title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 949/98 van Mark WATTS aan de Commissie. Gevolgen GATT/WTO voor de bescherming van dieren

eurovoc_concepts:
GATT
animal experimentation
animal welfare
cosmetic product
fur-bearing animal
hides and furskins industry
import restriction
protection of animals

formats: html pdf print

text: C 354/44 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 19. 11. 98 (98/C 354/80) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0949/98 van Mark Watts (PSE) aan de Commissie (30 maart 1998) Betreft: Gevolgen GATT/WTO voor de bescherming van dieren De vrees dat op grond van de GATT op- of aanmerkingen zullen worden gemaakt heeft de EU er al toe gebracht twee van haar voornaamste maatregelen ter bescherming van dieren te verzachten, namelijk het verbod op de invoer van pelzen uit landen die gebruik maken van de voetklem en de beperkende maatregelen inzake het op de markt brengen van cosmetische producten die op dieren zijn getest. Het is heel goed mogelijk dat de GATT/WTO de EU afhoudt van de invoering van nieuwe dierenbeschermings- maatregelen omdat de EU op grond van de GATT-bepalingen wel het gebruik van een wreed systeem op het eigen grondgebied kan verbieden, maar niet de invoer van producten afkomstig van dieren die aan dat systeem zijn onderworpen. Is de Commissie niet van mening dat de GATT/WTO een dreiging vormt voor de invoering van verbeterde normen op het gebied van de bescherming van dieren? Is de Commissie ervo·o·r dat de EU het voortouw neemt op de WTO-ministersconferentie van mei in Gene‘ve door de andere overeenkomstsluitende partijen bij de WTO te overtuigen van de noodzaak de GATT/WTO zodanig te hervormen dat het deze partijen niet onmogelijk wordt gemaakt maatregelen in te voeren die werkelijk gericht zijn op een verbetering van de normen op dierenbeschermingsgebied? Antwoord van Sir Leon Brittan namens de Commissie (7 mei 1998) De verplichtingen van de Gemeenschap uit hoofde van de Overeenkomst van de Wereldhandelsorganisatie (WTO) zijn inderdaad factoren waarmee rekening moet worden gehouden bij het uitstippelen van beleidslijnen die van invloed kunnen zijn op de handel, met inbegrip van het door het geachte Parlementslid genoemde beleid. Zoals het geachte Parlementslid aangeeft betekent de Algemene Overeenkomst inzake Handel en Tarieven (GATT)/WTO evenwel niet dat maatregelen die noodzakelijk worden geacht voor de bescherming van dieren niet kunnen worden ingevoerd op het grondgebied van de Gemeenschap. De Commissie is van mening dat zij de productienormen van de Gemeenschap die gebaseerd zijn op het welzijn van dieren niet eenzijdig kan opleggen aan derde landen. Op grond van de WTO-voorschriften kan de Gemeenschap de invoer van cosmeticaproducten bijvoorbeeld niet verbieden louter en alleen omdat zij getest zouden zijn op dieren, terwijl zij het uitvoeren van testen op dieren wel verbiedt voor communautaire producten. De Gemeenschap kan zich beter concentreren op het tot stand brengen van multilaterale normen op het gebied van het welzijn van dieren dan zich te beperken tot het invoeren van een verbod op dergelijke producten. Zij zou eerst moeten trachten haar handelspartners ertoe te brengen hun beleid in de juiste richting om te buigen. Bij de aanschaf van producten zouden consumenten in Europa bovendien een welingelichte keuze moeten kunnen maken wanneer het gaat om het dierenwelzijn, bijvoorbeeld door middel van etikettering. Omdat het welzijn van dieren een steeds grotere rol begint te spelen in de internationale handel zal dit vraagstuk in de toekomst wellicht aan de orde worden gesteld in de WTO-context. Bij het bepalen van de onderhandelingsdoelstellingen voor het volgende stadium van de WTO-onderhandelingen zal worden onder- zocht in hoeverre de WTO-voorschriften kunnen worden aangepast om meer in het algemeen rekening te houden met het aspect van het dierenwelzijn. (98/C 354/81) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0952/98 van Riitta Myller (PSE) aan de Commissie (30 maart 1998) Betreft: Samenwerking tussen de structuurfondsen en de programma(cid:146)s Phare en Tacis Vorig jaar zijn een aantal communautaire programma(cid:146)s en instrumenten in gebruik genomen ter bevordering van de grensoverschrijdende samenwerking aan de buitengrenzen van de Unie. Een belangrijk voorbeeld daarvan is de grensoverschrijdende samenwerking in het kader van de programma(cid:146)s Tacis en Phare. De tenuitvoerlegging van de programma(cid:146)s verliep echter niet zonder problemen. Het is van uitermate groot belang om de coo¤rdinatie en de doelmatigheid van de programma(cid:146)s te verbeteren. Hiertoe moet een passende rechtsgrondslag worden geformuleerd voor de grensoverschrijdende samenwerking tussen de EU en derde landen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 961/98 του Anita POLLACK προς την Επ τροπή. Ποδηλασία

eurovoc_concepts:
Netherlands
United Kingdom
approximation of laws
carriage of passengers
database
road traffic
tourism
two-wheeled vehicle

text: C 402/48 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 22. 12. 98 Poie·w ei·nai oi koine·w dra·seiw me thn Oyne·sko poy e·xei anala·bei h Epitroph· meta· thn epixeirhsiakh· symfvni·a poy ypegra·fh ton Febroya·rio toy 1996; Apa· nthsh toy k. Oreja ej ono·matow thw Epitroph· w (17 Ioyni·oy 1998) Se apa·nthsh sthn erv· thsh toy ajio·timoy me·loyw toy Koinoboyli·oy, to plai·sio sto opoi·o basi·zetai h synergasi·a metajy· thw Koino·thtaw kai toy Symboyli·oy thw Eyrv· phw kauv· w kai me a·lloyw dieunei·w organismoy·w armo·dioyw ston politistiko· tome·a, o·pvw o Organismo·w tvn Hnvme·nvn Eunv· n gia thn Ekpai·deysh, thn Episth·mh kai ton Politismo· (Oyne·sko), ei·nai to a·ruro 128§3 thw Synuh·khw EK. Eja·lloy, stiw 5 Noembri·oy 1996 pragmatopoih·uhke antallagh· epistolv· n metajy· thw Epitroph·w kai toy Symboyli·oy thw Eyrv· phw me skopo· thn enhme·rvsh tvn stoixei·vn thw allhlografi·aw thw 16hw Ioyni·oy 1987. H antallagh· epistolv· n ayth· proble·pei idiai·tera, sto plai·sio thw epixeirhsiakh·w synergasi·aw, th dynato·thta epafv· n ana·mesa stoyw antiprosv· poyw thw Epitroph·w kai thw Genikh·w Grammatei·aw toy Symboyli·oy thw Eyrv· phw v· ste na ejasfalistei· h symmetoxh· ypallh·lvn stiw kladike·w synedria·seiw poy diorganv· nontai amoibai·a apo· tiw anti·stoixew yphresi·ew kai organv· seiw, kai toy·to sy·mfvna me tiw eidike·w diadikasi·ew tvn en lo·gv fore·vn. Apo· to Deke·mbrio toy 1997, oi antipro·svpoi toy Symboyli·oy thw Eyrv· phw proskaloy·ntai taktika· stiw synedria·seiw thw epitroph·w politistikv· n ypoue·sevn meta· thn ejoysiodo·thsh poy xorh·ghse to Symboy·lio sthn epitroph· toy ayth· na «probei·, ekto·w tvn synedria·sevn kata· tiw opoi·ew h epitroph· gnvmodotei· sto plai·sio thw diadikasi·aw lh·chw apofa·sevn toy Symboyli·oy, se a·typew syzhth·seiw gia politistika· ue·mata». H Koino·thta kai h Oyne·sko kata· tro·po ana·logo, alla· pio pro·sfata, proe·bhsan se antallagh· epistolv· n me skopo· na dieykolynuei· h epixeirhsiakh· synergasi·a metajy· toy organismoy· aytoy· kai thw Epitroph·w. Ta teleytai·a xro·nia, h politistikh· synergasi·a metajy· thw Oyne·sko kai thw Koino·thtaw ei·xe kata· ky·rio lo·go antikei·meno sygkekrime·na sxe·dia ta opoi·a sthri·xuhkan to·so apo· thn Koino·thta, ba·sei tvn programma·tvn thw, o·so kai apo· thn Oyne·sko sta plai·sia tvn drasthrioth·tvn poy anapty·ssei me ba·sh thn apostolh· thw. (98/C 402/059) Ue·ma: Podhlasi·a GRAPTH ERVTHSH E-0961/98 ypobolh· : Anita Pollack (PSE) prow thn Epitroph· (30 Marti·oy 1998) Proti·uetai h Epitroph· na vuh·sei orisme·na kra·th me·lh na katarti·soyn e·na geniko· pro·gramma gia thn podhlasi·a sta pro·typa aytv· n poy efarmo·zontai stiw Ka·tv Xv· rew kai sto Hnvme·no Basi·leio; Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (25 Mai(cid:143)oy 1998) H Epitroph· gnvri·zei kai xaireti·zei ta synolika· progra·mmata gia thn podhlasi·a poy yioue·thsan oi Ka·tv Xv· rew kai to Hnvme·no Basi·leio. Den proti·uetai o·mvw na uespi·sei paro·moio pro·gramma se eyrvpai¤ko· epi·pedo, dedome·noy o·ti to ue·ma empi·ptei safv· w stiw armodio·thtew tvn kratv· n melv· n. Vsto·so, sth syne·xeia thw Pra·sinhw Bi·bloy (1) gia to Di·ktyo tvn Politv· n, h Epitroph· proa·gei thn dhmioyrgi·a mhxanorganvme·nhw ba·shw dedome·nvn oruh·w praktikh·w stiw topike·w kai perifereiake·w metafore·w epibatv· n › h Yphresi·a Enhme·rvshw gia to Di·ktyo tvn Politv· n › poy aname·netai na ei·nai diaue·simh apo· ta me·sa toy 1998. H podhlasi·a ei·nai e·na apo· ta ue·mata poy kaly·ptei h en lo·gv ba·sh dedome·nvn. Epi·shw, h Epitroph· egkainia·zei pro·typh ba·sh gia thn ue·spish sygkritikh·w ajiolo·ghshw tvn topikv· n systhma·tvn metafora·w epibatv· n. Kai pa·li, h symbolh· thw podhlasi·aw stiw epido·seiw tvn en lo·gv systhma·tvn ei·nai e·na apo· ta ue·mata poy ua pre·pei na antimetvpistoy·n. (cid:211)son afora· thn podhlasi·a se mega·lew aposta·seiw, h Epitroph· xrhmatodotei· mele·th skopimo·thtaw gia th dhmioyrgi·a kai xrhmatodo·thsh toy dieunoy·w podhlatikoy· dikty·oy EuroVelo. To di·ktyo ayto·, env· ua ei·xe uetiko· anti·ktypo kyri·vw sthn podhlasi·a cyxagvgi·aw kai toyrismoy·, ua proh·gage epi·shw thn xrh·sh toy podhla·toy ento·w kai sta pe·rij tvn po·levn. (1) COM(95)601 teliko·


title: Decisão do Conselho de 30 de Março de 1998 relativa à nomeação de um membro do Comité Consultivo da Agência de Aprovisionamento da Euratom

eurovoc_concepts:
Euratom Supply Agency
advisory committee (EU)
appointment of staff

text: 15. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 114/1 I (Comunica(cid:136)øes) CONSELHO DECIS]O DO CONSELHO de 30 de Mar(cid:136)o de 1998 relativa { nomea(cid:136)}o de um membro do Comit~ Consultivo da Ag(cid:240)ncia de Aprovisionamento da Euratom (98/C 114/01) O CONSELHO DA UNI]O EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia da Energia At(cid:246)mica e, nomea(cid:220) damente, os segundo e terceiro par‘grafos do seu artigo 54o. , Tendo em conta o artigo X dos Estatutos da Ag(cid:240)ncia de Abastecimento do Euratom(cid:216)(˛), com a œltima redac(cid:136)}o que lhes foi dada pela Decis}o 95/1/CE, Euratom, CECA, de 1 de Janeiro de 1995(cid:216)(ˇ), Tendo em conta a Decis}o do Conselho de 27 de Junho de 1997, relativa { nomea(cid:136)}o dos membros dos Comit~ Consultivo da Ag(cid:240)ncia de Aprovisionamento da Euratom(cid:216)(—), Tendo em conta o parecer da Comiss}o, Considerando que ficou vago um lugar de membro do comit~ em ep(cid:242)grafe no seguimento da renœncia de Jean(cid:220)Bernard CHERIE, de que o Conselho teve conhecimento em 7 de Janeiro de 1998; Considerando que h‘ que preencher esse lugar; Considerando a candidatura apresentada pelo Governo franc(cid:240)s em 7 de Janeiro de 1998, DECIDE: Artigo œnico Toni CAVATORTA ~ nomeado membro do Comit~ Consultivo da Ag(cid:240)ncia de Aprovisiona(cid:220) mento da Euratom pelo per(cid:242)odo remanescente do mandato do comit~, ou seja, at~ 28 de Mar(cid:136)o de 1999. Feito em Bruxelas, em 30 de Mar(cid:136)o de 1998. Pelo Conselho O Presidente LORD SIMON of HIGHBURY (˛)(cid:217)JO 27 de 6. 12. 1958, p. 534/58. (ˇ)(cid:217)JO L 1 de 1. 1. 1995, p. 1. (—)(cid:217)JO C 210 de 11. 7. 1997, p. 3


title: 98/261/EC: Council Decision of 30 March 1998 on the principles, priorities, intermediate objectives and conditions contained in the accession partnership with Romania

eurovoc_concepts:
EU programme
Romania
accession to the European Union
cooperation policy

text: 23. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities L 121/11 COUNCIL DECISION of 30 March 1998 on the principles, priorities, intermediate objectives and conditions contained in the accession partnership with Romania (98/261/EC) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 622/98 of 16 March 1998 on assistance to the applicant countries in the framework of the pre-accession strategy, and the establishment of accession in particular on partnerships (1), and in particular to Article 2 thereof, the Commission’s opinion presented an Whereas objective analysis on Romania’s preparations for membership and identified a number of priority areas for further work; Whereas, in order to prepare for membership, Romania should draw up a national programme for the adoption of the acquis; whereas this programme should set out a timetable for achieving the priorities and intermediate objectives established in the accession partnership, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Having regard to the proposal from the Commission, Article 1 Whereas the Luxembourg European Council stated that the accession partnership is a new instrument, the key feature of the enhanced pre-accession strategy; Whereas Regulation (EC) No 622/98 sets out that the Council shall decide, by a qualified majority and following a proposal from the Commission, on the principles, priorities, and conditions individual accession contained partnerships, as they are submitted to each applicant country, as well as on subsequent significant adjustments applicable to them; intermediate objectives in the Whereas Community assistance is conditional on the fulfilment of essential elements, and in particular on the respect of the commitments contained in the Europe Agreements and on progress towards fulfilment of the Copenhagen criteria; whereas, where an essential element is lacking, the Council, acting by a qualified majority on a proposal from the Commission, may take appropriate steps with regard to any pre-accession assistance; Whereas the Luxembourg European Council decided that the implementation of the accession partnership and progress in adopting the acquis will be examined in the Europe Agreement bodies; (1) OJ L 85, 20. 3. 1998, p. 1. In accordance with Article 2 of Regulation (EC) No 622/98, the principles, priorities, intermediate objectives and conditions contained in the accession partnership for Romania are set out in the Annex hereto, which forms an integral part of this Decision. Article 2 The implementation of the accession partnership will be examined in the Europe Agreement bodies and through the appropriate Council bodies to which the Commission will report regularly. Article 3 This Decision shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Communities. Done at Brussels, 30 March 1998. For the Council The President M. BECKETT L 121/12 EN Official Journal of the European Communities 23. 4. 98 ANNEX ROMANIA 1. Objectives The purpose of the accession partnership is to set out in a single framework the priority areas for further work identified in the Commission’s opinion on Romania’s application for membership of the European Union, the financial means available to help Romania implement these priorities and the conditions which will apply to that assistance. The accession partnership will provide a framework for a number of policy instruments which will be used to help the candidate countries in their preparations for membership. These will include inter alia the national programme for the adoption of the acquis to be adopted by Romania, the joint assessment of economic policy priorities, the pact against organised crime and the internal market road maps. Each of these instruments is different in nature and will be prepared and implemented according to specific procedures. They will not be an integral part of this partnership but the priorities they contain will be compatible with it. 2. Principles The main priority areas identified for each candidate country relate to their ability to assume the obligations of meeting the Copenhagen criteria which state that membership requires: — that the candidate country has achieved stability of institutions guaranteeing democracy, the rule of law, human rights and respect for and protection of minorities, — the existence of a functioning market economy, as well as the capacity to cope with competitive pressure and market forces within the Union, — the ability to take on the obligations of membership, including adherence to the aims of political, economic and monetary union. At its meeting in Madrid, the European Council stressed the need for the candidate countries to adjust their administrative structures to ensure the harmonious operation of Community policies after accession and at Luxembourg, it stressed that incorporation of the acquis into legislation is necessary, but not in itself sufficient; it is necessary to ensure that it is actually applied. 3. Priorities and Intermediate Objectives The Commission’s opinions and the Council’s examination of these have highlighted the extent of the efforts which still have to be made in certain areas by the candidate countries to prepare for accession and took the view that none of these countries fully satisfies all of the Copenhagen criteria at the present time. This situation will require the definition of intermediate stages in terms of priorities, each to be accompanied by precise objectives to be set in collaboration with the countries concerned, the achievement of which will condition the degree of assistance granted and the progress of the negotiations under way with some countries and the opening of new negotiations with the others. The priorities and intermediate objectives have been divided into two groups — short and medium term. Those listed under the short-term have been selected on the basis that it is realistic to expect that Romania can complete or take them substantially forward by the end of 1998. In view of the short time span, and taking into account the administrative capacity required to achieve them, the number of priorities selected for the short term has been limited. The priorities listed under the medium term are expected to take more than one year to complete although work may and should also begin on them during 1998. Romania will be invited to draw up a national programme for the adoption of the acquis (NPAA) by the end of March which should set out a timetable for achieving these priorities and intermediate objectives and, where possible and relevant, indicate the necessary staff and financial resources. 23. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities L 121/13 The accession partnership will indicate that Romania will have to address all issues identified in the opinion. Incorporation of the acquis into legislation is not in itself sufficient; it will also be necessary to ensure that it is actually applied to the same standards as those which apply within the Union. In all of the areas listed below there is a need for credible and effective implementation and enforcement of the acquis. Drawing on the analysis of the Commission’s opinion and the Council’s examination of this, the following short- and medium-term priorities and intermediate objectives have been identified for Romania. 3. 1. S h o r t - t e r m ( 1 9 9 8 ) Economic reform: establishment of medium-term economic policy priorities and joint assessment within the framework of the Europe Agreement; make satisfactory progress on the government’s economic reform programme, including the privatisation of two banks, the transformation into commercial companies of most re´gies autonomes, the efficient and transparent implementation of the foreign investment regime, and restructuring/privatisation of a number of large State-owned industrial (e. g. coal and steel) and agricultural companies (notably by reducing their losses and financial arrears); continue the implementation of the agreements with the international financial institutions. Reinforcement of institutional and administrative capacity: adoption of draft law on the civil service and progress in public administration reform, phytosanitary and veterinary controls, particularly as regards facilities at the external borders, the financial sector (strengthening of supervisory bodies of banking, financial services and capital markets), customs; strengthening of financial control and auditing mechanisms and competition, anti-trust and State aid monitoring bodies and environment, begin to set up structures needed for regional and structural policy. Internal market: including the restructuring of the banking sector and the capital markets, the completion of company law reform, including measures for the promotion of enterprise development and small and medium-sized enterprises (SMEs), foreign direct investment, harmonisation and improved application of indirect taxation, harmonisation of public procurement, adoption of a law on State aid and a first State aid inventory. Establishment of standardisation and conformity assessment structures. Justice and home affairs: in particular further efforts to implement measures to combat corruption and organised crime and improve border management. Environment: continue transposition of framework legislation, establishment of detailed approximation programmes and implementation strategies related to individual acts. Planning and commencement of implementation of these programmes and strategies. 3. 2. M e d i u m - t e r m Political criteria: continuation of child protection reform, further efforts to integrate the Roma, consolidation of protection of individual liberties and improvement of the functioning of the courts. Economic reform: particular attention should be devoted to creating the basis for a sustained increase of productivity and to the further restructuring/privatisation of State-owned enterprises, including banks. Economic policy: regular review of the joint assessment of economic policy priorities, within the Europe Agreement framework, focusing and satisfying the Copenhagen criteria for membership of the Union and the acquis in the area of economic and monetary policy (coordination of economic policies, submission of convergence programmes, avoidance of excessive deficits); while Romania is not expected to adopt the euro immediately on accession, it is expected to pursue policies which aim to achieve real convergence in accordance with the Union’s objectives of economic and social cohesion, and nominal convergence compatible with the ultimate goal of adoption of the euro. Reinforcement of institutional and administrative capacity: in particular of a comprehensive public administration reform programme; major efforts to improve public administration including competition, strengthening of internal financial control; improved operation of the judicial system; training for the judiciary in Community law and its application; reinforcement of justice and home affairs institutions (ensuring sufficient and properly trained personnel in particular police, border guards, ministries and courts), reform of customs and tax administrations to ensure readiness to apply the acquis, the reinforcement of food control administration, strengthening of the nuclear regulatory authority. L 121/14 EN Official Journal of the European Communities 23. 4. 98 Internal market: promotion of enterprise development, including SMEs, alignment with the acquis in the fields of telecommunications, consumer protection, the internal energy market and audiovisual policies, enforcement of intellectual property rights, insurance, competition policy, in particular effective enforcement of competition law, reinforcement of standardisation of conformity assessment structures, establishment of a market surveillance system and alignment of technical legislation on industrial products. Justice and home affairs: improvement of border management systems, capacity to handle asylum and migration questions, alignment of visa policy with that of the Union and completion of alignment on international conventions, fight against organised crime (in particular money laundering, drugs and trafficking in human beings) and corruption, notably in view of the Schengen aquis. Agriculture: including the establishment of a land register and functioning land market, alignment with the agricultural acquis (including veterinary and phytosanitary matters, in particular external border controls), attention to environmental aspects of agriculture and biodiversity. Development of the capacity to implement and enforce the common agricultural policy (CAP), in particular the fundamental management mechanisms and administrative structures to monitor the agricultural markets and implement structural and rural development measures, adoption and implementation of the veterinary and phytosanitary requirements, upgrading of certain food-processing establishments and testing and diagnostic facilities, restructuring of the agri-food sector. Fisheries: development of capacity to implement and enforce the common fisheries policy. Transport: further efforts on alignment with the acquis in particular on maritime, rail and road freight sectors (safety rules and taxation), and to provide necessary investment for transport infrastructure, notably extension of trans-European networks. Employment and social affairs: development of appropriate labour-market structures and joint review of employment policies as preparation for participation in Union coordination; alignment of labour and occupational health and safety legislation and development of enforcement structures, in particular early adoption of the framework directive on health and safety at work; enforcement of equal opportunities between women and men; further development of active, autonomous social dialogue; development of adequate social protection, undertake steps to bring public health standards into line with Union norms. Environment: including the development of monitoring and implementation control structures and capacities, continuous planning and implementation of approximation programmes related to individual legal acts. A particular emphasis should be given to the air and water sectors. Environmental protection requirements and the need for sustainable development must be integrated into the definition and implementation of national, sectoral policies. Regional policy and cohesion: complete establishment of legal basis, development of administrative structures and budgetary procedures. Strengthening financial instruments and control mechanisms in order to participate in Union structural programmes after membership. 4. Programming The PHARE allocation for the period 1995 to 1997 has totalled ECU 284 million. Subject to the approval of the PHARE budget for the remaining period, the Commission will confirm the allocations for 1998 and 1999. In addition, Romania is eligible for support from the catch-up facility envisaged for 1998. Financial proposals will be submitted to the PHARE Management Committee as provided for in Regulation (EEC) No 3906/89. Joint financing by the applicant countries will be systematically required for all investment projects. Financial assistance from the year 2000 onwards will comprise aid for agriculture and a structural instrument which will give priority to measures similar to the Cohesion Fund. 5. Conditionality Community assistance will be conditional on respect by Romania of its commitments under the Europe Agreement, further steps towards satisfying the Copenhagen criteria and progress in implementing this accession partnership. Failure to respect these general conditions could lead to a decision by the Council on the suspension of financial assistance on the basis of Article 4 of Regulation (EC) No 622/98. 23. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities L 121/15 6. Monitoring The implementation of the accession partnership will be monitored in the framework of the Europe Agreement. This will begin in 1998 before the Commission presents its first regular report to the Council reviewing the progress made by Romania including implementation of the accession partnership. The relevant sections of the accession partnership will be discussed in the appropriate sub-committee. The Association Committee will discuss overall developments, progress and problems in meeting its priorities and intermediate objectives as well as more specific issues referred to it from the sub-committees. The Association Committee will report to the Association Council on the implementation of the accession partnership. The PHARE Management Committee will ensure that financing decisions are compatible with the accession partnerships. The accession partnership will be amended as necessary in accordance with Article 2 of Regulation (EC) No 622/98. The Commission will propose, before the end of 1999 and at regular intervals thereafter, a review of this partnership, on which the Council will take a formal decision. These reviews will include consideration of the need to further specify intermediate objectives in the light of the progress made by Romania in meeting the objectives set out in this partnership


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 952/98 von Riitta MYLLER an die Kommission. Zusammenarbeit zwischen den Strukturfonds und den Programmen Phare und Tacis

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
Structural Funds
coordination of financing
cross-border cooperation
frontier region

text: C 354/44 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 19. 11. 98 (98/C 354/80) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0949/98 von Mark Watts (PSE) an die Kommission (30. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einflu(cid:223) der GATT/WTO auf den Tierschutz Die Furcht vor Konflikten mit dem GATT hat bereits dazu gefu¤hrt, da(cid:223) die EU zwei ihrer wichtigsten Tierschutzma(cid:223)nahmen, na¤mlich das Verbot der Einfuhr von Pelzen aus La¤ndern, in denen Tellereisen verwendet werden, und das Verbot der Vermarktung von an Tieren getesteten kosmetischen Mitteln stark entscha¤rft hat. Das GATT/WTO ko¤nnte die EU sehr wohl von der Einfu¤hrung neuer Tierschutzma(cid:223)nahmen abhalten, da die EU zwar gema¤(cid:223) den GATT-Vorschriften die Anwendung grausamer Verfahren auf ihrem Hoheitsgebiet verbieten kann, es ihr aber nicht gestattet ist, die Einfuhr von Tiererzeugnissen aus La¤ndern mit derartigen Verfahren zu unterbinden. Ist die Kommission nicht auch der Ansicht, da(cid:223) das GATT/WTO ein Hindernis fu¤r die Einfu¤hrung verbesserter Tierschutznormen bildet? Befu¤rwortet die Kommission daher, da(cid:223) die EU auf der Genfer WTO-Ministerkon- ferenz im Mai die Initiative ergreift und versucht, die anderen WTO-Vertragsparteien von der Notwendigkeit einer Reform des GATT/WTO zu u¤berzeugen, damit die Vertragsparteien nicht an der Einfu¤hrung von Ma(cid:223)nahmen gehindert werden, die einzig und allein auf verbesserte Tierschutznormen abzielen? Antwort von Sir Leon Brittan im Namen der Kommission (7. Mai 1998) Es trifft zu, da(cid:223) die Verpflichtungen der Gemeinschaft im Rahmen des U¤ bereinkommens der Welthandelsor- ganisation (WTO) zu den Faktoren geho¤ren, die bei der Entwicklung von Strategien, die eventuell den Handel beeintra¤chtigen ko¤nnen, wie die von dem Herrn Abgeordneten erwa¤hnten Beispiele, beru¤cksichtigt werden mu¤ssen. Das Allgemeine Zoll- und Handelsabkommen (GATT)/WTO verhindert jedoch nicht die Einfu¤hrung von Ma(cid:223)nahmen, die zum Schutz der Tiere im Gebiet der Gemeinschaft fu¤r erforderlich gehalten werden. Die Kommission ist der Ansicht, da(cid:223) sie Drittla¤ndern nicht einseitig die auf den Tierschutz beruhenden Produktionsnormen der Gemeinschaft auferlegen kann. So erlauben es ihr z. B. die WTO-Vorschriften nicht, die Einfuhr von Kosmetikprodukten nur aus dem Grunde zu verbieten, da(cid:223) sie an Tieren getestet wurden, selbst wenn ein derartiges Verbot der Tierversuche fu¤r die Vermarktung von Gemeinschaftsprodukten besteht. Anstatt die Einfuhr derartiger Produkte zu verbieten, wa¤re es wu¤nschenswert, da(cid:223) die Gemeinschaft sich auf die Schaffung multilateraler Normen fu¤r den Tierschutz konzentriert und zuna¤chst versucht, ihre Handelspartner davon zu u¤berzeugen, ihre Politiken in der von ihr fu¤r angemessen gehaltenen Weise zu a¤ndern. Au(cid:223)erdem sollten die Verbraucher in Europa in die Lage versetzt werden, beim Kauf › z. B. durch eine entsprechende Etikettierung › die Produkte auszuwa¤hlen, die die Aspekte des Tierschutzes beru¤cksichtigen. Da der Tierschutz im internationalen Handel einen immer bedeutenderen Stellenwert einnimmt, ko¤nnte dieses Thema ku¤nftig im Rahmen der WTO diskutiert werden. Es ist vorgesehen, die Mo¤glichkeit, die WTO- Vorschriften zu a¤ndern und den Tierschutz allgemeiner zu regeln, im Zusammenhang mit der Festlegung der Verhandlungsziele der Gemeinschaft fu¤r die na¤chste WTO-Runde zu pru¤fen. (98/C 354/81) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0952/98 von Riitta Myller (PSE) an die Kommission (30. Ma¤rz 1998) Betrifft: Zusammenarbeit zwischen den Strukturfonds und den Programmen Phare und Tacis In den vergangenen Jahren sind verschiedene Programme und Instrumente der Gemeinschaft eingefu¤hrt worden, mit deren Hilfe die grenzu¤berschreitende Zusammenarbeit an den Au(cid:223)engrenzen der Union unterstu¤tzt worden ist. Als Beispiel ist hier der neue Abschnitt (cid:132)Grenzu¤berschreitende Zusammenarbeit(cid:147) der Programme Tacis und Phare zu nennen. Die Umsetzung der Programme ist jedoch nicht problemlos verlaufen. Besonders wichtig wa¤re es, die Koordination und den Erfolg der Programme zu verbessern. Dazu mu¤(cid:223)te eine ausreichende Rechtsgrundlage fu¤r die grenzu¤berschreitende Zusammenarbeit zwischen der EU und Drittla¤ndern geschaffen werden


title: 98/268/EG: Rådets beslut av den 30 mars 1998 om principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och villkoren i anslutningspartnerskapet med Republiken Slovenien

eurovoc_concepts:
EU programme
Slovenia
accession to the European Union
cooperation policy

text: L 121/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 4. 98 RÅDETS BESLUT av den 30 mars 1998 om principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och villkoren i anslutningspartnerskapet med Republiken Slovenien (98/268/EG) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättande av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 om stöd till ansökarstaterna inom ramen för föranslutningsstrategin och särskilt om upprät- tande av anslutningspartnerskap (1), särskilt artikel 2 i denna, I kommissionens yttrande gavs en objektiv analys av Republiken Sloveniens förberedelser för medlemsskap och det fastställdes ett antal prioriterade områden där ytterli- gare insatser bör göras. För att förbereda medlemsskap bör Republiken Slovenien inrätta ett nationellt program för antagande av gemen- skapens regelverk. I detta program bör en tidsplan anges för att uppnå de prioriteringar och mellanliggande mål som fastställs i anslutningspartnerskapet. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. med beaktande av kommissionens förslag, och Artikel 1 med beaktande av följande: Europeiska rådet uttalade vid sitt möte i Luxemburg att anslutningspartnerskap är ett nytt instrument som utgör kärnan i den förstärkta strategin inför anslutningen. Enligt förordning (EG) nr 622/98 skall rådet med kvalifi- cerad majoritet och på förslag av kommissionen besluta om de principer, prioriteringar, mellanliggande mål och villkor som ingår i de enskilda anslutningspartnerskapen, så som de kommer att föreläggas varje kandidatland, samt om efterföljande betydande anpassningar som är tillämpliga på dem. Gemenskapens stöd är villkorat av att väsentliga faktorer uppfylls, och särskilt av att åtagandena i Europaavtalen respekteras och av att det sker framsteg i uppfyllandet av Köpenhamnskriterierna. Om en väsentlig faktor saknas får rådet, genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen, vidta lämpliga åtgärder avseende allt stöd inför anslutningen. Europeiska rådet i Luxemburg beslutade att genomföran- det av anslutningspartnerskapet och framstegen med att anta gemenskapens regelverk kommer att granskas inom Europaavtalsorganen. I enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98 skall de principer, prioriteringar, mellanliggande mål och vill- kor som ingår i Republiken Sloveniens anslutningspart- nerskap anges i bilagan till denna förordning, vilken utgör en integrerande del av detta beslut. Artikel 2 Genomförandet av anslutningspartnerskapet skall gran- skas inom Europaavtalsorganen och rådets lämpliga organ till vilka kommissionen regelbundet skall rappor- tera. Artikel 3 Detta beslut skall träda i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Utfärdat i Bryssel den 30 mars 1998. På rådets vägnar M. BECKETT Ordförande (1) EGT L 85, 20. 3. 1998, s. 1. 23. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 121/47 BILAGA SLOVENIEN 1. Mål Syftet med anslutningspartnerskapet är att inom en och samma ram fastställa de prioriterade verksamhets- områden som anges i kommissionens yttrande om Sloveniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, de finansiella medlen för att hjälpa Slovenien att förverkliga dessa prioriteringar samt villkoren för detta stöd. Anslutningspartnerskapet kommer att utgöra en ram för ett antal politiska instrument som kommer att användas för att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för medlemskap. Hit hör bland annat det nationella program för antagandet av gemenskapens regelverk som skall antas av Slovenien, den gemensamma utvärderingen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, pakten mot organiserad brottslighet och vägledningen till den inre marknaden. Dessa instrument är alla olika och kommer att utarbetas och genomföras på olika sätt. De kommer inte att utgöra en integrerande del av detta partnerskap men de prioriteringar de innehåller kommer att vara förenliga med partnerskapet. 2. Principer De vigtigaste prioriterade områden som fastställts för varje kandidatland rör landets förmåga att uppfylla Köpenhamnskriterierna, enligt vilka det för medlemskap krävs följande: — Kandidatlandet skall ha stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättig- heter samt respekt för och skydd av minoriteter. — En fungerande marknadsekonomi liksom kapacitet att hantera det konkurrenstryck och de marknads- krafter som råder inom unionen. — Förmåga att uppfylla de skyldigheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till den politiska, ekonomiska och monetära unionens mål. Vid sitt möte i Madrid underströk Europeiska rådet att kandidatländerna måste anpassa sina administrativa strukturer för att kunna tillämpa gemenskapspolitiken på ett friktionsfritt sätt efter anslutningen. Vid sitt möte i Luxemburg framhöll Europeiska rådet att införlivandet av gemenskapens regelverk med lagstift- ningen är nödvändig, men inte i sig tillräcklig. Det är nödvändigt att tillse att regelverket verkligen tillämpas. 3. Prioriteringar och mellanliggande mål Av kommissionens yttranden och rådets behandling av dessa har framgått hur stora ansträngningar kandidatländerna måste göra på vissa områden för att förbereda sig för anslutningen. Det har också bedömts att inget kandidatland för närvarande helt uppfyller Köpenhamnskriterierna. Denna situation kommer att göra det nödvändigt att fastställa olika etapper med prioriteringar med angivande, för varje prioritering, av bestämda mål vilka skall fastställas i samarbete med de berörda länderna. Uppnåendet av dessa mål kommer att påverka vilken grad av bistånd som beviljas, hur förhandlingarna med vissa länder utvecklas och inledandet av förhandlingar med andra länder. Prioriteringarna och mellanliggande mål har delats upp i två grupper, de på kort sikt och de på lång sikt. Som kortsiktiga betecknas de prioriteringar och mellanliggande mål som Slovenien realistiskt sett kan förväntas uppnå dem under 1998 eller beträffande vilka Slovenien i vart fall kan förväntas göra betydande framsteg inom samma frist. Med hänsyn till den korta tidsfristen och den administrativa kapacitet som fordras för att genomföra dem har endast ett mindre antal prioriteringar fastställts på kort sikt. Prioriteringarna under medellång sikt förväntas ta över ett år att uppnå, även om arbetet med dem kan och bör inledas under 1998. Slovenien kommer att uppmanas att till slutet av mars utarbeta ett nationellt program för antagandet av gemenskapens regelverk som bör innehålla en tidsplan för genomförandet av dessa prioriteringar och mellanliggande mål och, i de fall det är möjligt och relevant, uppgift om behovet av personella och finansiella resurser. Av anslutningspartnerskapet kommer att framgå att Slovenien måste ta itu med alla de frågeställningar som tas upp i yttrandet. Det kommer också att framhållas att det inte är tillräckligt att genomföra gemenskapens regelverk; det är dessutom nödvändigt att se till att regelverket faktiskt tillämpas i enlighet med de standarder som gäller inom unionen. På alla de områden som är förtecknade nedan krävs trovärdigt och effektivt genomförande av gemenskapens regelverk. L 121/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 4. 98 Med ledning av kommissionens yttrande och rådets behandling av detta har följande prioriteringar och mellanliggande mål, på kort respektive medellång sikt, fastställts för Slovenien. 3. 1 P r i o r i t e r i n g a r p å k o r t s i k t ( 1 9 9 8 ) Ekonomiska reformer: Fastställande av prioriteringar på medellång sikt i den ekonomiska politiken och gemensam bedömning inom ramen för interims-/samarbetsavtalet, åtgärder för en marknadsorienterad omstrukturering inom företags-, finans- och banksektorerna samt förberedandet av en pensionsreform. Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Detta gäller särskilt införandet av en lag om offentlig tjänst, förbättringar vad gäller rättsväsendet, fastighetsregistreringen, fytosanitära och veterinär- medicinska förvaltningar, särskilt avseende resurserna vid de yttre gränserna, och funktionerna för finanskontroll och revision samt institutionell förstärkning på miljöområdet, påbörjande av arbetet med att upprätta de strukturer som krävs för regional- och strukturpolitiken. Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat anpassning på området indirekt beskattning, intellektuell och industriell äganderätt, antagandet av en mervärdesskattelag och förberedelser för ett genomförande av denna under 1999, standardisering och certifiering (bedömning av överensstämmelse), tekniska föreskrifter, bolagsrätt och liberalisering av kapitalrörelser (särskilt valutalagstiftning), inrättande av en myndighet för övervakning av statligt stöd, en första förteckning över statligt stöd och upprättandet av en rättslig ram för kontroll av statligt stöd, framsteg i arbetet med att anta en lag om konkurrensbegränsande samverkan. Äganderätt: Ytterligare klargöranden beträffande läget när det gäller äganderättslagstiftningen med särskilt beaktande av frågan om unionsmedborgares rätt att förvärva fast egendom. Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning, slutligt utarbetande av detaljerade tillnärmningsprogram och genomförandestrategier rörande enskilda rättsakter. Planering och inledande av genomförandet av dessa program och strategier. 3. 2 P r i o r i t e r i n g a r p å m e d e l l å n g s i k t Politiska kriterier: Fortsatta ansträngningar för att påskynda återbördandet av egendom. Ekonomisk politik: Regelbunden översyn av den gemensamma bedömningen inom ramen för Europaavtalen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, med fokus på uppfyllande av Köpenhamnskriterierna för medlemskap i unionen och gemenskapens regelverk rörande ekonomisk och monetär politik (samordning av den ekonomiska politiken, framläggande av konvergensprogram, undvikande av alltför stora underskott). Slovenien förväntas inte införa euron omedelbart vid anslutningen, men förväntas dock föra en politik som syftar till faktisk konvergens i överensstämmelse med unionens mål beträffande ekonomisk och social sammanhållning och till nominell konvergens som är förenlig med slutmålet, införandet av euron. Förstärkning av den industriella och administrativa kapaciteten: Detta omfattar offentlig upphandling (särskilt frågan om insyn), övervakning av försäkringsmarknaden och värdepappersmarknaden, den sloven- ska konkurrensmyndigheten, slutförande av en konkurrenslag, utveckling och genomförande av jordbruks- politik och regionalpolitik, politik på det audiovisuella området, tullförvaltning och säkerställande av efterlevnaden av tullkodexen, förbättringar avseende rättsväsendets sätt att fungera, utbildning i gemen- skapsrätt och dess tillämpning för tjänstemän i rättsväsendet, förstärkning av institutioner med ansvar för rättsliga och inrikes frågor (se till att de får tillräcklig och välutbildad personal, särskilt poliser och gränsvakter samt personal i ministerier och domstolar), förstärkning av kärnsäkerhetsmyndigheten, reforme- ring av tull- och skatteförvaltningarna för att se till att de är redo att tillämpa gemenskapens regelverk samt förstärkning av myndigheterna med ansvar för livsmedelskontroll. Den inre marknaden: Detta omfattar anpassning av lagstiftningen rörande offentlig upphandling, finansiella tjänster och statliga stöd (särskilt anpassning av övervakningsbestämmelser och speciella och exklusiva rättigheter), modernisering av strukturerna för standardisering och bedömning av överensstämmelse, upprättande av ett system för marknadsövervakning, anpassning av den övergripande tekniska lagstiftningen rörande industriprodukter, ökade ansträngningar för att avreglera kapitalmarknaden och underlätta utländska investeringar, ytterligare anpassning vad gäller konsumentskydd, förstärkning av konkurrensmyn- digheten och myndigheten för övervakning av statliga stöd, effektivt säkerställande av efterlevnaden av konkurrenslagstiftningen, främjande av företagsutveckling, inbegripet små och medelstora företag, anpass- ning till gemenskapens regelverk rörande telekommunikation, konsumentskydd och den inre marknaden för energi. 23. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 121/49 Rättsliga och inrikes frågor: Kamp mot organiserad brottslighet (särskilt penningtvätt, narkotikahantering och människosmuggling) och korruption, anpassning till unionens viseringspolitik och slutförande av anpassningen till internationella konventioner samt genomförande av invandringspolitiken och av reformer av asylförfarandet, särskilt med sikte på Schengen-regelverket. Kärnsäkerhet: Anpassning av kärnkraftspolitiken och investeringsplaner i linje med resultaten av den seismiska riskbedömning som skall utföras i trakten av kärnkraftverket i Krsko. Jordbruk: Upprättande av ett fungerande fastighetsregister, förstärkning av strukturpolitiken och jordbruks- utvecklingspolitiken, inbegripet anpassning till gemenskapens regelverk på jordbruksområdet (inbegripet veterinärmedicinska och fytosanitära frågor, särskilt vad gäller kontrollen vid yttre gränser), beaktande av jordbrukets miljöaspekter och av den biologiska mångfalden. Utveckling av kapaciteten att genomföra och säkerställa efterlevnaden av gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt de grundläggande förvaltningsmeka- nismerna och administrativa strukturerna för övervakning av jordbruksmarknaderna och genomförande av strukturåtgärder och åtgärder för utveckling av landsbygden, antagande och genomförande av veterinär- medicinska och fytosanitära krav, modernisering av vissa inrättningar för beredning av livsmedel och av anläggningar för provtagning och diagnosticering samt omstrukturering av jordbrukets livsmedelsindustri. Fiske: Utveckling av kapaciteten att genomföra och säkerställa efterlevnaden av den gemensamma fiskeripo- litiken. Transport: Ytterligare insatser för anpassning till gemenskapens regelverk, särskilt beträffande vägtranspor- ter (tillträde till marknaden, säkerhetsregler och beskattning) och järnväg samt för att tillhandahålla nödvändiga investeringar i transportinfrastruktur, särskilt för en utbyggnad av de transeuropeiska näten. Sysselsättning och sociala frågor: Utveckling av lämpliga arbetsmarknadsstrukturer och gemensam översyn av sysselsättningspolitiken som förberedelse för deltagande i unionens samordning, anpassning av arbetslag- stiftningen och av lagstiftningen rörande hälsa och säkerhet i arbetet och utveckling av strukturerna för säkerställande av efterlevnaden, särskilt ett tidigt antagande av ramdirektivet om hälsa och säkerhet i arbetet, säkerställande av efterlevnaden av lika möjligheter för kvinnor och män, ytterligare utveckling av en aktiv och oberoende dialog mellan arbetsmarknadens parter och ytterligare utveckling av det sociala skyddet. Miljö: Detta omfattar utveckling av strukturer och kapacitet för övervakning och genomförandekontroll, fortgående planering och genomförande av tillnärmningsprogram rörande enskilda rättsakter. Särskild vikt bör läggas vid luftföroreningar, spillvattensektorn och vid integrerad föroreningskontroll och riskhantering inom industrin. Miljöskyddskraven och vikten av en hållbar utveckling måste integreras i fastställandet och genomförandet av nationell sektoriell politik. Regionalpolitik och sammanhållning: Införande av en rättslig och administrativ ram samt en budgetram för en nationell politik som syftar till att på ett integrerat sätt utjämna de regionala skillnaderna, med sikte på deltagande i unionens strukturprogram efter anslutningen. 4. Programplanering Anslagen från Phare för perioden 1995–1997 uppgick till sammanlagt 72 miljoner ecu. Förutsatt att Phare-budgeten för den kvarvarande perioden godkänns kommer kommissionen att bekräfta anslagen för 1998 och 1999. Finansieringsförslag kommer att läggas fram för Phares förvaltningskommitte´ i enlighet med förordning (EEG) nr 3906/89. Samfinansiering med kandidatländerna kommer systematiskt att krävas för alla investeringsprojekt. Det finansiella stödet från år 2000 och framåt kommer att omfatta jordbruks- stöd och ett strukturpolitiskt instrument vars åtgärdsprioriteringar kommer att vara av liknande slag som sammanhållningsfondens. 5. Villkorlighet Gemenskapens stöd kommer att villkoras av att Slovenien fullgör sina åtaganden enligt Europaavtalet liksom av fortsatta framsteg när det gäller att uppfylla Köpenhamnskriterierna och av framsteg i tillämpningen av detta anslutningspartnerskap. Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att besluta att tills vidare inställa det finansiella stödet på grundval av artikel 4 i förordning (EG) nr 622/98. L 121/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 4. 98 6. Övervakning Genomförandet av anslutningspartnerskapet kommer att övervakas inom Europaavtalets ram. Detta kommer att börja 1998, innan kommissionen för rådet lägger fram sin första ordinarie rapport om Sloveniens framsteg som också omfattar genomförandet av anslutningspartnerskapet. Relevanta delar av anslutningspartnerskapet kommer att diskuteras i den behöriga underkommitte´n. Associeringskommitte´n kommer att behandla den allmänna utvecklingen, framsteg och problem vad gäller att uppfylla prioriteringarna och mellanliggande mål liksom mer specifika frågor som hänskjuts till kommitte´n från underkommitte´erna. Associeringskommitte´n kommer att rapportera till associeringsrådet om genomförandet av anslutningspartnerskapet. Phares fövaltningskommitte´ kommer att sörja för att finansieringsbesluten är förenliga med anslutningspart- nerskapen. Anslutningspartnerskapet kommer att ändras då så behövs i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98. Kommissionen kommer, före slutet av 1999 och därefter med regelbundna mellanrum, att föreslå att detta partnerskap ses över, med avseende på vilket rådet kommer att fatta ett formellt beslut. I denna översyn kommer att tas upp frågan om det, mot bakgrund av de förslag som gjorts när det gäller att nå de mål som fastställs i detta partnerskap, finns ett behov av att ange ytterligare mellanliggande mål


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1074/98 do Deputado Roberta ANGELILLI à Comissão. Irregularidades no concurso público para a informatização do Ministério da Educação italiano

eurovoc_concepts:
Italy
award of contract
fraud
information technology applications
invitation to tender
public contract

text: 11. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 386/77 Resposta do ComissÆrio Franz Fischler em nome da Comissªo (29 de Abril de 1998) Como parte da pol(cid:237)tica de desenvolvimento rural da Comunidade, a Comissªo encorajou os Estados-membros a conceder ajudas para a diversifica(cid:231)ªo da produ(cid:231)ªo agr(cid:237)cola para objectivos nªo alimentares. No caso da Irlanda, os agricultores e outros residentes das zonas rurais podiam dispor de uma ajuda comunitÆria para uma diversifica(cid:231)ªo destinada (cid:224) cria(cid:231)ªo de galgos no (cid:226)mbito do programa operacional 1994-1999 para a agricultura, o desenvolvimento rural e as florestas. Foi prevista uma despesa pœblica de 870 000 IRL para programas de melhoramento das ra(cid:231)as e para a comercializa(cid:231)ªo e promo(cid:231)ªo. Nªo foi pedido qualquer financiamento comunitÆrio, operacional. tendo-se decidido retirar as medidas do programa (98/C 386/102) PERGUNTA ESCRITA E-1070/98 apresentada por Allan Macartney (ARE) (cid:224) Comissªo (6 de Abril de 1998) Objecto: ConferŒncia de Ministros da OMC e impacto do GATT/OMC na protec(cid:231)ªo dos animais Estudou a Comissªo as consequŒncias dos acordos do GATT e da Organiza(cid:231)ªo Mundial de ComØrcio na protec(cid:231)ªo dos animais e na capacidade da Comunidade Europeia de limitar o sofrimento dos animais e proibir as importa(cid:231)ıes de produtos obtidos com tratamento cruel dos animais e as exporta(cid:231)ıes em condi(cid:231)ıes cruØis de animais vivos? Tenciona a Comissªo apresentar esta questªo a n(cid:237)vel da ConferŒncia de Ministros da OMC em Maio e assegurar uma protec(cid:231)ªo adequada dos animais na UE? Resposta dada pelo Sir Leon Brittan em nome da Comissªo (8 de Maio de 1998) Remete-se a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para a resposta (cid:224) pergunta escrita E-949/98 do Senhor Deputado Watts (1). (1) JO C 354 de 19. 11. 1998. (98/C 386/103) PERGUNTA ESCRITA P-1074/98 apresentada por Roberta Angelilli (NI) (cid:224) Comissªo (30 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Irregularidades no concurso pœblico para a informatiza(cid:231)ªo do MinistØrio da Educa(cid:231)ªo italiano Em trŒs perguntas (P-1972/97 (1), P-2841/97 (2) e E-3869/97 (3)), foi solicitado (cid:224) Comissªo que se pronunciasse sobre presum(cid:237)veis irregularidades no concurso pœblico para a informatiza(cid:231)ªo dos servi(cid:231)os do MinistØrio da Educa(cid:231)ªo italiano. O governo italiano confirmou (cid:224) Comissªo que, conforme tive ocasiªo de exp(cid:244)r, a empresa Tele Sistemi Ferroviari do Grupo Ferrovie dello Stato (FS) foi alienada pelo œltimo ap(cid:243)s a apresenta(cid:231)ªo da proposta relativa ao concurso mas antes da adjudica(cid:231)ªo definitiva do contrato. Deste modo, a FS permaneceu no Agrupamento TemporÆrio de Empresas(ATE), vencedor do concurso, com a EDS, privada porØm da œnica empresa especializada neste dom(cid:237)nio. Se estes factos forem confirmados, poderÆ inferir-se que, aquando da adjudica(cid:231)ªo do contrato, a FS nªo tinha qualquer idoneidade para integrar o agrupamento de empresas e que a


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1097/98 dell'on. Marianne THYSSEN alla Commissione. Discriminazioni nelle convenzioni relative alla doppia imposizione fiscale

eurovoc_concepts:
Belgium
Netherlands
double taxation
tax convention
tax system
worker (EU)

text: C 402/74 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 22. 12. 98 Risposta della sig. ra Bonino a nome della Commissione (12 maggio 1998) La Commissione Ł a conoscenza delle notizie riportate dalla stampa cui si riferisce l(cid:146)Onorevole parlamentare. Nella fattispecie i fatti riportati dalla stampa olandese riguardano il mancato rispetto di un accordo bilaterale fra i Paesi Bassi e la Russia, accordo che stabiliva che soltanto la carne proveniente da bestiame allevato e macellato nei Paesi Bassi poteva essere esportata verso la Russia. Pertanto, in base alle informazioni citate, non sembra che la politica comunitaria in materia di ESB sia a rischio per il mancato rispetto dell(cid:146)accordo bilaterale fra la Russia e le autorit(cid:224) olandesi. Peraltro, in materia di restituzioni all(cid:146)importazione, le pratiche denunciate non hanno comportato pagamenti indebiti. Tuttavia, nell(cid:146)ambito dei controlli effettuati in loco, la Commissione non mancher(cid:224) di prestare un(cid:146)attenzione particolare alle modalit(cid:224) con le quali le autorit(cid:224) olandesi applicano la legislazione comunitaria pertinente. La responsabilit(cid:224) dei controlli quotidiani in questo caso spetta alle autorit(cid:224) nazionali. (98/C 402/091) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1097/98 di Marianne Thyssen (PPE) alla Commissione (30 marzo 1998) Oggetto: Discriminazioni nelle convenzioni relative alla doppia imposizione fiscale Uno degli effetti della convenzione del 16 agosto 1971 tra Paesi Bassi e Belgio relativa alla doppia imposizione fiscale Ł il fatto che un cittadino olandese e un cittadino belga che risiedano entrambi in Belgio, nello stesso comune e lavorino nella stessa impresa olandese nei Paesi Bassi sono soggetti a un(cid:146)imposizione fiscale diversa. Secondo le rispettive norme dei due sistemi fiscali, il cittadino belga paga le tasse in Belgio e il cittadino olandese nei Paesi Bassi. Ritiene la Commissione che questa differenza sia in contrasto con il principio della non discriminazione in base alla nazionalit(cid:224), sancito dall(cid:146)articolo 6 e dall(cid:146)articolo 48, paragrafo 2 del trattato che istituisce la Comunit(cid:224) europea? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (2 giugno 1998) L(cid:146)onorevole parlamentare segnala che i lavoratori olandesi e belgi che risiedono in Belgio e lavorano nei Paesi Bassi sono soggetti ad un(cid:146)imposizione fiscale diversa. I lavoratori belgi sono soggetti all(cid:146)imposta sul reddito in Belgio e i lavoratori olandesi nei Paesi Bassi. La Commissione osserva che, stando alle sue informazioni, le disposizioni della convenzione tra Belgio e Paesi Bassi sull(cid:146)imposizione fiscale dei lavoratori (articolo 15) non operano alcuna distinzione in base alla nazionalit(cid:224). In applicazione di tale disposizione, infatti, i lavoratori frontalieri sono tassati, indipendentemente dalla loro cittadinanza, nello Stato di residenza e gli altri lavoratori nello Stato in cui svolgono la loro attivit(cid:224). Una differenziazione quanto allo Stato in cui avviene l(cid:146)imposizione esiste soltanto per il settore pubblico: l(cid:146)articolo 19 della convenzione statuisce infatti che gli olandesi che lavorano nel settore pubblico dei Paesi Bassi, pur risiedendo in Belgio, sono tassati nei Paesi Bassi, mentre i lavoratori frontalieri belgi che si trovano nelle stesse condizioni sono tassati in Belgio (a condizione che non abbiano la doppia cittadinanza belgo-olandese). La Commissione ritiene che, allo stato attuale del diritto comunitario, questa differenziazione per il settore pubblico non costituisca una violazione del diritto comunitario


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 730/98, annettu 30 päivänä maaliskuuta 1998, tiettyjä kalastustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista

eurovoc_concepts:
CCT duties
fishery product
quantitative restriction
tariff quota

text: 2. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 102/1 I (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 730/98, annettu 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998, tiettyj(cid:132) kalastustuotteita koskevien yhteis(cid:148)n autonomisten tariffikiinti(cid:148)iden avaa- misesta ja hallinnoinnista EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 28 artiklan, tarkoitus k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) tulli-ilmoitusten hyv(cid:132)ksymisp(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)- rien mukaisessa aikaj(cid:132)rjestyksess(cid:132), ottaa huomioon komission ehdotuksen, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) tiettyjen kalastustuotteiden saatavuus yhteis(cid:148)ssa on t(cid:132)lla hetkell(cid:132) riippuvainen kolmansista maista tulevasta tuon- nista; on yhteis(cid:148)n edun mukaista suspendoida osittain tai kokonaan kyseisiin tuotteisiin sovellettavat tullit m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)l- t(cid:132)(cid:132)n riitt(cid:132)vien yhteis(cid:148)n tariffikiinti(cid:148)iden rajoissa; sen varmistamiseksi, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n kyseisen tuotannon tulevai- suuden n(cid:132)kymi(cid:132) ei vaaranneta ja ett(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)teollisuuden riit(cid:132)v(cid:132)t hankinnat voidaan taata, olisi avattava kyseiset tariffikiinti(cid:148)t siten, ett(cid:132) niiden tullit vaihtelevat eri tuot- teiden yhteis(cid:148)n markkinoilla vallitsevan arkuustason mukaan, olisi taattava erityisesti kaikille yhteis(cid:148)n tuojille tasapuo- linen ja jatkuva mahdollisuus k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kyseisi(cid:132) kiinti(cid:148)ita ja taattava n(cid:132)it(cid:132) kiinti(cid:148)it(cid:132) varten s(cid:132)(cid:132)dettyjen tullien keskeyty- m(cid:132)t(cid:148)n soveltaminen kyseisten tuotteiden tuonnissa kaik- kiin j(cid:132)senvaltioihin kiinti(cid:148)iden t(cid:132)yttymiseen saakka, yhteis(cid:148)n olisi p(cid:132)(cid:132)tett(cid:132)v(cid:132) tariffikiinti(cid:148)iden avaamisesta yksipuolisesti; mik(cid:132)(cid:132)n ei kuitenkaan est(cid:132) sit(cid:132), ett(cid:132) n(cid:132)iden kiinti(cid:148)iden yhteisen hallinnoinnin tehokkuuden varmista- j(cid:132)senvaltioille annetaan lupa lukea kiinti(cid:148)ihin miseksi tarvitsemansa vastaavat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t; tuontia t(cid:132)llainen hallinnointitapa edellytt(cid:132)(cid:132) kuitenkin tiivist(cid:132) yhteisty(cid:148)t(cid:132) j(cid:132)senvaltioiden ja komission v(cid:132)lill(cid:132), koska komission olisi erityisesti voitava seurata kiinti(cid:148)iden kokonaism(cid:132)(cid:132)rien t(cid:132)yttymist(cid:132) ja ilmoittaa siit(cid:132) j(cid:132)senval- tioille, tosiasiallista ja 1 artikla suspendoidaan kullekin tuotteelle Liitteess(cid:132) lueteltujen tuotteiden tuontiin sovellettavat 1. tullit ilmoitetulle tasolle, ilmoitetuksi ajanjaksoksi ja ilmoitettuun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n asti. voidaan lukea 1 2. Kyseisten tuotteiden tuonti kohdassa tarkoitettuihin kiinti(cid:148)ihin ainostaan, jos j(cid:132)sen- valtioiden yhteisest(cid:132) kalastus- ja vesiviljelytuotealan mark- kinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3759/92 (2) 22 artiklan mukaisesti vahvistama vapaasti rajalla -hinta on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n yht(cid:132) suuri kuin kyseisten tuotteiden tai tuoteluokkien viitehinta jonka yhteis(cid:148) on vahvistanut tai vahvistaa. 2 artikla Komissio hallinnoi 1 artiklassa tarkoitettuja tariffikiin- ti(cid:148)it(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 2454/93 308 a ja 308 c artiklan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti. 3 artikla ja komissio toimivat J(cid:132)senvaltiot varmistaakseen t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen noudattamisen. tiiviiss(cid:132) yhteisty(cid:148)ss(cid:132) annetun neuvoston tietyist(cid:132) yhteis(cid:148)n tullikoodeksista asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksist(cid:132) 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1993 annettun komis- sion asetukseen (ETY) N:o 2454/93 (1), on kodifioitu joita on sellaisten tariffikiinti(cid:148)iden hallinnointis(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t, T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). jona se julkaistaan Sit(cid:132) sovelletaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) huhtikuuta 1998. 4 artikla (1) EYVL L 253, 11. 10. 1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on vii- meksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 75/98 (EYVL L 7, 13. 1. 1998, s. 3). (2) EYVL L 388, 31. 12. 1992, s. 1, asetus sellaisena kuin se on vii- meksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3318/94 (EYVL L 350, 31. 12. 1994, s. 15). L 102/2 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 2. 4. 98 T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. Neuvoston puolesta LORD SIMON of HIGHBURY Puheenjohtaja 2. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 102/3 J(cid:132)rjestys- numero 09. 2753 09. 2756 LIITE CN-koodi Taric- koodi Tavaran kuvaus ex 0302 50 10 ex 0302 50 90 ex 0302 69 35 ex 0303 60 11 ex 0303 60 19 ex 0303 60 90 ex 0303 79 41 ex 0303 60 11 ex 0303 60 19 ex 0303 60 90 ex 0303 79 41 * 20 * 10 * 10 * 10 * 10 * 10 * 10 * 10 * 10 * 10 * 10 (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus Turskat ja Boreogadus saida -lajin kala macrocephalus) (j(cid:132)(cid:132)merenseiti), ei kuitenkaan maska, m(cid:132)ti tai maiti, tuoreet, j(cid:132)(cid:132)hdytetyt tai j(cid:132)(cid:132)dytetyt, jalostetta- viksi tarkoitetut (a) (b) Turskat macrocephalus) (j(cid:132)mmerenseiti), ei kuitenkaan maksa, m(cid:132)ti jalostettaviksi tarkoitetut (a) (c) maiti, (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus ja Boreogadus saida -lajin kala tai j(cid:132)(cid:132)dyetyt, Turskan (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) ja Boreogadus saida -lajin kalan (j(cid:132)mmerenseiti) maksa, j(cid:132)(cid:132)hdytetyt, jalostettavaksi tarkoitettu (a) (b) tuoreet tai Kiinti(cid:148)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonnia) Kiinti(cid:148)- tulli (%) 57 500 3,7 Kiinti(cid:148)- kausi 1. 4- 31. 12. 1998 9 000 3,7 1. 4- 31. 12. 1998 300 0 1. 4- 31. 12. 1998 09. 2758 ex 0302 70 00 * 20 09. 2765 ex 0305 62 00 ex 0305 69 10 09. 2773 ex 0306 13 10 ex 0306 23 10 * 20 * 25 * 29 * 10 * 10 * 11 * 91 (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus Turskat macrocephalus) ja Boreogadus saida -lajin kala (j(cid:132)(cid:132)merenseiti), suolattu, muu kuin kuivattu tai savustettu, sek(cid:132) suolavedess(cid:132) oleva, jalostettavaksi tarkoitettu (a) (b) 8 000 3,7 1. 4- 31. 12. 1998 Pandalus borealis tuoreet, j(cid:132)(cid:132)hdytetyt tarkoitetut (a) (b) -lajin katkaravut, kuorineen, jalostettaviksi tai j(cid:132)(cid:132)dytetyt, 6 000 0 6 6 1. 4. 1998- 31. 3. 1999 1. 4- 31. 12. 1998 1. 4- 31. 12. 1998 1. 4- 31. 12. 1998 09. 2779 ex 0304 90 05 * 10 Surimi, j(cid:132)(cid:132)dytetty, jalostettavaksi tarkoitettu (a) (b) 8 000 09. 2780 ex 0304 20 91 ex 0304 90 97 * 10 * 60 (Macruronus Hokin fileet, j(cid:132)(cid:132)dytetyt, ja muu hokin liha, j(cid:132)(cid:132)dytetty, jalostetta- vaksi tarkoitettu (a) (b) novaezealandiae) 5 000 09. 2785 ex 0307 49 59 ex 0307 99 11 * 10 * 10 Kalmarirenkaat ja kalmarit (Ommastrephes spp. — ei kuitenkaan Ommastrephes sagittatus —, Noto- todarus spp. , Sepioteuthis spp. ) ja Illex spp. , j(cid:132)(cid:132)dyte- tyt, jalostettaviksi tarkoitetut (a) (b) 9 000 3,5 09. 2786 ex 0307 49 59 ex 0307 99 11 * 20 * 20 (Ommastrephes spp. — ei kuitenkaan Kalmarit Ommastrephes spp. , sagittatus —, Nototodarus Sepioteuthis spp. ) ja Illex spp. , j(cid:132)(cid:132)dytetyt, jalostetta- viksi tarkoitetut (a) (b) 500 3,5 1. 4- 31. 12. 1998 09. 2788 ex 0302 40 98 ex 0303 50 98 ex 0304 10 96 ex 0304 90 27 * 10 * 10 * 10 * 10 Silli ja silakka Clupea harengus, Clupea pallasii, mukaan lukien ns. perhosfileet, ei kuitenkaan maksa, m(cid:132)ti tai maiti, tuoreet, j(cid:132)(cid:132)hdytetyt tai j(cid:132)(cid:132)dy- tetyt, jalostettaviksi tarkoitetut (a) (b) 12 500 0 15. 9- 31. 12. 1998 L 102/4 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 2. 4. 98 J(cid:132)rjestys- numero CN-koodi Taric- koodi Tavaran kuvaus 09. 2790 ex 1604 14 16 * 10 Fileet (ns. ”loins”), tonnikalasta ja boniitista jalos- tettaviksi tarkoitetut (a) (b) 09. 2792 ex 1604 12 99 * 10 Silli ja silakka, mausteissa ja/tai etikassa k(cid:132)sitelty, suolavedess(cid:132), yksitt(cid:132)isen pakkauksen nettopaino v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 90 kg, jalostettaviksi tarkoitetut (a) (b) Kiinti(cid:148)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonnia) 800 1 200 Kiinti(cid:148)- tulli (%) 9 8 Kiinti(cid:148)- kausi 1. 4- 31. 12. 1998 1. 4- 31. 12. 1998 (a) Sovelletaan asiaa koskevia yhteis(cid:148)n s(cid:132)(cid:132)n(cid:148)ksi(cid:132) erityisk(cid:132)yt(cid:148)n valvomiseksi. (b) Kiinti(cid:148)it(cid:132) sovelletaan k(cid:132)sitelt(cid:132)viksi tarkoitettuihin tuotteisiin, jollei niit(cid:132) k(cid:132)sitell(cid:132) yksinomaan yhdell(cid:132) tai useammalla j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) mainitulla tavalla: — perkaaminen, kidusten poistaminen, pyrst(cid:148)n katkaiseminen, p(cid:132)(cid:132)n katkaiseminen, — paloittelu, ei kuitenkaan paloittelu renkaiksi, fileointi, kylkiosien tuotanto eik(cid:132) j(cid:132)(cid:132)dytettyjen harkkojen paloittelu, — n(cid:132)ytteiden otto, lajittelu, — merkitseminen, — pakkaaminen, — j(cid:132)(cid:132)hdytt(cid:132)minen, — j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)minen, — pakastaminen, — sulattaminen, erottelu. Kiinti(cid:148)ihin ei voida lukea tuotteita, jotka on tarkoitettu k(cid:132)sitelt(cid:132)viksi muulla kiinti(cid:148)ihin lukemiseen oikeuttavalla tavalla, jos kyseisen k(cid:132)sittelyn tekee v(cid:132)hitt(cid:132)isliike tai ateriapalveluyritys. Tullien alennusta sovelletaan ainoastaan ihmisravinnoksi tarkoitettuun kalaan. (c) Kiinti(cid:148)ihin luetaan ainoastaan suolattaviksi ja kuivattaviksi tarkoitetut tuotteet


title: WRITTEN QUESTION No. 978/98 by Nel van DIJK , Friedrich- Wilhelm GRAEFE zu BARINGDORF to the Commission. Grubbing up premium for standard fruit trees

eurovoc_concepts:
EU aid
EU production
Netherlands
environmental protection
fruit-growing
grubbing premium
organic farming

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1057/98 dell'on. Paul LANNOYE alla Commissione. Accordo multilaterale sugli investimenti

eurovoc_concepts:
environmental protection
investment policy
multilateral agreement
public health
public safety
sustainable development


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 943/98 von Allan MACARTNEY an die Kommission. Verbreitung von Erfahrungen im Rahmen von Förderprogrammen

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU programme
European Regional Development Fund
European Social Fund
disclosure of information
exchange of information
report

text: 19. 11. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 354/43 (98/C 354/78) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0943/98 von Allan Macartney (ARE) an die Kommission (30. Ma¤rz 1998) Betrifft: Verbreitung von Erfahrungen im Rahmen von Fo¤rderprogrammen Wie soll gewa¤hrleistet werden, da(cid:223) jene Personen, die an Programmen im Rahmen der Fonds EFRE, ESF und EAGFL mitarbeiten, die optimalen Verfahren, die sie bei ihren Erfahrungen mit anderen Programmen und Mitgliedstaaten kennenlernten, in die Programme einbringen? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (14. Mai 1998) Die Begu¤nstigten der Strukturfonds in den Mitgliedstaaten sind formell nicht dazu verpflichtet, ihre Erfahrungen an andere Begu¤nstigte weiterzugeben. Ha¤ufig sind sie jedoch selbst daran interessiert, bewa¤hrte Verfahren in anderen Mitgliedstaaten kennenzulernen. Die Kommission unterstu¤tzt diesen Erfahrungsaustausch und sieht hierfu¤r eine Vielzahl von Ma(cid:223)nahmen vor. So werden jedes Jahr zahlreiche einschla¤gige Dokumente, Analysen und Berichte in gedruckter Form oder u¤ber das Internet vero¤ffentlicht. Viele Seminare und Konferenzen zu spezifischen Themen (z. B. Chancengleichheit, Umwelt, Bewertung) oder fu¤r bestimmte Zielgruppen mit gemeinsamen Interessen (z. B. Ziel-1-Gebiete, Sozialpartner) gehen auf die Initiative der Kommission zuru¤ck. Au(cid:223)erdem verwenden die Mitgliedstaaten und ihre Regionen die in den Programmen fu¤r die technische Unterstu¤tzung vorgesehenen Mittel auf Anregung der Kommission zum Erfahrungsaustausch mit andern Strukturfondsbegu¤nstigten. (98/C 354/79) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0944/98 von Allan Macartney (ARE) an die Kommission (30. Ma¤rz 1998) Betrifft: EAGFL-Beihilfen fu¤r Projekte im Fischereisektor Ist in den Vorschriften u¤ber Ziel 5a-Gebiete die Mo¤glichkeit vorgesehen, da(cid:223) die Mitgliedstaaten Beihilfen an Firmen vergeben, die nicht unmittelbar in der Verarbeitung oder Vermarktung von Fischereiprodukten ta¤tig sind? Konkret ausgedru¤ckt, ha¤tte eine Gesellschaft, die Transportmittel fu¤r Tiefku¤hlkost und Ku¤hlwagen › ein Schlu¤sselfaktor bei der Lieferung von Fischereierzeugnissen vom Hafen in die Superma¤rkte › entwickelt und herstellt, Anspruch auf Beihilfen? Antwort von Frau Bonino im Namen der Kommission (8. Mai 1998) Mit dem Europa¤ischen Ausrichtungs- und Garantiefonds fu¤r die Landwirtschaft (EAGFL) sollen die landwirtschaftlichen Strukturen an vera¤nderte Erfordernisse angepa(cid:223)t werden. Investitionen in Fischereivorhaben, die Ziel-5a-Gebiete betreffen, ko¤nnen im Rahmen des Finanzinstruments fu¤r die Fischerei (FIAF) gefo¤rdert werden. Diese Investitionen mu¤ssen der Verordnung (EG) Nr. 3699/93 des Rates vom 21. Dezember 1993 u¤ber die Kriterien und Bedingungen fu¤r die Strukturmassnahmen der Gemeinschaft im Bereich der Fischerei und Aquakultur sowie der Verarbeitung und Vermarktung der entsprechenden Erzeugnisse (1) entsprechen. Aus diesem Grunde kommen Investitionen eines Unternehmens, das Transportmittel fu¤r Tiefku¤hlkost und Ku¤hlwagen herstellt, fu¤r eine Fo¤rderung aus dem FIAF oder dem EAGFL nicht in Frage. (1) ABl. L 346 vom 31. 12. 1993


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 976/98 af Armelle GUINEBERTIERE Lovligheden af - i henhold til europæisk konkurrenceret - at en fjerdedel af aftalerne om offentlige indkøb med den franske regering og franske lokale myndigheder reserveres arbejdernes produktionskooperativer (SCOP) (SUPPLERENDE SVAR)

eurovoc_concepts:
France
award of contract
common commercial policy
cooperative
restriction on competition

formats: pdf print

text: C 27 E/4 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 29. 1. 2000 overskred man med denne kampagne gr(cid:230)nserne for, hvad der er nłdvendigt og passende for at fremme jobskabelse i Finland. Kommissionen har med dette standpunkt hverken indskr(cid:230)nket eller haft til hensigt at indskr(cid:230)nke ytringsfriheden som hjemlet i f(cid:230)llesskabsretten. (2000/C 27 E/004) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0942/98 af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen (30. marts 1998) Om: »Skibsformede« produktionsfaciliteter til olieefterforskning Er »skibsformede« produktionsfaciliteter til olieefterforskning omfattet af R(cid:229)dets direktiv af 17. september 1990 om fremgangsm(cid:229)derne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation? Kan Kommissionen oplyse om s(cid:229)danne flydende fartłjer vil v(cid:230)re berettigede til EU-stłtte, efter at det (cid:230)ndrede OECD-arrangement vedrłrende eksportkreditter til skibe tr(cid:229)dte i kraft i 1996? Supplerende svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (1. juli 1999) Forudsat at kontraktv(cid:230)rdien ligger over det relevante t(cid:230)rskelbelłb (400 000 ECU), g(cid:230)lder bestemmelserne i R(cid:229)dets direktiv 93/38/E(cid:216)F af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsm(cid:229)derne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation (1), som erstatter R(cid:229)dets direktiv 90/531/E(cid:216)F af 17. september 1990 (2), som det (cid:230)rede parlamentsmedlem henviser til, n(cid:229)r en ordregiver i overensstemmelse med definitionen i R(cid:229)dets direktiv 93/38/E(cid:216)F indg(cid:229)r aftale om kłb, leasing eller leje, med eller uden forkłbsret, af »skibsformede« produktionsfaciliteter til olieefterforskning. OECD-aftalen om skibsbygning blev i december 1994 underskrevet af EU, Japan, Korea, Norge og USA. Det blev ratificeret af F(cid:230)llesskabet i december 1995 og skulle v(cid:230)re tr(cid:229)dt i kraft pr. 1. januar 1996, hvilket dog ikke er sket, da USA endnu ikke har ratificeret aftalen. Da det ((cid:230)ndrede) arrangement fra 1994 vedrłrende eksportkreditter er tilknyttet denne aftale, kan det ikke anvendes endnu. Derfor g(cid:230)lder bestemmelserne i OECD-arrangementet fra 1981 fortsat. I henhold til artikel 3, stk. 4 i R(cid:229)dets forordning (EF) 1540/98 af 29. juni 1998 om nye regler for stłtte til skibsbygningsindustrien (3) betragtes kreditfaciliteter, der er i overensstemmelse med OECD-arrangementet vedrłrende eksportkreditter til skibe fra 1981, som stłtteneutrale og er ikke omfattet af maksimums- gr(cid:230)nsen for stłtte til bygning og ombygning af skibe. Om »skibsformede« produktionsfaciliteter er berettiget til denne form for stłtte afh(cid:230)nger af, om det drejer sig om selvdrevne, słg(cid:229)ende skibe som defineret i forordningen. (1) (2) (3) EFT L 199 af 9. 8. 1993. EFT L 297 af 29. 10. 1990. EFT L 202 af 18. 7. 1998. (2000/C 27 E/005) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0976/98 af Armelle GuinebertiŁre (UPE) til Kommissionen (30. marts 1998) Om: Lovligheden af (cid:129) i henhold til europ(cid:230)isk konkurrenceret (cid:129) at en fjerdedel af aftalerne om offentlige indkłb med den franske regering og franske lokale myndigheder reserveres arbejdernes produktions- kooperativer (SCOP) Fransk lov om offentlige indkłbsaftaler anerkender eksistensen af s(cid:230)rlige rettigheder for arbejdernes produktionskooperativer (SCOP)


title: QUESTION ECRITE no 1084/98 de Nel van DIJK à la Commission. Possibilité de fraude dans les exportations néerlandaises de viande bovine

eurovoc_concepts:
Netherlands
Russia
beef
bilateral agreement
export
fraud
health control
health legislation


title: 98/259/CE: Decisione del Consiglio del 30 marzo 1998 relativa ai principi, alle priorità, agli obiettivi intermedi e alle condizioni specificati nel partenariato per l'adesione della Repubblica di Ungheria

eurovoc_concepts:
EU programme
Hungary
accession to the European Union
cooperation policy

text: 23. 4. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 121/1 II (Atti per i quali la pubblicazione non e` una condizione di applicabilità) CONSIGLIO DECISIONE DEL CONSIGLIO del 30 marzo 1998 relativa ai principi, alle priorità, agli obiettivi intermedi e alle condizioni specificati nel partenariato per l’adesione della Repubblica di Ungheria (98/259/CE) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, e ai progressi compiuti verso il raggiungimento dei criteri di Copenaghen; che, in mancanza di un elemento essen- ziale, il Consiglio, a maggioranza qualificata e su propo- sta della Commissione, può fare i passi opportuni in merito a qualsiasi aiuto di preadesione; visto il regolamento (CE) n. 622/98 del Consiglio, del 16 marzo 1998, relativo all’assistenza in favore dei paesi candidati nell’ambito della strategia di preadesione (1), in particolare l’articolo 2, considerando che il Consiglio europeo di Lussemburgo ha deciso che l’attuazione del partenariato per l’adesione e i progressi compiuti nel recepimento dell’acquis siano esa- minati dagli organi dell’accordo europeo; vista la proposta della Commissione, considerando che il Consiglio europeo di Lussemburgo ha stabilito che il partenariato per l’adesione e` un nuovo strumento che costituisce l’asse fondamentale della strate- gia rafforzata di preadesione; considerando che il regolamento (CE) n. 622/98 prevede che il Consiglio decide, a maggioranza qualificata e su proposta della Commissione, in merito ai principi, alle priorità, agli obiettivi intermedi e alle condizioni conte- nuti nei singoli partenariati per l’adesione man mano che questi sono presentati ai singoli paesi candidati, nonche´ in merito ai successivi adeguamenti più significativi loro applicabili; considerando che il parere della Commissione ha presen- tato un’analisi obiettiva dei preparativi della Repubblica di Ungheria per l’adesione e ha individuato tutta una serie di aree prioritarie di ulteriore intervento; considerando che, per preparare l’adesione, la Repubblica di Ungheria dovrebbe elaborare un programma nazionale per l’adozione dell’acquis; che tale programma prevede un calendario per realizzare le priorità e gli obiettivi intermedi fissati nel partenariato per l’adesione, HA DECISO QUANTO SEGUE: considerando che l’assistenza comunitaria e` subordinata alla realizzazione degli elementi essenziali, in particolare al rispetto degli obblighi previsti dagli accordi europei Articolo 1 (1) GU L 85 del 20. 3. 1998, pag. 1. A norma dell’articolo 2 del regolamento (CE) n. 622/98, i principi, le priorità, gli obiettivi intermedi e le condizioni L 121/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 23. 4. 98 contenuti nel partenariato per l’adesione della Repubblica di Ungheria sono riportati nell’allegato, che forma parte integrante della presente decisione. Articolo 3 La presente decisione entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Articolo 2 Fatto a Bruxelles, addì 30 marzo 1998. L’attuazione del partenariato per l’adesione e` esaminata dagli organi dell’accordo europeo e attraverso gli appro- priati organi del Consiglio, ai quali la Commissione riferisce regolarmente. Per il Consiglio Il Presidente M. BECKETT 23. 4. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 121/3 ALLEGATO UNGHERIA 1. Obiettivi L’obiettivo del partenariato per l’adesione e` definire in un unico quadro le aree prioritarie di ulteriore intervento individuate nel parere della Commissione sulla candidatura dell’Ungheria all’adesione all’Unione europea, gli strumenti finanziari disponibili per consentire al paese di realizzare tali priorità e le condizioni cui sarà soggetta tale assistenza. Il partenariato per l’adesione inquadrerà tutta una serie di strumenti politici utilizzati per assistere i paesi candidati nei preparativi per l’adesione, quali ad esempio il Programma nazionale per l’adozione dell’acquis comunitario, che dovrà essere adottato dall’Ungheria, la Valutazione comune delle priorità di politica economica, il Patto contro la criminalità organizzata e i Tracciati per il raggiungimento del mercato interno. Poiche´ questi strumenti sono tutti di natura differente, ciascuno di essi verrà approntato e attuato secondo procedure specifiche. I suddetti strumenti, pur non costituendo parte integrante del presente partenariato, dovranno includere priorità compatibili con esso. 2. Principi Le aree prioritarie principali definite per i paesi candidati riguardano la capacità di ciascuno di soddisfare i criteri stabiliti nella riunione di Copenaghen, in base ai quali l’adesione all’Unione richiede: — che il paese candidato abbia raggiunto una stabilità istituzionale che garantisca la democrazia, lo Stato di diritto, i diritti umani, il rispetto e la protezione delle minoranze; — l’esistenza di un’economia di mercato funzionante nonche´ concorrenziali e alle forze di mercato all’interno dell’Unione; la capacità di far fronte alle pressioni — la capacità di assumersi gli obblighi derivanti dall’appartenenza all’Unione, inclusa l’adesione agli obiettivi dell’unione politica, economica e monetaria. Nella riunione di Madrid il Consiglio europeo ha sottolineato l’esigenza che i paesi candidati adeguino le loro strutture amministrative al fine di garantire, dopo l’adesione, un funzionamento armonioso delle politiche comunitarie; nella riunione di Lussemburgo ha inoltre posto l’accento sul fatto che il recepimento dell’acquis sul piano legislativo e` un elemento necessario ma non sufficiente, in quanto occorre anche garantirne l’applicazione effettiva. 3. Priorità e obiettivi intermedi Nei pareri della Commissione e nella relativa valutazione del Consiglio si e` sottolineato l’ampiezza degli sforzi che i paesi candidati devono ancora compiere in talune aree per prepararsi all’adesione e si e` concluso che, allo stato attuale, nessuno dei paesi soddisfa pienamente tutti i criteri stabiliti a Copenaghen. Tale situazione richiederà la definizione di priorità di livello intermedio, ciascuna delle quali sarà accompagnata da obiettivi specifici da stabilire in collaborazione con i paesi interessati; dal conseguimento di questi obiettivi dipenderanno il grado di assistenza fornita, i progressi che verranno realizzati nei negoziati in corso con alcuni paesi e l’avvio di nuovi negoziati con i restanti. Le priorità e gli obiettivi intermedi sono stati suddivisi in due gruppi: a breve e a medio termine. Quelli del primo gruppo sono stati selezionati in base al criterio che e` realistico prevedere che l’Ungheria sia in grado di conseguirli o di ottenere risultati sostanziali entro la fine del 1998. Tenuto conto delle capacità amministrative necessarie al loro conseguimento e del breve lasso di tempo a disposizione, il numero di priorità a breve termine selezionate e` limitato. La realizzazione delle priorità a medio termine richiederà probabilmente più di un anno, anche se talune azioni potranno ed anzi dovranno già venire avviate nel corso del 1998. All’Ungheria verrà richiesta l’elaborazione entro la fine di marzo di un Programma nazionale per l’adozione dell’acquis (PNAA) che definisca un calendario per l’attuazione di tali priorità ed il conseguimento degli obiettivi intermedi e indichi, se del caso e nei limiti del possibile, il personale e le risorse finanziarie necessari. Il partenariato per l’adesione specificherà che l’Ungheria dovrà affrontare tutte le questioni individuate nel parere. Il recepimento dell’acquis sul piano legislativo non e` sufficiente, in quanto occorre anche garantirne l’effettiva applicazione sulla base degli stessi standard validi per l’Unione. In tutti i settori sottoelencati sono necessarie un’attuazione e un’applicazione effettive e credibili dell’acquis. Sulla scorta dell’analisi sviluppata nel parere della Commissione e nella relativa valutazione del Consiglio, per l’Ungheria sono stati individuati i seguenti obiettivi intermedi e le seguenti priorità a breve e medio termine. L 121/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 23. 4. 98 3. 1. P r i o r i t à e o b i e t t i v i a b r e v e t e r m i n e ( 1 9 9 8 ) Riforma economica: revisione ed aggiornamento, nell’ambito dell’accordo europeo, delle priorità di politica economica a medio termine del paese; continuazione delle riforme strutturali (in particolare per quanto riguarda il sistema sanitario). Potenziamento delle capacità istituzionali e amministrative: in particolare nei settori dei controlli veterinari e fitosanitari (soprattutto in relazione alle infrastrutture alle frontiere esterne), dell’ambiente, della politica doganale, dei controlli finanziari interni e dello sviluppo regionale. Mercato interno: ivi compresi la certificazione e la standardizzazione (ulteriore allineamento delle misure legislative e conclusione di un accordo europeo sulla valutazione della conformità), gli aiuti di Stato (adozione del quadro legislativo, definizione del ruolo e dei poteri delle autorità di vigilanza, verifica del rispetto delle disposizioni) e maggiore trasparenza attraverso un miglioramento dell’inventario degli aiuti. Assicurazione del rispetto dei diritti di proprietà intellettuale e ulteriore allineamento della legge sulle società. Completo allineamento e maggiore trasparenza della legislazione sugli appalti pubblici, che deve comprendere tutto il settore delle imprese di pubblica utilità. Giustizia e affari interni: applicazione dell’adeguata legislazione in materia di rifugiati compatibile con la convenzione di Ginevra del 1951, sviluppo di un’efficace gestione delle frontiere. Ambiente: prosecuzione del recepimento della normativa quadro, definizione e avvio dell’attivazione di programmi dettagliati di ravvicinamento e di strategie di applicazione relative a singole leggi. Pianificazione ed avvio dell’attuazione dei suddetti programmi e strategie. 3. 2. P r i o r i t à e o b i e t t i v i a m e d i o t e r m i n e Criteri politici: ulteriori sforzi per migliorare l’integrazione degli zingari. Riforma economica: consolidamento continuativo delle condizioni per una forte crescita degli investimenti attraverso la costante attuazione di caute politiche macroeconomiche e la prosecuzione delle riforme strutturali. Politica economica: revisione periodica della valutazione comune delle priorità di politica economica, nell’ambito dell’accordo europeo, incentrata sul rispetto dei criteri di Copenaghen per l’adesione all’Unione e dell’acquis nel campo della politica economica e monetaria (coordinamento delle politiche economiche, presentazione di programmi di convergenza, impegno ad evitare deficit eccessivi); sebbene non si preveda che adotti l’euro subito dopo l’adesione, l’Ungheria dovrebbe perseguire politiche volte a conseguire una convergenza reale, coerentemente con gli obiettivi di coesione economica e sociale dell’Unione, e una convergenza formale compatibile con lo scopo ultimo dell’adozione dell’euro. Potenziamento delle capacità istituzionali e amministrative: sviluppo di un’unità antifrode e di una corte dei conti nazionale, funzionamento più efficiente del sistema giudiziario, formazione del sistema giudiziario in materia di diritto comunitario e relativa applicazione; potenziamento delle istituzioni preposte alla giustizia e agli affari interni (dotandole di un organico sufficiente e adeguatamente qualificato, in particolare polizia, guardie di frontiera, personale dei ministeri e dei tribunali), riforma delle amministrazioni doganale e tributaria per garantire che siano in grado di applicare l’acquis, consolidamento dell’amministrazione preposta al controllo degli alimenti e rafforzamento e l’autorità per la sicurezza nucleare. Mercato interno: rientrano in questo settore l’ulteriore sviluppo degli organismi di standardizzazione e di valutazione della conformità e la creazione e la gestione di un sistema di vigilanza sul mercato, l’allineamento della legislazione tecnica relativa ai prodotti industriali, l’ulteriore allineamento della legge sulla concorrenza, in particolare in relazione agli aiuti di Stato, il potenziamento delle autorità di vigilanza in materia di concorrenza e aiuti di Stato, l’allineamento in materia di liberalizzazione dei capitali, di servizi finanziari, politica degli audiovisivi e tutela dei consumatori, la promozione dello sviluppo delle imprese, comprese le piccole e medie imprese (PMI), l’allineamento con l’acquis nel settore delle telecomunicazioni, della tutela dei consumatori e del mercato interno dell’energia. Giustizia e affari interni: sono comprese l’attuazione della politica dell’immigrazione e delle procedure di asilo e la lotta contro la criminalità organizzata (in particolare riciclaggio del denaro, stupefacenti e traffico di esseri umani) e la corruzione, l’allineamento della politica di rilascio dei visti con quella dell’Unione ed il completamento dell’allineamento con le convenzioni internazionali, in particolare nella prospettiva dell’ac- quis di Schengen. Agricoltura: include l’allineamento con l’acquis nel settore agricolo (comprese le questioni veterinarie e fitosanitarie, in particolare i controlli alle frontiere esterne), l’attenzione per gli aspetti ambientali dell’agricoltura e la biodiversità. Sviluppo della capacità di attuare e di applicare la politica agricola comune (PAC), in particolare i meccanismi di gestione e le strutture amministrative essenziali per il controllo dei mercati agricoli e la realizzazione delle misure di sviluppo strutturale e rurale, adozione ed applicazione dei requisiti veterinari e fitosanitari, modernizzazione di alcuni stabilimenti dell’industria alimentare e di impianti per esami e diagnosi, ristrutturazione del settore agroalimentare. 23. 4. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 121/5 Trasporti: ulteriori azioni per l’allineamento con l’acquis, soprattutto per il trasporto per via ferroviaria e su strada (controlli tecnici), e fornitura degli investimenti necessari per le infrastrutture dei trasporti, in particolare per l’estensione delle reti transeuropee. Occupazione e affari sociali: sviluppo di strutture adeguate per il mercato del lavoro e revisione comune delle politiche sull’occupazione in preparazione della partecipazione al coordinamento dell’Unione; allinea- mento delle normative sul lavoro e sulla salute e sicurezza del lavoro e sviluppo di strutture preposte ad assicurarne il rispetto, in particolare tramite la rapida adozione della direttiva quadro sulla salute e sulla sicurezza sul luogo di lavoro; rispetto delle pari opportunità tra uomini e donne; ulteriore sviluppo di un dialogo sociale attivo ed autonomo e di un’adeguata previdenza sociale, iniziative volte ad allineare gli standard sanitari alle norme dell’Unione. Ambiente: include lo sviluppo del monitoraggio e della realizzazione di capacità e di strutture di controllo, la progressiva pianificazione ed esecuzione di programmi di ravvicinamento relativi a singole leggi. Particolare attenzione dovrà essere rivolta alle acque reflue e al trattamento dei rifiuti, all’inquinamento atmosferico, al controllo integrato dell’inquinamento industriale e alla gestione dei rischi. Le esigenze di tutela dell’ambiente e la necessità di uno sviluppo sostenibile devono essere integrate nella definizione e nell’attuazione di politiche settoriali nazionali. Politica e coesione regionali: ulteriore potenziamento delle procedure di bilancio, degli strumenti finanziari e dei meccanismi di monitoraggio e di controllo allo scopo di partecipare ai programmi strutturali dell’Unione dopo l’adesione. 4. Programmazione Lo stanziamento PHARE per il periodo 1995–1997 e` stato di 282 milioni di ecu. Ferma restando l’approvazione del bilancio PHARE per il periodo rimanente, la Commissione confermerà gli stanziamenti per il 1998 e il 1999. Le proposte di finanziamento saranno presentate al comitato di gestione PHARE, come previsto dal regolamento (CEE) n. 3906/89. Per tutti i progetti di investimento sarà sistematicamente richiesto un cofinanziamento da parte dei paesi candidati. A partire dal 2000 l’assistenza finanziaria comprenderà gli aiuti all’agricoltura e uno strumento strutturale che darà la priorità a misure analoghe a quelle previste nel fondo di coesione. 5. Condizionalità L’assistenza della Comunità sarà subordinata al rispetto degli impegni sottoscritti dall’Ungheria nell’ambito dell’accordo europeo, nonche´ all’adozione di ulteriori iniziative per soddisfare i criteri di Copenaghen e ai progressi compiuti nell’attuazione del presente partenariato per l’adesione. Qualora tali condizioni generali non dovessero essere rispettate, il Consiglio potrebbe decidere di sospendere l’assistenza finanziaria ai sensi dell’articolo 4 del regolamento (CE) n. 622/98. 6. Monitoraggio L’attuazione dei partenariato per l’adesione verrà monitorata nell’ambito dell’accordo europeo. Il monito- raggio sarà avviato nel 1998, prima della presentazione al Consiglio della prima relazione periodica della Commissione sui progressi compiuti dall’Ungheria, anche per quanto riguarda l’attuazione del partenariato per l’adesione. Le pertinenti sezioni del partenariato per l’adesione saranno discusse nell’ambito del sottocomitato adeguato. Il comitato di associazione discuterà degli sviluppi complessivi, dei progressi compiuti e dei problemi incontrati nel conseguimento delle priorità e degli obiettivi intermedi, nonche´ di questioni specifiche riferite o sollevate dai sottocomitati. Il comitato di associazione riferirà al Consiglio di associazione in merito all’attuazione del partenariato per l’adesione. Il comitato di gestione PHARE garantirà che le decisioni di finanziamento siano compatibili con il partenariato per l’adesione. Il partenariato per l’adesione potrà all’occorrenza essere modificato a norma dell’articolo 2 del regolamento (CE) n. 622/98. La Commissione proporrà, prima della fine del 1999 e, in seguito, ad intervalli regolari, una revisione del partenariato, sulla quale il Consiglio adotterà una decisione formale. Le revisioni dovranno tener conto dell’esigenza di focalizzare ulteriormente gli obiettivi intermedi alla luce dei progressi compiuti dall’Ungheria nel conseguimento degli obiettivi definiti dal presente partenariato


title: WRITTEN QUESTION No. 1096/98 by John CUSHNAHAN to the Commission. Consumer protection in Ireland

eurovoc_concepts:
Ireland
aid system
consumer information
consumer movement
consumer protection
financial aid
invitation to tender
non-governmental organisation
non-profit organisation
serial publication

text: 21. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 323/113 Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1998) Komissio ei ole tehnyt taloudellisten vaikutusten arviointitutkimusta ta¤sta¤ direktiiviehdotuksesta. Direktiivieh- dotuksella pyrita¤a¤n la¤henta¤ma¤a¤n ja¤senvaltioiden tupakkatuotteiden mainontaa ja niihin liittyva¤a¤ sponsoritoimin- taa koskevia lakeja, asetuksia ja hallinnollisia ma¤a¤ra¤yksia¤, jotta poistettaisiin sisa¤markkinoiden toimintaa haittaavia esteita¤. Direktiiviehdotuksen vaikutusten arviointi olisikin vaikeaa, silla¤ ja¤senvaltioilla on omia rajoituksia, ja neuvoston 12. helmikuuta 1998 vahvistamassa yhteisessa¤ kannassa ma¤a¤ritellyilla¤ siirtyma¤kausilla on vaikutuksia kaikkiin sen kattamiin aloihin. Lisa¤ksi olisi otettava huomioon, etta¤ tupakointi, jonka Maailman terveysja¤rjesto¤ arvioi vuosittain aiheuttavan yli 500 000 kuolemantapausta yhteiso¤ssa¤, on arvioiden mukaan va¤henema¤ssa¤. (98/C 323/173) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1096/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): John Cushnahan (PPE) (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Kuluttajansuoja Irlannissa Irlannin kuluttajaliitto on aatteellinen kansalaisja¤rjesto¤, joka on toiminut irlantilaisten kuluttajien hyva¤ksi vuodesta 1996. Tieta¤a¤ko¤ komissio, etta¤ PO XXIV ei ole myo¤nta¤nyt kuluttajaliitolle rahoitusta vuodeksi 1998? Ottaen huomioon, etta¤ Amsterdamin sopimuksessa painotetaan kuluttajansuojan edista¤mista¤, mihin toimenpi- teisiin komissio aikoo ryhtya¤ varmistaakseen, etta¤ kuluttajien oikeuksista Irlannissa huolehtii itsena¤inen kuluttajaja¤rjesto¤ kuten kaikissa muissa ja¤senvaltioissa? Komission ja¤senen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 1998) Komissio voi vahvistaa, etta¤ Irlannin kuluttajaliitolta (CAI) saatiin komission ja¤rjesta¤ma¤ssa¤ yleisessa¤ ehdotus- pyynno¤ssa¤ rahoitushakemus, joka koski kolmea toisiinsa liittyva¤a¤ projektia. Komissio sai ta¤llo¤in noin 380 hakemusta. Niista¤ valittiin noin 60 saamaan rahoitustukea. Budjettirajoitusten vuoksi ei ollut mahdollista rahoittaa useampia projekteja. CAI:n hakemus liittyi Consumers Choice -lehden rahoittamiseen. Komissio on rahoittanut ta¤ta¤ lehtea¤ vuosien ajan, mutta nyt pa¤a¤tettiin, etta¤ yhteiso¤n kuluttajapolitiikan tavoitteena ei ole tukea jatkuvaluonteisesti samaa toimintaa. Ta¤ma¤ saattaisi nimitta¤in johtaa mahdolliseen riippuvuuteen yhteiso¤n rahoituksesta, mika¤ ei ole komission eika¤ budjettivallan ka¤ytta¤ja¤n mielesta¤ suotavaa. Pa¤a¤to¤s olla rahoittamatta CAI:n projektia on na¤hta¤va¤ ta¤ssa¤ yhteydessa¤. Komission pa¤a¤to¤ksen perustelut esitettiin CAI:n johdolle a¤sketta¤in ja¤rjestetyssa¤ kokouksessa. Komissio haluaisi kuitenkin tuoda esiin, etta¤ Irlannista on hyva¤ksytty kaksi kuluttajaja¤rjesto¤jen projektia. Ne vastasivat paremmin niita¤ ensisijaisia tavoitteita, joille myo¤nneta¤a¤n tukea vuonna 1998. Komissio aikoo myo¤s osallistua suuren konferenssin ja¤rjesta¤miseen ta¤na¤ vuonna Irlannissa aiheena Amsterda- min sopimuksen uudet ma¤a¤ra¤ykset kuluttajapolitiikan alalla