenettelyiss… pyri(cid:220) t……n alueelliseen keskitt…miseen, tietyill… Euroopan unio(cid:220) nin alueilla ei en…… ole entist… statustaan vuoden 2000 j…lkeen. T…m…n aseman poistumiseen liittyv…t yksityis(cid:220) kohdat m……r…ytyv…t sen mukaan, kumman politiikan mu(cid:220) kaisesti se tapahtuu. N…m… ovat kuitenkin kesken……n johdonmukaisia, kuten Agenda 2000:ssa todetaan, sill… ’’rakennerahastojen tukea v…liaikaisesti edelleen saavilla alueilla (phasing out) toteutettavien toimien on noudatet(cid:220) tava kansallisia tukia koskevia kilpailupoliittisia s……n(cid:220) t‰j…’’. 4. (cid:217)P……telm…t T…st… seuraa, ett… j…lkeen soveltamalla a)(cid:217)komissio ehdottaa neuvostolle, ett… se nime…isi raken(cid:220) nerahastoja koskevissa uusissa asetuksissa kehityk(cid:220) tarkasti sess… j……neet alueet jotta 75 prosentin asukaskohtaisen BKT:n kattoa, n…m… alueet olisivat samoja kuin ne, jotka kuuluvat 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun poik(cid:220) keuksen piiriin, ja ett… se n…in torjuisi t…st… seuraavan ep…johdonmukaisen tilanteen tavoitteen 2 aluekartan ja 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen alu(cid:220) ekartan v…lill…, b) komission 16. joulukuuta 1997 hyv…ksymien kansal(cid:220) lisia aluetukiohjelmia koskevien suuntaviivojen mu(cid:220) kaisesti komissio kehottaa j…senvaltioita ilmoittamaan sille 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti kai(cid:220) kista tavoitteen 1 mukaisiin alueisiin rinnastettavista alueista ja alueista, jotka ovat oikeutettuja erityisj…r(cid:220) jestelyihin, c) komissio ilmoittaa, ett… sovellettaessa uusia rakenne(cid:220) rahastoja koskevia asetuksia komissio ei hyv…ksy uuteen tavoitteeseen 2 sellaista aluetta, jota asiano(cid:220) mainen j…senvaltio ei sitoudu sis…llytt…m……n tuettujen alueiden luetteloon, josta j…senvaltio ilmoittaa komis(cid:220) siolle 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, aisanmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi tavoitteeseen 2 poikkeuksellisesti hyv…ksy… uuteen muitakin alueita, kuitenkin siten, ett… sen piiriin tulee korkeintaan kaksi prosenttia j…senvaltion v…est‰st…, jota tavoite 1 ei koske. Lis…ksi on noudatettava maan(cid:220) tieteellist… keskitt…mist… koskevaa yleistavoitetta (yh(cid:220) teens… 35(cid:134)40 prosenttia 15 j…senvaltion v…est‰st… ta(cid:220) voitteen 1 ja 2 osalta), d) komissio korostaa, ett… aluetukia koskevien suuntavii(cid:220) vojen mukaisesti rakennerahastojen tukikelpoisuus osalta on p……asiallinen valintakriteeri sill… edellytyk(cid:220) sell…, ett… asetettua kattoa noudatetaan ja ett… rahas(cid:220) toista my‰nnett…v……n tukeen oikeutetuista alueista ei p……tet… aluetukikartan m……rittelyn j…lkeen, Vaikka monia vaiheita on viel… k…ym…tt… l…pi ja monet eri tahot ovat mukana vaikuttamassa vallitsevassa tilan(cid:220) teessa, komissio on pyrkinyt luomaan edellytykset sille, ett… se voisi taata kahden alueiden m……ritt…mistavan kes(cid:220) l…htien. johdonmukaisuuden vuodesta 2000 kin…isen e) komissio kaavailee jo t…ss… vaiheessa, ett… molemmat aluem……rittelyt aloitetaan ja saatetaan p……t‰kseen asi(cid:220) aankuuluvien menettelytapojen mukaisesti hyviss… ajoin sen varmistamiseksi, ett… molemmat alueluette(cid:220) lot voivat tulla voimaan 1. tammikuuta 2000. Raken(cid:220) C 90/8 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 26. 3. 98 nerahastojen osalta alueiden m……ritt…minen alkaa v…(cid:220) litt‰m…sti uusien asetusten hyv…ksymisen j…lkeen, jonka on n…in ollen tapahduttava hyviss… ajoin, jotta j…senvaltiot voivat esitt…… ehdotuksensa alueista ko(cid:220) missiolle viimeist……n 31. maaliskuuta 1999. Kansallis(cid:220) ten aluetukiohjelmien osalta j…senvaltioiden ehdotuk(cid:220) set on ilmoitettava komissiolle niin pian kuin mahdol(cid:220) lista, mutta kuitenkin viimeist……n 31. maaliskuuta 1999, f) komissio muistuttaa, ett… 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan nojalla valittujen alueiden v…est‰osuuden on kokonaisuudessaan oltava 42,7 prosenttia unio(cid:220) 15 nin 2000(cid:134)2006, j…senvaltion kokonaism……r…st… kaudella g) komissio julkaisee t…m…n j…senvaltioille osoitetun tie(cid:220) donannon tekstin Euroopan yhteis‰jen virallisessa leh(cid:220) dess…. Tehty Brysseliss… 17 p…iv…n… maaliskuuta 1998. Komission puolesta Monika WULF(cid:220)MATHIES Komission j…sen Oikaistaan yhteinen ehdotuspyynt‰ (cid:134) Pharen ja Tacisin LIEN(cid:220)ohjelma (cid:134) Pharen kumppanuusohjelma (Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 49, 14. helmikuuta 1998) OIKAISUJA (98/C 90/04) Sivulla 16, oikeanpuoleisella palstalla korvataan(cid:217)ilmaisu: ’’http://europa. eu. int/en/comm/dg1a/phare. html’’ ilmaisulla: ’’http://europa. eu. int/comm/dg1a/phare/programme(cid:217)types/horizontal/ph(cid:217)horiz(cid:217) program. htm’’


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 905/98 von Marjo MATIKAINEN- KALLSTRÖM an die Kommission. Mängel bei der Herkunftskennzeichnung von Rindfleisch

eurovoc_concepts:
Finland
beef
consumer information
consumer protection
health control
labelling
meat product
product quality

formats: html pdf print

text: C 354/38 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 19. 11. 98 (98/C 354/71) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0905/98 von Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Ma¤ngel bei der Herkunftskennzeichnung von Rindfleisch Das auf einer EU-Verordnung beruhende System zur Herkunftskennzeichnung von Rindfleisch wird im April in den Mitgliedstaaten in Kraft treten. Alles deutet jedoch darauf hin, da(cid:223) sich das System der Herkunftskenn- zeichnung als unvollsta¤ndig erweisen wird. Die Kennzeichnungspflicht wird beispielsweise weder mariniertes noch gewu¤rztes Fleisch betreffen. In Finnland wird Rindergulasch zu etwa 15 bis 20% als eingelegtes Fleisch verkauft. Dieses System zur Herkunftskennzeichnung kann dem Verbraucher somit nur u¤ber die Herkunft von rohem Fleisch Gewi(cid:223)heit geben. Wie beabsichtigt die Kommission, die hohe Qualita¤t des au(cid:223)erhalb dieses Systems bleibenden Rindfleisches zu sichern? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (5. Mai 1998) Der Geltungsbereich der Verordnung (EG) Nr. 820/97 des Rates vom 21. April 1997 zur Einfu¤hrung eines Systems zur Kennzeichnung und Registrierung von Rindern und u¤ber die Etikettierung von Rindfleisch und Rindfleischerzeugnissen (1) erfa(cid:223)t frisches und gefrorenes Rindfleisch, Nierenzapfen und Saumfleisch der KN-Codes 0201, 0202, 0206 10 95 und 0206 29 91. Nach der zusa¤tzlichen Anmerkung 6a zu Kapitel 2 der Kombinierten Nomenklatur fa¤llt nichtgegartes, gewu¤rztes Fleisch nicht unter Kapitel 2. Als (cid:132)gewu¤rzt(cid:147) gilt nichtgegartes Fleisch, bei dem die Wu¤rzstoffe in das Innere eingedrungen oder auf allen Fla¤chen des Erzeugnisses verteilt und mit blo(cid:223)em Auge oder deutlich durch Geschmack wahrnehmbar sind. Entsprechend fa¤llt gewu¤rztes Fleisch nicht unter diese Verordnung. Ein Hersteller kann gewu¤rztes Fleisch nach wie vor etikettieren, jedoch nicht im Sinne der Verordnung (EG) Nr. 820/97. Gema¤(cid:223) Artikel 19 Absatz 6 der Verordnung beschlie(cid:223)t der Rat vor dem 1. Januar 2000 auf Vorschlag der Kommission und mit qualifizierter Mehrheit, ob es mo¤glich ist, den Geltungsbereich der Verordnung auszudehnen. (1) ABl. L 117 vom 7. 5. 1997. (98/C 354/72) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0906/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Schwertfischfang im Atlantik durch Schiffe unter einer Billigflagge Angesichts der alarmierenden Zunahme der ungeregelten und unkontrollierten Ta¤tigkeit von Flotten unter Billigflaggen oder aus Drittstaaten, die u¤ber keine Quoten im Rahmen der ICCAT-Konvention fu¤r den Schwertfischfang verfu¤gen, insbesondere su¤dlich des 5. no¤rdlichen Breitengrads, ist das dringende Einschreiten der Kommission gefordert, um der irreversiblen Bestandsminderung und der schweren Verzerrung auf dem Gemeinschaftsmarkt entgegenzuwirken. Diese Fa¤nge werden na¤mlich auf dem europa¤ischen Binnenmarkt abgesetzt, wodurch die Gemeinschaftsflotte, die unter genauer Befolgung der Ma(cid:223)nahmen und Empfehlungen der ICCAT im genannten Gebiet ta¤tig ist, starkem unlauterem Wettbewerb ausgesetzt ist. Ist der Kommission der Ernst der geschilderten Lage bewu(cid:223)t? Ko¤nnte die Kommission mitteilen, welche Ma(cid:223)nahmen sie zu treffen beabsichtigt, um die schweren Folgen dieser Situation zu mildern? Wa¤re die Kommission bereit, im Rahmen der ICCAT Ma(cid:223)nahmen und Wirtschaftssanktionen gegen die Drittstaaten mit Billigflaggen vorzuschlagen, die im genannten Gebiet unkontrolliert Schwertfisch fangen?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 676/98 av den 26 mars 1998 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga II till fördraget

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal
rice

formats: pdf print

text: 27. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 94/7 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 676/98 av den 26 mars 1998 om fastst(cid:132)llande av bidragssatserna f(cid:148)r vissa spannm(cid:134)ls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga II till f(cid:148)rdraget EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r (cid:132)ndrad genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 13. 3 i denna, spannm(cid:134)l (1), senast med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden f(cid:148)r ris (3), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 192/98 (4), s(cid:132)rskilt artikel 13. 3 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I artikel 13. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 och artikel 13. 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 f(cid:148)reskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden f(cid:148)r de produkter som f(cid:148)rtecknas i artikel 1 i var och en av dessa f(cid:148)rordningar och priserna inom gemenskapen f(cid:134)r t(cid:132)ckas av ett exportbidrag. I kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94 av den 30 maj 1994 om gemensamma till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r beviljande av exportbidrag f(cid:148)r vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga II till f(cid:148)rdraget, och kriterier f(cid:148)r fastst(cid:132)llande av bidrags- beloppen (5), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1909/97 (6), anges de produkter f(cid:148)r vilka en bidragssats b(cid:148)r fastst(cid:132)llas som skall till(cid:132)mpas n(cid:132)r dessa produkter exporteras i form av varor som f(cid:148)rtecknas i bilaga B till f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 eller i bilaga B till f(cid:148)rord- ning (EG) nr 3072/95 alltefter omst(cid:132)ndigheterna. N(cid:132)r nu ett avtal har slutits mellan Europeiska gemen- skapen och USA om gemenskapens export av pastapro- dukter till USA och detta har godk(cid:132)nts genom r(cid:134)dets beslut 87/482/EEG (7), (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att differentiera exportbidraget f(cid:148)r varor vilka klassificeras enligt KN- nummer 1902 11 00 och 1902 19 utifr(cid:134)n deras best(cid:132)m- melseort. Artikel 4. 5 punkt b i f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94 fast- st(cid:132)ller att i avsaknad av det bevis som avses i artikel 4. 5 punkt a i samma f(cid:148)rordning skall en minskad bidragssats fastst(cid:132)llas med h(cid:132)nsyn till det produktionsbidrag som till- l(cid:132)mpas enligt kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 1722/ 93 (8), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1516/ 95 (9), f(cid:148)r den anv(cid:132)nda basprodukten under den f(cid:148)rmo- dade tiden f(cid:148)r varornas framst(cid:132)llning. F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l har inte yttrat sig inom den tid som ordf(cid:148)randen har best(cid:132)mt. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De exportbidragssatser som g(cid:132)ller f(cid:148)r de basprodukter som anges i bilaga A till f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94, som f(cid:148)rtecknas i antingen artikel 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 eller artikel 1. 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95, och som exporteras i form av varor som f(cid:148)rtecknas i bilaga B till f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 respektive bilaga B till den (cid:132)ndrade f(cid:148)rordningen (EG) nr 3072/95, fastst(cid:132)lls i enlighet med vad som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. Enligt artikel 4. 1 f(cid:148)rsta stycket i f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/ 94 (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att f(cid:148)r varje m(cid:134)nad fastst(cid:132)lla bidrags- satsen per 100 kg av var och en av basprodukterna i fr(cid:134)ga. Artikel 2 (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (4) EGT L 20, 27. 1. 1998, s. 16. (5) EGT L 136, 31. 5. 1994, s. 5. (6) EGT L 268, 1. 10. 1997, s. 20. Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 27 mars 1998. (7) EGT L 275, 29. 9. 1987, s. 36. (8) EGT L 159, 1. 7. 1993, s. 112. (9) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 49. L 94/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 3. 98 Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 26 mars 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Martin BANGEMANN Ledamot av kommissionen 27. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 94/9 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den av den 26 mars 1998 om fastst(cid:132)llande av bidragssatserna f(cid:148)r vissa spannm(cid:134)ls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga II till f(cid:148)rdraget KN-nummer Varuslag (1) Bidragssats per 100 kg basprodukt 1001 10 00 1001 90 99 Durumvete: – Vid export varor KN-nummer 1902 11 och 1902 19 till USA av – I andra fall vilka klassificeras enligt Vanligt vete och blands(cid:132)d av vete och r(cid:134)g: – Vid export varor KN-nummer 1902 11 och 1902 19 till USA av vilka klassificeras enligt – I andra fall: – – Vid till(cid:132)mpning av artikel 4. 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94 (2) – – I andra fall 1002 00 00 R(cid:134)g 1003 00 90 Korn 1004 00 00 Havre 1005 90 00 Majs som anv(cid:132)nds i form av: – St(cid:132)rkelse: – – Vid till(cid:132)mpning av artikel 4. 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94 (2) – – I andra fall – Glukos, glukossirap, maltodextrin och sirap av maltodextrin enligt KN-nummer 1702 30 91, 1702 30 51, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): 1702 30 59, – – Vid till(cid:132)mpning av artikel 4. 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94 (2) – – I andra fall – Annat (omfattande anv(cid:132)nd i obearbetad form) Potatisst(cid:132)rkelse enligt KN-nummer 1108 13 00 som j(cid:132)mst(cid:132)lls med en produkt som uppkommit genom bearbetning av majs: – Vid till(cid:132)mpning av artikel 4. 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94 (2) – I andra fall 1006 20 ex 1006 30 Skalat ris: – Rundkornigt – Mellankornigt – L(cid:134)ngkornigt Helt slipat ris: – Rundkornigt – Mellankornigt – L(cid:134)ngkornigt 1006 40 00 Brutet ris som anv(cid:132)nds i form av: – St(cid:132)rkelse enligt KN-nummer 1108 19 10: – – Vid till(cid:132)mpning av artikel 4. 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94 (2) – – I andra fall – Annat (omfattande anv(cid:132)nd i obearbetad form) (cid:190) (cid:190) 0,538 0,304 0,828 3,340 1,885 1,640 1,646 2,301 1,277 1,933 2,301 1,646 2,301 3,178 2,829 2,829 4,100 4,100 4,100 1,510 2,200 2,200 L 94/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 3. 98 KN-nummer Varuslag (1) 1007 00 90 Sorghum 1101 00 Finmalet mj(cid:148)l av vete eller av blands(cid:132)d av vete och r(cid:134)g: vilka klassificeras – Vid export till USA av KN-nummer NC 1902 11 och 1902 19 varor – I andra fall 1102 10 00 Finmalet mj(cid:148)l av r(cid:134)g 1103 11 10 1103 11 90 Krossgryn och grovt mj(cid:148)l av durumvete: – Vid export varor KN-nummer 1902 11 och 1902 19 till USA av vilka klassificeras – I andra fall Krossgryn av vanligt vete och sp(cid:132)lt: varor – Vid export KN-nummer 1902 11 och 1902 19 till USA av – I andra fall vilka klassificeras enligt enligt enligt Bidragssats per 100 kg basprodukt 1,885 0,662 1,018 4,576 (cid:190) (cid:190) 0,662 1,018 (1) Kvantiteterna av de delvis bearbetade eller j(cid:132)mst(cid:132)llande produkter som anv(cid:132)nds skall multipliceras, med de koefficienter som anges i bilaga E till kommissionens (cid:132)ndrade f(cid:148)rordning (EG) nr 1222/94 (EGT L 136, 31. 5. 1994, 2. 5). (2) Vid export av varor enligt bilaga I till kommissionens (cid:132)ndrade f(cid:148)rordning (EEG) nr 1722/93 (EGT L 159, 1. 7. 1993, s. 112). (3) F(cid:148)r sirap enligt KN-nummer 1702 30 99, 1702 40 90 och 1702 60 90, som erh(cid:134)lls genom blandning av glukos- och fruktossirap, f(cid:134)r exportbidrag endast beviljas f(cid:148)r glukossirapen


title: WRITTEN QUESTION No. 1021/98 by Angela BILLINGHAM to the Commission. Recognition of qualifications

eurovoc_concepts:
Greece
United Kingdom
equivalence of diplomas
freedom to provide services
hairdressing and beauty care
mutual recognition principle
right of establishment

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 926/98 van María SORNOSA MARTÍNEZ aan de Commissie. Milieuschade in het stuwmeer van Contreras als gevolg van de werkzaamheden aan de A3

eurovoc_concepts:
EU financing
Spain
countryside conservation
deforestation
degradation of the environment
engineering structure
environmental impact
motorway
protection of plant life
road network


title: Proposta alterada de directiva do Conselho relativa à deposição de resíduos em aterros

eurovoc_concepts:
application of EU law
environmental protection
waste disposal
waste management

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 26. 03. 1998 COM(1998) 189 final 97/0085 (SYN) Proposta alterada de DIRECTIVA DO CONSELHO relativa à deposição de resíduos em aterros (apresentada pela Comissão em conformidade com o disposto no n° 2 do artigo 189o-A do Tratado CE) EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS Em conformidade com o n° 2 do artigo 189°-A do Tratado CE, a Comissão apresenta uma proposta alterada de Directiva do Conselho relativa à deposição de resíduos em aterros. A proposta alterada tem em conta algumas alterações introduzidas pelo Parlamento Europeu, aprovadas na sua sessão plenária de 16 a 20 de Fevereiro de 1998. Na referida sessão plenária foram aprovadas 29 das 33 alterações propostas. A Comissão concorda, em princípio, com as alterações 1, 5, 6, 8, 9 , 10, 11, 14, 15, 19, 20, 21, 23, 24, 26 e 29. É a seguir indicada a posição da Comissão sobre as alterações. A alteração 1 introduz uma referência à "hierarquia dos resíduos" num considerando. A Comissão está totalmente de acordo com esta alteração. As alterações 2, 3, 4, e 32 propõem novos considerandos. A Comissão não aceita os considerandos relativos a uma nova directiva sobre compostagem, a uma nova directiva sobre a incineração de resíduos não perigosos e à promoção da utilização de instrumentos económicos. A Comissão concorda, em princípio, com a apresentação destas propostas, mas, contudo, não pode aceitar as obrigações delas decorrentes tal como apresentadas nestas alterações. Quanto à alteração 32, que declara que a incineração constitui uma boa alternativa à deposição de resíduos em aterro, a Comissão não está de acordo. A estratégia de gestão de resíduos da Comissão coloca a deposição em aterro e a incineração dos resíduos nos últimos lugares da "hierarquia dos resíduos". O objectivo é a adopção de métodos mais respeitadores do ambiente, tais como a prevenção, a reutilização e a reciclagem dos resíduos. A alteração 5 aborda a necessidade de legislação sobre a transformação de lamas de dragagem. Dado que se encontra prevista para breve uma revisão da directiva relativa às lamas de depuração, a Comissão concorda, em princípio, com esta alteração. As alterações 6 e 21 suprimem a expressão "na medida do possível" no vigésimo terceiro considerando e no artigo 10°, assegurando assim a inclusão do custo da garantia financeira no preço cobrado pela deposição de resíduos em aterro. A Comissão apoia estas alterações. A alteração 7 e parte da alterações 16 e 23 dizem respeito ao melhoramento dos sistemas de monitorização e informação. A Comissão apoia a maioria das obrigações sugeridas, que visam garantir uma maior transparência, mas não pode aceitar a alteração 7 que obriga a Comissão a transmitir os relatórios dos Estados-Membros ao Parlamento. A Comissão apoia a alteração 8 que especifica e clarifica o objectivo da directiva. As alterações 9 e 11 dizem respeito a definições. A alteração 9 introduz uma referência específica à proposta de directiva-quadro relativa à política das águas na definição de resíduos inertes e é aceite pela Comissão. A alteração 11 propõe uma definição de resíduo líquido mais específica, em função da percentagem de sólidos. A Comissão aceita, em princípio, esta alteração, embora esta definição não se encontre prevista na legislação comunitária em vigor e alguns Estados-Membros tenham manifestado dificuldades importantes a seu propósito. ^7 A alteração 10 precisa que o armazenamento em minas e o armazenamento subterrâneo se encontram abrangidos pela definição geral de aterro. A Comissão apoia vigorosamente a introdução desta precisão, apesar de sempre ter considerado que a definição de aterro incluí p armazenamento subterrâneo de resíduos. A Comissão não aceita a alteração 12 que sugere uma definição de aterro subterrâneo, dado a definição geral de aterro já incluir a eliminação dos resíduos por deposição subterrânea. Em geral, a Comissão só pode aceitar as isenções previstas na sua proposta. Além disso, o espalhamento de gesso e cal com o objectivo de fertilização ou de enriquecimento dos solos sugerido na alteração 13 não é, em princípio, abrangido pela definição de aterro. Não obstante, a Comissão irá analisar mais atentamente esta isenção específica, assim como a eventualidade da sua concessão. As alterações 14 e 15 introduzem isenções relativas às lamas de dragagem não perigosas a depositar nas águas superficiais, incluindo o leito de canais navegáveis, e à deposição de terra não poluída ou de resíduos inertes não perigosos de diversas actividades mineiras. Com base nas informações dos Estados-Membros e nos debates no Conselho, a Comissão aceita estas alterações. A alteração 16 obriga a Comissão a enviar um relatório sobre as estratégias nacionais ao Conselho e ao Parlamento Europeu, assim como os Estados-Membros e a Comissão a disponibilizarem informações relativas ao grau de cumprimento dos objectivos de redução e à necessidade de eventuais ajustamentos. Esta alteração também alarga os objectivos aplicáveis aos resíduos biodegradáveis aos resíduos industriais e modifica o calendário relativo à monitorização dos resíduos biodegradáveis pelos Estados-Membros. A Comissão só pode aceitar a parte da alteração relativa à obrigação de informação. Dado não existirem estatísticas relativas aos resíduos biodegradáveis industriais, o alargamento dos objectivos a este tipo de resíduos não é aceitável. Além disso, a parte da alteração que só obriga os Estados-Membros a começar a monitorizar as quantidades de resíduos um ano antes da entrada em vigor dos objectivos não é aceitável. Por último, os objectivos do artigo 5o deverão manter-se fixos e continuar a ser legalmente vinculativos, para assegurar que os Estados-Membros planeiem e dêem início a processos alternativos de gestão dos resíduos A alteração 19 suprime a isenção para pneus com diâmetro exterior superior a 1 400 mm. Tendo em conta informações apresentadas, segundo as quais os pneus de tão grande dimensão podem ser fragmentados e reciclados, a Comissão concorda com esta alteração. A alteração 20 modifica a definição de tratamento e está de acordo com as alterações já adoptadas durante os debates no Conselho e apoiadas pela Comissão. A alteração 22 diz respeito a uma taxa sobre os resíduos depositados em aterros. Não está prevista rc apresentação de qualquer proposta sobre instrumentos económicos pela Comissão que, como tal, não pode apoiar a alteração 22, que a tal a iria obrigar. A alteração 24 especifica as obrigações do operador durante a fase de pós-tratamento, prevendo que esta tenha uma duração mínima de 30 anos. A Comissão apoia a alteração 24 visto que esta garante um período mínimo de pós-tratamento, não previsto na proposta da Comissão. A alteração 25 aborda a questão das licenças. A proposta da Comissão prevê a emissão de uma licença de funcionamento que incluí critérios específicos e rigorosos. Por conseguinte, é necessário assegurar que os aterros existentes não só dispõem de uma autorização em conformidade com a Directiva 75/442/CEE relativa aos resíduos, com a redacção que lhe foi dada pela Directiva 91/1567CEE, mas que também obtiveram uma nova licença, tal como exigido pela proposta da Comissão. Por conseguinte, a Comissão não pode aceitar a alteração 25. A alteração 26 introduz uma disposição que assegura o encerramento dos aterros para os quais não tenha sido concedida uma licença nos termos da Directiva 75/442/CEE. A Comissão aceita esta alteração, apesar de a considerar desnecessária, pois esse tipo de aterros já foram encerrados. As alterações 27, 29, 30 e 31 dizem respeito aos anexos técnicos. A Comissão não pode aceitar alterações a estes anexos nesta fase, dado que essas alterações devem ser feitas pelo comité, de acordo com o estabelecido no artigo 16° da proposta da Comissão. Por conseguinte, a Comissão não pode apoiar as alterações 27, 30 e 31, mas considera aceitável a introdução da referência à directiva-quadro relativa à política das águas na alteração 29. Proposta alterada de DIRECTIVA DO CONSELHO relativa à deposição de resíduos em aterros (apresentada pela Comissão em conformidade com o n° 2 do artigo 198°-A do Tratado CE) PROPOSTA ORIGINAL PROPOSTA ALTERADA Terceiro considerando bis (novo) Considerando que a deposição de resíduos em aterros é a ultima opção a considerar na hierarquia dos princípios de gestão de a resíduos Comunicação da Comissão COM(96)399. conformidade com em Nono considerando bis (novo) Considerando que é oportuno criar uma legislação europeia uniforme em matéria de transformação de lamas de dragagem; Vigésimo terceiro considerando importa princípio do poluidor-pagador, Considerando que, de acordo com o Considerando que, de acordo com o importa princípio do poluidor-pagador, nomeadamente que sejam tidos em conta nomeadamente que sejam tidos em conta os eventuais danos causados ao ambiente os eventuais danos causados ao ambiente pelos aterros; que é, por conseguinte, pelos aterros; que é, por conseguinte, necessário garantir que os pre90s para a necessário garantir que os pre9os para a elimina9ão de resíduos por deposÍ9ão em elimina9ão de resíduos por deposÍ9ão em aterro sejam fixados de molde a permitir a aterro sejam fixados de molde a permitir a cobertura de todos os custos ligados à cobertura de todos os custos ligados à cria9ão e explora9ão do aterro, incluindo, cria9ão e explora9ão do aterro, incluindo a na medida do possível, a garantia garantia financeira ou outra equivalente de financeira ou outra equivalente de que o que o operador deverá dispor, os custos de operador deverá dispor, os custos de encerramento, por forma a garantir que encerramento, por forma a garantir que estes pre90s reflictam os verdadeiros custos estes pre90s reflictam os verdadeiros custos para todo o período de vida útil de um para todo o período de vida útil de um aterro e evitar que tais custos recaiam sobre aterro e evitar que tais custos recaiam sobre a colectividade; a colectividade; Artigo Io Tendo em vista o cumprimento dos requisitos da Directiva 75/442/CEE, nomeadamente dos seus artigos 3o e 4o, a presente directiva destina-se a prever medidas, processos e orienta9Ões que evitem ou reduzam tanto quanto possível os efeitos negativos sobre o ambiente, em especial a poluÍ9ão das águas de superfície, das águas subterrâneas, do solo e da atmosfera, bem como os riscos desses efeitos para a saúde humana, resultantes da deposÍ9ão de resíduos em aterros. Tendo em vista o cumprimento dos requisitos da Directiva 75/442/CEE, nomeadamente dos seus artigos 3o e 4o, a presente directiva destina-se, através do estabelecimento de severos requisitos técnicos e operacionais para resíduos e aterros, a prever medidas, processos e orienta9ões que evitem ou reduzam tanto quanto possível os efeitos negativos sobre ambiente, o em especial a poluição das águas de superfície, das águas subterrâneas, do solo e da atmosfera, do ambiente global, incluindo o efeito de estufa, bem como os riscos desses efeitos para a saúde humana, resultantes da deposÍ9ão de resíduos em aterros, durante as fases de preparação, operação, encerramento e pós-tratamento. Artigo 2o, alínea e) "Resíduos inertes", os resíduos não sujeitos a transformações físicas, químicas ou biológicas importantes. Os resíduos inertes não podem ser solúveis nem inflamáveis, nem ter qualquer outro tipo de reacção física ou química e não podem ser biodegradáveis, nem afectar negativamente outras substâncias com as quais entrem em contacto, de forma susceptível de aumentar a poluição do ambiente ou prejudicar a saúde humana. A lixiviabilidade total e o conteúdo poluente dos resíduos e a ecotoxicidade do lixiviado devem ser insignificantes; "Resíduos inertes", os resíduos não sujeitos a transformações físicas, químicas ou biológicas importantes. Os resíduos inertes não podem ser solúveis nem inflamáveis, nem ter qualquer outro tipo de reacção física ou química e não podem ser biodegradáveis, nem afectar negativamente outras substâncias com as quais entrem em contacto, de forma susceptível de aumentar a poluição do ambiente ou prejudicar a saúde humana. A lixiviabilidade total e o conteúdo poluente dos resíduos e a ecotoxicidade do lixiviado devem ser insignificantes e não pôr em perigo a boa qualidade ecológica das águas superficiais e subterrâneas, tal como definidas pela directiva que estabelece um quadro de acção comunitária no domínio da política das águas (Directiva. /. /CEE); Artigo 2o, alínea f) "Aterro", uma instarão de eliminação para a deposição de resíduos acima ou abaixo da superfície natural, incluindo as instalações de eliminação internas (isto é, os aterros onde o produtor de resíduos efectua a sua própria eliminação de resíduos no local da produção) e excluindo as instalações onde são descarregados resíduos com o objectivo de os preparar para serem transportados para outro local de recuperação, tratamento ou eliminação, e para deposição temporária (isto é, por um período inferior a 1 ano) de resíduos previamente à sua recuperação, tratamento ou eliminação; e em minas eliminação de "Aterro", uma instalação de eliminação para a deposição de resíduos acima ou abaixo da superfície natural, incluindo o armazenamento o armazenamento subterrâneo, as instalações de eliminação internas (isto é, os aterros onde o produtor de resíduos efectua a sua própria resíduos no local da produção) e excluindo as descarregados instalações resíduos com o objectivo de os preparar para serem transportados para outro local de recuperação, tratamento ou eliminação, e para deposição temporária (isto é, por um período inferior a 1 ano) de resíduos previamente à sua recuperação, tratamento ou eliminação; onde são Artigo 2o, alínea p) "Resíduos líquidos", os resíduos em forma líquida, incluindo as águas residuais, mas excluindo as lamas; "Resíduos líquidos", os resíduos em forma liquida definida como um fluído contendo no máximo 45% de sólidos por peso e características fluidas a serem definidas de acordo com as determinações de um método de testagem, nos termos do processo estabelecido no artigo 16°; Artigo 3 o, n° 2, terceiro travessão a deposição de lamas de dragagem nas margens de pequenos cursos de água de onde tenham sido dragadas; - a deposição de lamas de dragagem não perigosas nas margens de pequenos cursos de água de onde tenham sido dragadas e de lamas não perigosas nas águas superficiais, incluindo o leito de canais navegáveis ; Artigo 3 o, n° 2, quarto travessão a deposição de terra não poluída ou de materiais inertes não perigosos resultantes da extracção de recursos minerais. a deposição de terra não poluída ou de resíduos inertes não perigosos resultantes da prospecção ou extracção, tratamento ou armazenagem de recursos minerais ou da exploração de pedreiras. Artigo 5o, n°l, alínea 1) 1. Os Estados-Membros definirão uma estratégia nacional para a redu9ão dos resíduos urbanos biodegradáveis destinados aos aterros a aplicar quando a presente directiva entrar em vigor e notificarão essa estratégia à Comissão. 1. Os Estados-Membros definirão uma estratégia nacional para a redu9ão dos resíduos urbanos biodegradáveis destinados aos aterros a aplicar quando a presente directiva entrar em vigor e notificarão essa estratégia à Comissão. No prazo de 6 meses a contar da data de transposição mencionada no artigo 18°, a Comissão enviará ao Conselho e ao Parlamento Europeu um relatório do qual constará uma síntese de todas as estratégias nacionais. Artigo 5o, n° 2, alínea d) d) pneus usados inteiros, dois anos após a data de entrada em vigor da presente directiva, e pneus usados fragmentados, cinco anos após esta data (excluindo, em ambos os casos, os pneus de bicicletas e os pneus com um diâmetro exterior superior a 1. 400 mm); d) pneus usados inteiros, dois anos após a data de entrada em vigor da presente directiva, e pneus usados fragmentados, cinco anos após esta data (excluindo, em ambos os casos, os pneus de bicicletas); Artigo 6o, n° 1 1) apenas sejam depositados em aterros os resíduos que sofreram um tratamento prévio; 1) apenas sejam depositados em aterros os resíduos que sofreram um tratamento prévio. Esta disposição não se aplicará aos resíduos inertes para os quais, do ponto de técnico, não seja oportuno um vista tratamento, nem a outros resíduos cujo tratamento não sua quantidade nem os perigos para a saúde humana e para o meio ambiente. reduza nem a Artigo 10c Os Estados-Membros garantirão que o pre90 mínimo a cobrar por todos os operadores de aterros públicos e privados pela deposÍ9ão em aterro de qualquer tipo de resíduos cubra, pelo menos, todos os instarão e da custos decorrentes da explora9ão do aterro, incluindo, na medida do possível, o custo da garantia financeira mencionada no ponto 1, alínea c), do artigo 8o e as despesas previstas de encerramento e manuten9ão após o encerramento do aterro durante um período de, pelo menos, 50 anos. Os Estados-Membros garantirão a transparência na recolha e utiliza9ão das informa9Ões necessárias relativas aos custos. Os Estados-Membros garantirão que o pre9o mínimo a cobrar por todos os operadores de aterros públicos e privados pela deposÍ9ão em aterro de qualquer tipo de resíduos cubra, pelo menos, todos os instalação e da custos decorrentes da explora9ão do aterro, incluindo o custo da garantia financeira mencionada no ponto 1, alínea c), do artigo 8o e as despesas previstas de encerramento e manuten9ão após o encerramento do aterro durante um período de, pelo menos, 50 anos. Os a Estados-Membros transparência na recolha e utilização das informações necessárias aos custos. garantirão relativas Artigo l l ° , n °2 2) Para os aterros que estejam isentos do cumprimento das disposições da presente directiva por força do n° 3 do artigo 3o, os Estados-Membros tomarão as medidas necessárias para garantir: - a inspecção regular dos resíduos no ponto de deposição para assegurar que apenas sejam admitidos no aterro os resíduos não ilha ou da inertes da perigosos ou aglomeração isolada e - que seja mantido um registo das quantidades de resíduos depositadas no aterro. 2) Para os aterros que estejam isentos do cumprimento das disposições da presente directiva por força do n° 3 do artigo 3 o, os Estados-Membros tomarão as medidas necessárias para garantir: - a inspecção regular dos resíduos no ponto de deposição para assegurar que apenas sejam admitidos no aterro os resíduos não ilha ou da inertes da perigosos ou aglomeração isolada e - que seja mantido um registo das quantidades de resíduos depositadas no aterro. Os Estados-Membros garantirão que as informações sobre o tipo e volume de resíduos destinados a estes aterros isentos farão parte dos regulares a apresentar à Comissão sobre a aplicação da directiva. relatórios Artigo 13°, n° 4 4) enquanto as autoridades competentes considerarem que o aterro pode apresentar perigo para o ambiente, o operador do mesmo pelo acompanhamento e análise dos gases e dos local e do lixiviados provenientes do sistema de águas subterrâneas na sua vizinhança, nos termos do Anexo III. responsável seja seja responsável 4) enquanto as autoridades competentes considerarem que o aterro pode apresentar perigo para o ambiente, o operador do mesmo pelo acompanhamento e análise dos gases e dos lixiviados provenientes do local, durante um período de pelo menos 30 anos após o termo dos depósitos. As autoridades competentes podem prolongar ou encurtar este período se o responsável, com base no programa administrativo geral contido no Anexo IV, puder demonstrar que o aterro já não constitui um perigo activo para o ambiente. No entanto, a responsabilidade por danos causados por esta actividade estabelecida pelos Estados Membros não deve ser limitada no tempo. Artigo 14°, n° 4 bis (novo) 4 bis. Os Estados-Membros deverão proceder ao encerramento de aterros para os quais não tenha sido concedida uma licença nos termos da directiva-quadro relativa aos resíduos (75/442/CEE, tal como modificada Directiva 91/156/CEE). pela Anexo I, n° 2, quarto travessão - tratar as águas contaminadas e lixiviados captados do aterro segundo as normas exigidas para a sua descarga. - tratar as águas contaminadas e lixiviados captados do aterro segundo as normas exigidas para a sua descarga, de forma a não pôr em perigo a boa qualidade e águas ecológica das subterrâneas, tal como definidas pela directiva que estabelece um quadro de acção comunitária no domínio da política das águas (Directiva. /. /CEE); superficiais ISSN 0257-9553 COM(98) 189 final DOCUMENTOS PT 03 14 13 15 N. ° de catálogo : CB-CO-98-196-PT-C ISBN 92-78-32537-6 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 820/98 του Jose APOLINARIO προς την Επ τροπή. Κοινοτική πρωτοβουλία Ιnterreg και τουρισμός

eurovoc_concepts:
EU action
EU financing
EU initiative
cross-border cooperation
frontier region
operational programme
principle of subsidiarity
regional development
tourism

text: 21. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 323/79 Entoy·toiw, lo·gv toy diarkv· w ayjano·menoy ariumoy· aith·sevn kai e·xontaw ypo·ch to ai·thma toy Koinoboyli·oy kai tvn kratv· n melv· n me antikei·meno na ayjhuei· shmantika· h dia·dosh tvn plhroforiv· n gia ta koinotika· politistika· progra·mmata, h Epitroph· uev· rhse o·ti ua mporoy·se na h·tan xrh·simo na anametadi·dontai oi plhrofori·ew ayte·w me·sv yphresiv· n politistikh·w plhrofo·rhshw sta kra·th me·lh. Gia to skopo· ayto·, pro·teine stiw epitrope·w tvn programma·tvn (synedri·ash thw epitroph·w «Kaleidosko·pio» stiw 14 Febroyari·oy 1997) th sy·stash te·toioy ei·doyw yphresiv· n kai toy·to, o·son afora· toyw o·royw sy·stash·w toyw, se euelontikh· ba·sh sta kra·th me·lh kai thn ana·lhch apo· me·royw thw Epitroph·w toy 50% tvn dapanv· n gia th sy·stash kai thn eth·sia leitoyrgi·a miaw yphresi·aw plhrofo·rhshw ana· kra·tow me·low, me·xriw anv· tatoy posoy· anerxo·menoy antistoi·xvw se 80 000 ECU ana· kra·tow me·low gia ekei·na poy katalamba·noyn mega·lh gevgrafikh· e·ktash kai 30 000 ECU gia ta kra·th me·lh periorisme·nvn gevgrafikv· n ekta·sevn. H xrhmatodo·thsh aytv· n tvn yphresiv· n plhrofo·rhshw ejasfali·zetai apo· koinoy· apo· tiw pistv· seiw poy e·xoyn diateuei· sta tri·a koinotika· progra·mmata Ariane, Kaleidosko·pio kai Raphael. H koinotikh· syneisfora· ejarta·tai apo· thn, apo· me·royw toy organismoy· poy e·xei oristei· apo· tiw arxe·w toy kra·toyw me·loyw vw ypeyuy·noy thw yphresi·aw politistikh·w plhrofo·rhshw, ypobolh· progra·mmatow dra·shw kai sxetikoy· proy¤pologismoy· sthn Epitroph·. To 1998, de·ka kra·th me·lh kai dy·o xv· rew thw Eyrvpai¤kh·w Zv· nhw Eley·uervn Synallagv· n (EZES)/Eyrvpai¤koy· Oikonomikoy· Xv· roy (EOX) e·kanan xrh·sh thw dynato·thtaw poy toyw prosfe·ruhke (Germani·a, Ella·da, Galli·a, Irlandi·a, Itali·a, Aystri·a, Portogali·a, Finlandi·a, Soyhdi·a, Hnvme·no Basi·leio, Islandi·a kai Norbhgi·a). Ta kauh·konta poy e·xoyn anateuei· stiw proanafero·menew yphresi·ew, dyna·mei tvn desmey·sevn poy e·xoyn anala·bei e·nanti thw Epitroph·w, oysiastika· syni·stantai sto na ejasfali·zoyn sto sy·nolo thw epikra· teiaw toy kra·toyw me·loyw thn probolh· tvn koinotikv· n programma·tvn kai thn enhme·rvsh tvn endexo·menvn ypochfi·vn, tvn epaggelmativ· n kai tvn loipv· n endiafero·menvn merv· n (diarkh·w enhme·rvsh, o·son to dynato·n eyry·terh dia·dosh plhroforiv· n gia ta politistika· progra·mmata, texnikh· boh·ueia stoyw epaggelmati·ew kai, endexome·nvw, a·llew ene·rgeiew probolh·w apeyuyno·menew se sygkekrime·noyw ky·kloyw). Kata· th dia·rkeia tvn ergasiv· n proparaskeyh·w toy ne·oy progra·mmatow-plaisi·oy gia ton politismo·, h Epitroph· ypologi·zei na synexi·sei th sy·stash te·toioy ei·doyw yphresiv· n plhrofo·rhshw ento·w tvn ori·vn tvn diaue·simvn po·rvn. (98/C 323/105) GRAPTH ERVTHSH E-0820/98 ypobolh· : Jose· Apolina·rio (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Koinotikh· prvtoboyli·a Interreg kai toyrismo·w Ua mporoy·se a·rage h Epitroph· na anakoinv· sei to synoliko· poso·, ana· kra·tow me·low, tvn dra· sevn kai tvn sxedi·vn poy enta·ssontai sthn prvtoboyli·a Interreg II kai proori·zontai, eidiko·tera, gia ton toyrismo· kata· thn peri·odo tvn xrhmatopistvtikv· n programma·tvn 1994-1999; Apa· nthsh thw kaw Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (20 Aprili·oy 1998) Apo· tiw treiw ptyxe·w thw koinotikh·w prvtoboyli·aw Interreg II, mo·no to Interreg IIA (ana·ptyjh tvn parameuo·rivn perioxv· n kai diasynoriakh· synergasi·a) afh·nei periuv· rio gia ana·ptyjh shmantikh·w dra·shw ston tome·a toy toyrismoy·. (cid:211)pvw ei·nai h peri·ptvsh gia ta diarurvtika· tamei·a genika·, to Interreg II efarmo·zetai kata· tro·po v· ste na threi·tai h arxh· thw epikoyriko·thtaw. Me ayto·n ton tro·po h Epitroph· ene·krine 59 polyeth· epixeirhsiaka· progra·mmata sto plai·sio toy Interreg IIA, env· h epilogh· kai h e·gkrish tvn sxedi·vn aforoy·n tiw eunike·w kai ma·lista tiw perifereiake·w kai topike·w arxe·w. Epiple·on, ypo· to pney·ma thw pragmatikh·w diasynoriakh·w synergasi·aw, ta epixeirhsiaka· progra·mmata poy aforoy·n esvterika· sy·nora, den kauori·zoyn kanonika· katanomh· tvn pistv· sevn ana· kra·tow me·low. Kata· syne·peia, ei·nai dynato·n na anaferuei· e·na synoliko· kai kata· prose·ggish poso· koinotikh·w xrhmatodotikh·w boh·ueiaw poy ta 59 epixeirhsiaka· progra·mmata proble·poyn sto sy·nolo· toyw gia ta me·tra ston tome·a toy toyrismoy·. Me ba·sh ton shmerino· programmatismo·, to poso· ayto· mporei· na ektimhuei· se 300 ekat. ECU peri·poy, poso· poy antiprosvpey·ei to 12% toy syno·loy tvn koinotikv· n pistv· sevn gia to Interreg IIA. Vw para·deigma, mporei· na anaferuei· o·ti to epixeirhsiako· pro·gramma Ispani·a/Portogali·a diaue·tei peri·poy 55 ekat. ECU gia me·tra ston tome·a toy toyrismoy·, dhladh· 10% tvn koinotikv· n pistv· sevn poy xorhgoy·ntai gia to en lo·gv pro·gramma


title: QUESTION ECRITE no 877/98 de Gunilla CARLSSON à la Commission. Texte de mise en garde sur le tabac à priser suédois

eurovoc_concepts:
Sweden
approximation of laws
cancer
consumer information
disease prevention
labelling
public health
tobacco

text: 9. 10. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 310/143 (98/C 310/193) QUESTION E· CRITE E-0875/98 pose·e par Florus Wijsenbeek (ELDR) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Confiscation du permis de conduire et du certificat d(cid:146)immatriculation en Italie La Commission sait-elle qu(cid:146)en Italie, des transporteurs ne·erlandais ayant commis des infractions au code de la route se voient confisquer le permis de conduire et le certificat d(cid:146)immatriculation pendant plus d(cid:146)un mois, ce qui les met dans l(cid:146)impossibilite· d(cid:146)exercer leur profession de chauffeur? La Commission conside‘re-t-elle qu(cid:146)une telle proce·dure est acceptable lorsqu(cid:146)en cas d(cid:146)infractions, l(cid:146)amende ne peut e(cid:136)tre paye·e imme·diatement? A-t-elle l(cid:146)intention d(cid:146)exercer des pressions sur les autorite·s italiennes afin de permettre une proce·dure uniforme › et en tout e·tat de cause acce·le·re·e › pour la restitution des documents confisque·s? Dans l(cid:146)affirmative, comment compte-t-elle proce·der? Dans la ne·gative, quelles seraient ses raisons? Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (29 mai 1998) La Commission proce‘de actuellement a‘ un examen approfondi du proble‘me e·voque· par l(cid:146)Honorable Parlementaire et ne manquera pas de le tenir informe· aussito(cid:136)t que possible. (98/C 310/194) QUESTION E· CRITE E-0877/98 pose·e par Gunilla Carlsson (PPE) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Texte de mise en garde sur le tabac a‘ priser sue·dois Dans ma question e·crite E-3530/97 (1), j(cid:146)ai aborde· le fait que la directive 92/41/CEE (2) dispose que l(cid:146)emballage du tabac a‘ priser sue·dois doit comporter le texte «provoque le cancer». Or cette affirmation n(cid:146)a pas de fondement scientifique et diffe·rentes recherches de·montrent me(cid:136)me qu(cid:146)aucun lien ne peut e(cid:136)tre e·tabli. Exiger l(cid:146)apposition d(cid:146)un texte de mise en garde errone· sur une marchandise donne·e porte un grave pre·judice a‘ la cre·dibilite· de l(cid:146)UE. La re·ponse de la Commission du 20 janvier n(cid:146)aborde que la taille de la mise en garde et non le fait qu(cid:146)une directive reposant sur des donne·es errone·es nuit a‘ la cre·dibilite· de l(cid:146)UE. Dans ces circonstances, la Commission voudrait-elle indiquer si elle entend prendre une initiative en vue de modifier le texte de la directive en question? (1) (2) JO C 174 du 8. 6. 1998, p. 73. JO L 158 du 11. 6. 1992, p. 30. Re·ponse donne·e par M. Flynn au nom de la Commission (4 mai 1998) Les textes de loi re·gissant l(cid:146)e·tiquetage des produits de tabac (directive 89/622/CEE (1) du Conseil modifie·e par la directive 92/41/CEE du Conseil du 15 mai 1992 modifiant la directive 89/622/CEE concernant le rapprochement des dispositions le·gislatives, re·glementaires et administratives des E· tats membres en matie‘re d(cid:146)e·tiquetage des produits du tabac (2)) ont e·te· adopte·s par le Conseil sur la base des preuves scientifiques disponibles qui sont expresse·ment mentionne·es dans les conside·rants de ces textes. Aucun nouvel e·le·ment n(cid:146)a e·te· fourni a‘ la Commission prouvant que les produits de tabac ne repre·sentent pas de menace pour la sante· humaine. (1) (2) JO L 359 du 8. 12. 1989. JO L 158 du 11. 6. 1992


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1006/98 af Corrado AUGIAS til Kommissionen. De europæiske informationscentre

eurovoc_concepts:
Italy
aid to undertakings
business policy
information network
information policy
small and medium-sized enterprises


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 935/98 του Antonio TAJANI προς την Επ τροπή. Προστασία της υγείας και τοπικές αστυνομίες

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
health policy
infringement of EU law
mortality
occupational disease
occupational health
occupational safety
police

text: 9. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 310/147 (98/C 310/202) GRAPTH ERVTHSH E-0925/98 ypobolh· : Carles-Alfred Gaso‘liba i Bo¤hm (ELDR) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Plhrofori·ew sxetika· me th boh·ueia poy xorh·ghse h Eyrvpa(cid:14)¤kh· (cid:201)nvsh stiw anv· tatew sxole·w kai ta ereynhtika· institoy·ta thw Katalvni·aw, to 1995, to 1996 kai to 1997 Ua mporoy·se h Epitroph· na anafe·rei se poio· poso·n anh·lue kai se poia· me·tra kateyuy·nuhke, to 1995, to 1996 kai to 1997, h koinotikh· boh·ueia poy xorhgh·uhke stiw anv· tatew sxole·w kai ta ereynhtika· institoy·ta thw Katalvni·aw, sto plai·sio: 1. toy Prv· toy progra·mmatow plaisi·oy e·reynaw, texnologikh·w ana· ptyjhw kai epi·deijhw, 2. tvn koinotikv· n programma·tvn stoyw tomei·w thw ene·rgeiaw kai toy periba·llontow, 3. tvn koinotikv· n prvtoboyliv· n kai, idiai·tera, toy prrogra·mmatow INTERREG, 4. tvn programma·tvn Socrates, Leonardo Da Vinci kai H Neolai·a me thn Eyrv· ph, 5. tvn perifereiakv· n kai tvn diarurvtikv· n tamei·vn, kai 6. tvn ypoloi·pvn koinotikv· n programma·tvn; Apa· nthsh toy k. Santer ej ono·matow thw Epitroph· w (7 Mai(cid:143)oy 1998) Lo·gv toy ey·royw thw apa·nthshw, sthn opoi·a perilamba·nontai polloi· pi·nakew, h Epitroph· thn diabiba·zei apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. (98/C 310/203) GRAPTH ERVTHSH E-0935/98 ypobolh· : Antonio Tajani (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Prostasi·a thw ygei·aw kai topike·w astynomi·ew H italikh· nomouesi·a den proble·pei thn e·ntajh ypallh·lvn tvn topikv· n astynomiv· n metajy· tvn ergazome·nvn poy anh·koyn stiw kathgori·ew ychloy· kindy·noy kai fuora·w, molono·ti, mo·non sth Rv· mh apo· to 1980 › 1996 pe·uanan 180 troxono·moi en yphresi·a, to 42% apo· neoplasi·ew kai to 40% apo· kardioanapneystike·w asue·neiew me me·sh hliki·a uana·toy ta 51. Se sy·gkrish me a·lloyw ergazome·noyw poy enta·ssontai se prostateyo·menew kathgori·ew, to pososto· unhsimo·thtaw tvn troxono·mvn ei·nai li·an ychlo· kai o ua·natow prokalei·tai sxedo·n pa·ntote apo· asue·neiew poy pauai·noyn lo·gv thw ergasi·aw toyw sto dro·mo se epafh· me blabera· atmosfairika· stoixei·a. Den uevrei· h Epitroph· o·ti h mh e·ntajh ek me·royw thw kybe·rnhshw tvn topikv· n astynomiv· n stiw kathgori·ew ychloy· kindy·noy kai fuora·w apotelei· parabi·ash o·lvn tvn koinotikv· n kanonismv· n o·son afora· thn prostasi·a thw ygei·aw; Den uevrei· h Epitroph· o·ti h epilogh· ayth· apotelei· parabi·ash tvn Synuhkv· n thw Rv· mhw, toy Ma·astrixt kai toy `msterntam kauv· w kai toy koinotikoy· xa·rth tvn uemelivdv· n koinvnikv· n dikaivma·tvn tvn ergazome·nvn; Poie·w prvtoboyli·ew proti·uetai na anala·bei h Epitroph· v· ste h italikh· kybe·rnhsh na sebastei· ta dikaiv· mata tvn ergazome·nvn stiw topike·w astynomi·ew; Apa·nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (8 Mai(cid:143)oy 1998) H odhgi·a plai·sio 89/391/EOK toy Symboyli·oy thw 12. 06. 1989 sxetika· me thn efarmogh· me·trvn gia thn prov· uhsh thw belti·vshw thw asfa·leiaw kai thw ygei·aw tvn ergazome·nvn kata· thn ergasi·a (1) kai oi eidike·w thw odhgi·ew oydemi·a perie·xoyn ypoxre·vsh gia ta kra·th me·lh na xarakthri·zoyn h· na tajinomoy·n sygkekrime·na epagge·lmata vw «Epiki·ndynh kathgori·a». Epiple·on sthn eidikh· peri·ptvsh tvn astynomikv· n dyna·mevn, to a·ruro 2 para·gr. 2 thw odhgi·aw 89/391/EOK, ori·zei o·ti h en lo·gv odhgi·a den efarmo·zetai o·tan den to epitre·poyn


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 804/98 von Florus WIJSENBEEK an die Kommission. Verzögerungen und Betrügereien bei der Zollabfertigung von T-Formularen

eurovoc_concepts:
EU Member State
administrative formalities
administrative structures
customs document
customs formalities
customs profession
customs transit
fraud
information technology applications


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 902/98 af Bryan CASSIDY til Kommissionen. Oversigt over Kommissionens personale efter nationalitet

eurovoc_concepts:
EU statistics
European Commission
European official
full-time employment
nationality
organisation chart
staff regulations (EU)

text: C 323/94 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 10. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (20. april 1998) Det (cid:230)rede medlem henviser formentlig til den »sustainability report«, der blev offentliggjort af AMUE, Association for the Monetary Union of Europe, i februar 1998. Rapporten kan f(cid:229)s ved henvendelse til AMUE, 26 rue de la Pe·piniere, 75008 Paris, Frankrig, tel. : (33) 1 44 70 60 30, fax: (33) 1 45 22 33 77. En kopi af forord, indhold og resume· af rapporten sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat. AMUE blev oprettet i 1987 af europ(cid:230)iske industriledere. Det er et fuldst(cid:230)ndig uafh(cid:230)ngigt organ, som samarbejder med de offentlige myndigheder og er aktiv i alle 15 medlemslande. Yderligere oplysninger kan f(cid:229)s ved direkte henvendelse til AMUE. Navnene p(cid:229) de łkonomer, der deltog i arbejdsgruppen og udarbejdelsen af rapporten er anfłrt i bilaget til rapporten. Med hensyn til udv(cid:230)lgelsen af disse henvises til AMUE. I overensstemmelse med EF-traktatens artikel 109 J offentliggjorde Kommissionen den 25. marts 1998 en beretning (1) (»konvergensrapporten«), som indeholder en vurdering af medlemsstaternes opfyldelse af deres forpligtelser med hensyn til virkeliggłrelsen af Den (cid:216)konomiske og Monet(cid:230)re Union. Beretningen analyserer, om der er opn(cid:229)et en hłj grad af vedvarende konvergens som anfłrt i artikel 109 J. Kommissionen ydede en stłtte p(cid:229) 500 000 ECU til AMUE i 1997 i forbindelse med dens informationsprogram om Den (cid:216)konomiske og Monet(cid:230)re Union ((cid:216)MU). Der er ikke ydet łkonomisk stłtte til AMUE(cid:146)s rapport eller til individuelle undersłgelser. AMUE er et fuldst(cid:230)ndigt uafh(cid:230)ngigt organ. Kommissionen er derfor ikke ansvarlig for eller p(cid:229) nogen m(cid:229)de bundet af rapportens konklusioner. Kommissionens egne synspunkter om graden af den i EF-traktatens artikel 109 J omhandlede vedvarende konvergens fremg(cid:229)r af ovenn(cid:230)vnte konvergensrapport. Med hensyn til det kildemateriale, der er anvendt i AMUE-rapporten, definitionerne af »sustainability« og budgetkriterier samt rapportens holdning til ECB(cid:146)s demokratiske ansvarlighed henvises til rapporten. (1) KOM(98) 1999 endelig udg. (98/C 323/133) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0902/98 af Bryan Cassidy (PPE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Oversigt over Kommissionens personale efter nationalitet Kommissionen bedes forel(cid:230)gge en oversigt for (cid:229)rene 1995, 1996 og 1997 over dens fuldtidsansatte personale efter nationalitet og grad. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (24. april 1998) Som fłlge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. (98/C 323/134) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0907/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Import af tun- og bonitkonserves fra tredjelande Vil Kommissionen oplyse om omfanget af importen af tun- og bonitkonserves fra tredjelande med angivelse af oprindelsesland for de m(cid:230)ngder, der indfłres i Den Europ(cid:230)iske Union?


title: WRITTEN QUESTION No. 821/98 by José APOLINÁRIO to the Commission. The Community initiative, Leader, and tourism

eurovoc_concepts:
EU action
EU financing
EU initiative
action programme
decentralisation
eligibility criteria
local authority
regional and local authorities
rural development
rural tourism

text: C 323/80 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 10. 98 (98/C 323/106) SKRIFTLIG FR¯GA E-0821/98 fr(cid:229)n Jose· Apolina·rio (PSE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Gemenskapsinitiativet Leader och turismen Jag skulle vilja be kommissionen att informera mig om det totala beloppet per medlemsstat fo¤r alla (cid:229)tga¤rder inom gemenskapsinitiativet Leader under programplaneringsperioden 1994-1999 som sa¤rskilt a¤r inriktade p(cid:229) turism. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (23 april 1998) Utma¤rkande fo¤r gemenskapsinitiativet Leader II a¤r sa¤rskilt det decentraliserade genomfo¤randet vilket sker i enlighet med subsidiaritetsprincipen och med beaktande av varje regional eller lokal myndighets institutionella befogenheter. Fo¤r de program som kommissionen godka¤nt inom ramen fo¤r detta initiativ fo¤r varje medlemsstat eller region beviljas ett totalbelopp som fo¤rdelas o¤ver fyra insatsomr(cid:229)den, na¤mligen kompetensutveckling, LAG-grupper, andra kollektiva akto¤rer samt gra¤nso¤verskridande samarbete. I enlighet med meddelandet till medlemsstaterna om gemenskapsinitiativet Leader II (1) f(cid:229)r varje LAG-grupps (partner fr(cid:229)n den offentliga och privata sektorn som p(cid:229) ett sammanha¤ngande territorium med lokala dimensioner tillsammans utarbetar en strategi fo¤r tva¤rsektoriell utveckling) program fo¤r utveckling av landsbygden vara inriktat p(cid:229) flera olika insatsomr(cid:229)den, som t. ex. tekniskt bist(cid:229)nd till landsbygdsutveckling, yrkesutbildning och hja¤lp vid ansta¤llning av personal, landsbygdsturism, sm(cid:229) fo¤retag, hantverksfo¤retag och na¤rservice, lokal exploatering och fo¤rsa¤ljning av lokala produkter fr(cid:229)n jordbruk, skogsbruk och fiske samt (cid:229)tga¤rder fo¤r bevarande och fo¤rba¤ttring av miljo¤n och livskvaliteten. Kommissionen deltog inte i urvalet av de LAG-grupperna (ca. 800 LAG i de 15 medlemsstaterna), och det (cid:229)ligger medlemsstaterna sja¤lva att godka¤nna de program fo¤r utveckling av landsbygden som dessa grupper skall genomfo¤ra. Det individuella urvalet av projekten skall go¤ras av det regionala beslutsfattande partnerskapet, som da¤rvidlag skall ta ha¤nsyn till gemenskapens politik och de kriterier som ga¤ller fo¤r bera¤ttigande till sto¤d fr(cid:229)n strukturfonderna. Eftersom landsbygdsturism omfattar en stor ma¤ngd aktiviteter a¤r den av olika stor betydelse beroende p(cid:229) vilken medlemsstat och vilken Leadergrupp det ro¤r sig om och a¤r dessutom beroende av mo¤jligheterna att utveckla turistprojekt och den roll som denna typ av aktivitet spelar i de utvecklingsplaner som varje LAG-grupp la¤mnat in. P(cid:229) grundval av erfarenheterna med Leader I och de fo¤rsta meddelandena fo¤r Leader II bera¤knar man att 40 % av gemenskapens bidrag p(cid:229) 1700 miljoner ecu eller 680 miljoner ecu kommer att investeras i projekt fo¤r landsbygdsturism under programplaneringsperioden 1994-1999. Om man a¤ven tar ha¤nsyn till nationella och privata bidrag kan investeringarna fo¤r landsbygdsturism inom ramen fo¤r Leader bera¤knas uppg(cid:229) till 1 300 miljoner ecu. Kommissionen kommer inom kort att fo¤rfoga o¤ver en rapport som i efterhand utva¤rderar programmet Leader I. Denna rapport kommer att ge en mer detaljerad o¤versikt o¤ver de aktiviteter som a¤r fo¤rknippade med landsbygdsturism. (1) EGT C 180, 1. 7. 1994. (98/C 323/107) SKRIFTLIG FR¯GA E-0838/98 fr(cid:229)n Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Fo¤rmodade oegentligheter beg(cid:229)ngna av Enfap UIL i samband med fo¤rvaltningen av anslag fo¤r yrkesutbildning fr(cid:229)n Europeiska socialfonden Det har nyligen framkommit nya missta¤nkta uppgifter om fo¤rvaltningen av medel avsatta fo¤r yrkesutbildning i regionen Latium. Den 7 februari skickade generaldirekto¤ren fo¤r INPS (Nationella socialfo¤rsa¤kringsinstitutet),


title: WRITTEN QUESTION No. 828/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Refund of VAT owed to cotton growers

eurovoc_concepts:
Greece
State aid
VAT
cotton
production aid
ratio
redemption

text: 22. 12. 98 EN Official Journal of the European Communities C 402/37 The Commission believes it falls to the Member States to decide about nuclear energy. Regarding the governmental decision on the closure of the Barseb(cid:228)ck power station, the Commission would indicate that it has received a complaint on this matter under the Community competition rules. As the complaint is still being assessed, the Commission is unable to say what conclusions may be reached. (1) COM(95) 682 final. (98/C 402/045) WRITTEN QUESTION E-0828/98 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (26 March 1998) Subject: Refund of VAT owed to cotton growers In Greece the refund of VAT to cotton growers takes the form of a fixed coefficient of 3. 5 %. The coresponsibility levy is not deducted from the sum on which the VAT refund is calculated. For the 1990-1995 period the Greek Government made a mistake in refunding cotton growers, for which it alone is responsible, as it has admitted: it refunded the VAT for the years in question without taking into account the coresponsibility levy. This led to an immediate drop in farmers(cid:146) incomes. The Greek Government now refuses to refund the VAT on the coresponsibility levy for the 1990-1995 period on the grounds that it has already completed the notification to the Community of the VAT refund to farmers in respect of the years in question, and there is no precedent for reexamining the subject, since no relevant EU procedure exists. Given that Greek farmers have suffered losses for which the Greek Government is solely responsible, does the Commission intend, in cooperation with the Greek Government, to examine the issue of refunding the amount of VAT owed to cotton growers in respect of the coresponsibility levy for the 1990-1995 period? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (6 May 1998) According to Article 25 of the Sixth Council Directive 77/388/EEC of 17 May 1977 on the harmonization of the laws of the Member States relating to turnover taxes › Common system of value added tax: uniform basis of assessment (1) Member States may apply a special scheme for small farmers. Article 25 provides for a flat-rate compensation to enable flat-rate farmers to offset at a fixed rate the value added tax charge on inputs. The compensation rate is fixed by Member States on the basis of macro-economic statistics. The rate fixed may not be used to give farmers a higher refund than the amount of the value added tax charges on inputs. However, Member States may reduce such compensation rates to a nil rate. The compensation to Greek flat-rate farmers is paid through a refund by the state. The small farmers may according to Article 25 opt for the normal VAT scheme. Against this background there is no justification for the Commission to examine with Greece the issue of refund for the period in question. (1) OJ L 145, 13. 6. 1977. (98/C 402/046) WRITTEN QUESTION E-0831/98 by Pedro Marset Campos (GUE/NGL) to the Commission (26 March 1998) Subject: Anti-social measures by the Murcia local authorities in the zone where the URBAN project is being implemented and neighbouring areas (Spain) The Commission is in the process of approving the URBAN plan for Murcia, aimed essentially at urban areas with poor living standards, high levels of social exclusion, a lack of social amenities and poor-quality housing


title: PERGUNTA ESCRITA n. 806/98 dos Deputados Frederik WILLOCKX , Anne VAN LANCKER à Comissão. Práticas ilegais relacionadas com os pedidos de subsídios

eurovoc_concepts:
Community budget
EU aid
State aid
distribution of aid
fact-finding mission
financial control
fraud
infringement of EU law
services company
use of aid

text: C 310/134 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 9. 10. 98 (98/C 310/180) PERGUNTA ESCRITA E-0805/98 apresentada por Florus Wijsenbeek (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Medidas fiscais discriminato·rias em desfavor dos transportadores internacionais na Europa Central e Oriental Tem a Comissa(cid:152)o conhecimento de que os transportadores internacionais se confrontam com uma diversidade de disposi(cid:231)o(cid:152)es fiscais injustas e discriminato·rias, variando de pa(cid:14)·s para pa(cid:14)·s e indo dos impostos sobre os combust(cid:14)·veis, portagens e impostos ecolo·gicos ate·, em certas ocasio(cid:152)es, aos «impostos por servi(cid:231)os sanita·rios e pelo envio de mercadorias», «impostos de manuten(cid:231)a(cid:152)o de passagens fronteiri(cid:231)as» e «impostos para o controlo de substa(cid:136)ncias radioactivas» em 10 pa(cid:14)·ses da Europa Oriental e Central que sa(cid:152)o candidatos a‘ adesa(cid:152)o a‘ UE (cfr. «Agence Europe», 29 de Janeiro de 1998, p. 15)? Tem a Comissa(cid:152)o conhecimento de que na Repu·blica Checa e na Macedo·nia sa(cid:152)o aplicadas taxas diversas conforme o pa(cid:14)·s de origem do ve(cid:14)·culo, sendo assim discriminados os transportadores estrangeiros? Tenciona a Comissa(cid:152)o diligenciar junto dos governos destes pa(cid:14)·ses da Europa Oriental e Central para que renunciem a estes impostos sobre os transportes e a‘s taxas locais e a qualquer forma de discrimina(cid:231)a(cid:152)o na aplica(cid:231)a(cid:152)o das suas disposi(cid:231)o(cid:152)es fiscais, para que harmonizem em maior medida o seu sistema fiscal com o da UE e definam um n(cid:14)·vel de tributa(cid:231)a(cid:152)o racional? Abordara· a Comissa(cid:152)o esta problema·tica durante as negocia(cid:231)o(cid:152)es de adesa(cid:152)o? Em caso afirmativo, de que modo? Em caso negativo, por que raza(cid:152)o? Resposta de H. Van den Broek, em nome da Comissa(cid:152)o (27 de Abril de 1998) A Comissa(cid:152)o esta· consciente de que as empresas comunita·rias de transporte internacional enfrentam distintas medidas fiscais discriminato·rias que variam nos pa(cid:14)·ses da Europa Central e Oriental. Um projecto Phare recente analisa as condi(cid:231)o(cid:152)es para a integra(cid:231)a(cid:152)o progressiva dos mercados de transporte terrestre e descreve as principais barreiras no acesso ao mercado em todos os sectores de transporte terrestre. A Comissa(cid:152)o esta·, pois, consciente de que os impostos aplica·veis aos transportes rodovia·rios sa(cid:152)o muito inferiores para os operadores nacionais nos PECO que na Comunidade e que, quando na(cid:152)o existem acordos bilaterais, os encargos aplica·veis aos utentes revelam uma discrimina(cid:231)a(cid:152)o entre operadores nacionais e estrangeiros. Os 10 pa(cid:14)·ses candidatos da Europa Central e Oriental esta(cid:152)o obrigados pelos Acordos Europeus respectivos a adaptar progressivamente a sua legisla(cid:231)a(cid:152)o no sector dos transportes a‘ legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria para facilitar o acesso mu·tuo aos mercados e a circula(cid:231)a(cid:152)o de passageiros e mercadorias. Este processo esta· em curso e e· controlado por sub-comite·s bilaterais criados tendo em vista a aplica(cid:231)a(cid:152)o dos Acordos Europeus. Nestas insta(cid:136)ncias, a Comissa(cid:152)o insiste nas mudan(cid:231)as legislativas indispensa·veis nos PECO para que os pa(cid:14)·ses candidatos possam ser membros da Comunidade. Por u·ltimo, a Comissa(cid:152)o esta· a dar in(cid:14)·cio a um projecto espec(cid:14)·fico sobre os encargos de transporte rodovia·rio, com vista a apoiar os responsa·veis dos 13 pa(cid:14)·ses Phare, fornecendo orienta(cid:231)o(cid:152)es para a adapta(cid:231)a(cid:152)o dos actuais sistemas de impostos aplica·veis aos transportes rodovia·rios com os da Comunidade. Este estudo abrange tambe·m a Antiga Repu·blica Jugoslava da Macedo·nia que na(cid:152)o assinou um Acordo Europeu, nem solicitou a adesa(cid:152)o a‘ Comunidade. (98/C 310/181) PERGUNTA ESCRITA E-0806/98 apresentada por Frederik Willockx (PSE) e Anne Van Lancker (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o Objecto: Pra·ticas ilegais relacionadas com os pedidos de subs(cid:14)·dios (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Nos u·ltimos tempos sa(cid:152)o recebidas com freque(cid:136)ncia crescente perguntas de todo o tipo de organismos e organiza(cid:231)o(cid:152)es sobre as pra·ticas adoptadas pela empresa «European Business Services» (EBS)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 933/98 van Giuseppe RAUTI aan de Commissie. Verkoop van de historische plaatsen van het "Koninkrijk Zuid-Italië" aan particulieren

eurovoc_concepts:
EU programme
Italy
cultural heritage
cultural policy
heritage protection
historic site
public property
sale


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 801/98 van Peter TRUSCOTT aan de Commissie. Openbreken van de Japanse consumentenmarkt voor fotografisch materiaal

eurovoc_concepts:
Japan
United States
World Trade Organisation
competition law
international competition
international economic law
liberalisation of the market
market access
photographic industry
the EU's international role