title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle - Kaupallista viestintää sisämarkkinoilla koskevan vihreän kirjan seuranta

eurovoc_concepts:
economic growth
employment policy
means of communication
single market

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 04. 03. 1998 KOM(1998) 121 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE JA TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE Kaupallista viestintää sisämarkkinoilla koskevan vihreän kirjan seuranta Sisältö YllTKKNVKTO JOHDANTO Tavoite Vihreän kirjan ehdotukset Kuulemiseen saadut vastaukset I OSA. YHTEENVETO VASTAUKSISTA KAUPALLISTA VIESTINTÄÄ KOSKEVAAN VIHREÄÄN KIRJAAN Euroopan parlamentti Talous-ja sosiaalikomitea Jäsenvaltiot Asianomaiset osapuolet II OSA. KOMISSION VASTAUS 1. Tavoite 2. Soveltamisala 3. Toimet 1 ) Avoimen arviointimenetelmän soveltaminen 2) Kaupallisen viestinnän asiantuntijaryhmän perustaminen 3) Kaupallisen viestinnän yhteyspisteen ja tiedotusverkoston perustaminen 4) Kaupallisen viestinnän tietokannan luominen 5) Valitusten käsittelyn nopeuttaminen 6) Asiantuntijaverkoston perustaminen 7) Kansainvälisen yhteistyön edistäminen 8) Sähköisen kaupankäynnin kysymysten selventäminen 9) Tiedottaminen parlamentille 4. Asiantuntijaryhmän käsittelemät ensisijaiset alat 1 ) Alaikäisten suojelu 2) Vilpillistä kilpailua koskevat lait ja siihen liittyvät asiat 3) Sponsorointi 4) Väillcct jii harhaanjohtava mainonta 5) Valitusjärjeslelmät 6) Suhteellisuuden arviointimenetelmän soveltaminen kansallisesti Liite 1. Yhteenveto kaupallista viestintää sisämarkkinoilla koskevassa vihreässä kirjassa esitetyistä ehdotuksista Liite 2. Yhteenveto kaupallista viestintää sisämarkkinoilla koskevaan vihreään kirjaan annetuista vastauksista 3 5 5 6 7 8 8 9 9 9 11 11 ] 1 12 12 15 17 18 18 19 19 19 20 20 20 21 21 22 23 23 YHTEENVETO Vuoden 1996 toukokuussa annetussa kaupallista viestintää sisämarkkinoilla koskevassa vihreässä kirjassa tunnustettiin, että ala on tärkeä työllisyyden ja kasvumahdollisuuksien kannalta ja että se on avainasemassa helpotettaessa eurooppalaisten yritysten ja voittoa tavoittelemattomien yhdistysten tavaroiden ja palvelujen markkinointia koko unionissa. Nämä palvelut vaikuttavat useisiin yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin, kuten kuluttajan ja kansanterveyden suojaamiseen. Sen vuoksi ne kuuluvat monen erilaisen kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan. Vihreässä kirjassa esitettiin, että näiden kansallisten säännösten moninaisuus yhdessä rajat ylittävän kaupallisen viestinnän kehityksen kanssa loi myös esteitä, toimintaa. Samanaikaisesti rajat ylittävän kaupallisen viestinnän kasvu erityisesti tietoyhteiskunnan palvelujen ja sähköisen kaupankäynnin alalla vaikuttaisi kielteisesti yleisen edun mukaisten tavoitteiden suojaan. sisämarkkinoiden moitteetonta jotka vaikeuttavat Vastausten erittäin suuri määrä vahvisti alan merkityksen. Puolentoista vuoden aikana Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean ja kymmenen jäsenvaltion lisäksi 433 osapuolta on esittänyt huomautuksensa. Komission ehdotuksia kannatettiin laajalti, ja niiden vahvistamiseksi ja täydentämiseksi tehtiin ehdotuksia. Komissio on näin ollen päättänyt, että toimia kaupallisen viestinnän palvelujen tarjoamista yli rajojen helpotetaan ottamalla käyttöön tehokas ja avoin kehys, joka takaa yleisen edun mukaisten tavoitteiden suojaamisen asianmukaisella tavalla. Nämä toimet ovat keino, jolla autetaan kyseisiä viranomaisia analysoimaan alan ongelmia. Tämä lähestymistapa noudattaa täysin ja täydentää yhteismarkkinoiden toimintasuunnitelman ensimmäistä strategista tavoitetta, joka on sääntöjen tehostaminen. Komissio ehdottaa: 1 ) avoimen arviointimenetelmän soveltamista. Tutkittaessa, onko rajat ylittävän kaupallisen viestinnän estäminen yhteensopivaa yhteismarkkinoiden periaatteiden kanssa esiin tulee usein kysymys viestinnän suhteellisuudesta yleisen edun mukaisten tavoitteiden kannalta. Komissio soveltaa tarvittaessa vihreässä kirjassa esitettyä suhteellisuuden arviointimenetelmää. Tämä nopeuttaa ja tehostaa rikkomisten käsittelyä ja ehdottamien yhteensovittamisaloitteiden laatua. kaupallisen viestinnän komission parantaa alalla 2) kaupallisen viestinnän asiantuntijaryhmän perustamista. Komissio perustaa kaupallisen viestinnän asiantuntijaryhmän taatakseen komission ja jäsenvaltioiden välisen avoimen ja tehokkaan hallinnollisen yhteistyön ja vuoropuhelun asianomaisten kolmansien osapuolten kanssa. Parlamentin ja jäsenvaltioiden esittämien toiveiden mukaisesti komissio varmistaa, ettei päällekkäisyyttä komission komiteoiden toiminnan kanssa esiinny. Se takaa myös, että asiantuntijaryhmä toimii toimivaltaansa kuuluvilla aloilla nopeasti. Ryhmä ei toimi aloilla, joita komission komiteat jo käsittelevät. tiedotusverkoston perustamista. Komissio 3) kaupallisen viestinnän yhteyspisteen ja perustaa keskitetyn yhteyspisteen kaikille asianomaisille kolmansille osapuolille sisämarkkinoiden ja rahoituspalvelujen pääosastoon (PO XV), joka toimii tiiviissä yhteistyössä niiden muiden pääosastojen kanssa, joita tämän alan politiikka koskee. Se luo myös verkkosivut tiedonkulun ja avoimuuden parantamiseksi. 4) kaupallisen viestinnän tietokannan luomista. Komissio luo kansallisista ja yhteisön säännöstöistä ja itsesääntely säännöstöistä tietokannan. 5) valitusten käsittelyn nopeuttamista. Komissio pyrkii edelleen nopeuttamaan valitusten suhteellisuuden käsittelyä. arviointimenetelmää aina kun se on aiheellista. lyhentämään määräaikoja käyttämällä pyrkii Se 6) tieteellisten asiantuntijoiden verkoston perustamista. Komissio perustaa kaupallisen viestinnän eri puolista kiinnostuneista asiantuntijoista "tieteellisten asiantuntijoiden edustavan ryhmän", joka avustaa komissiota ja jäsenvaltioiden edustajista koostuvaa asiantuntijaryhmää. Komissio pyytää tieteellisten asiantuntijoiden verkostolta lausuntoja tietyissä asioissa. 7) kansainvälisen yhteistyön edistämistä. Komissio noudattaa tämän lähestymistavan periaatteita kansainvälisissä neuvotteluissa. 8) sähköisen kaupankäyntiin liittyvien kysymysten selkeyttämistä. Komissio ottaa erityisiä huomioon kaupallisen viestinnän palvelujen oikeuskysymyksiä, kehitykseen rajat jotka tietoyhteiskunnassa. I Täi Mä aloilla, joilla oikeusvarmuudessa on puutteita, se tekee selkeytysehdotuksia sähköistä kaupankäyntiä ja siihen palveluja koskevien ehdotusten yhteydessä. esteet ylittävien tietoyhteiskunnan tutkiessaan nyt palvelujen liittyvät liittyviä 9) parlamentille tiedottamista. Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille tämän lähestymistavan soveltamisesta muun muassa arvioimalla tehdyn työn ja päivittämällä suunnitelman. Komissio soveltaa tätä lähestymistapaa neljään avainalaan, joilla kaupallista viestintää koskevat kansalliset säännökset poikkeavat huomattavasti toisistaan ja näin ollen voivat aiheuttaa sisämarkkinoiden esteitä ja vähentää yhteisön rajojen välisen suojelun tehokkuutta. Nämä neljä avainalaa ovat (i) alaikäisten suojelu, (ii) vilpillinen kilpailu, (iii) sponsorointi ja (iv) harhaanjohtavat väitteet. JOHDANTO Tavoite Euroopan kaupallisen viestinnän ala on avainasemassa Euroopan yhteisössä. Ala työllistää yli miljoona eurooppalaista ja kasvaa jatkuvasti uusien viestintätekniikoiden ja kysynnän kehittyessä. Kasvusta on selviä todisteita. Tclemarkkinointiala työllistää Euroopassa nykyään 193 500 ihmistä, ja vuonna 2001 määrän arvioidaan olevan 669 500. Internetiin jatkuvan. liittyvän kaupallisen viestinnän kasvun odotetaan samoin Yksinomaan Ranskassa, Saksassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa uusien kaupallisen viestinnän palvelujen ennustetaan vuonna 2002 vastaavan jopa 1,3 miljardia ecua. Tämä näkyy uusien erikoistuneiden online-yritysten ja Internetin yleisöosuuksien mittaamisen erikoisosaajien kehityksenä. Sen työllistävää vaikutusta korostaa se, että niiden ihmisten lisäksi, jotka ala työllistää suoraan, monilla kaupallisen viestinnän käyttäjillä on markkinointi- ja markkinointitutkimushenkilöstöä. On myös korostettava, että alan luovuus riippuu uusista kyvyistä, ja ala on niin muodoin tärkeä Euroopan nuorison työllisyyden kannalta. Ala myös avainasemassa Euroopan liike-elämän kilpailukyvyn parantamisessa. Ilman tuottavia markkinointikampanjoita liike-elämä ei voi kehittää markkinoita eikä tehdä kannattavia investointeja uusiin tuotteisiin tai palveluihin. Lisäksi kaupallisen viestinnän palvelut ovat ehdottoman tärkeitä sisämarkkinoiden toteutumiselle, koska jos yritykset eivät pysty tekemään itseään, tuotteitaan ja palvelujaan tunnetuiksi rajojen toisella puolella, ne eivät voi käydä rajat ylittävää kauppaa. Nämä palvelut auttavat myös kaikkien viestimien rahoitusta. Kansainvälisesti tunnustetaan, että tietoyhteiskunnan palvelujen ja sähköisen kaupankäynnin kehitystä rahoitetaan suurelta osin näistä palveluista saatavilla tuloilla. Komissio katsoo, että tällä alalla tarvitaan sisämarkkinalähestymistapa, koska alalla ei ole yhteensovitettua toimintakehystä, vaikka (i) sitä säännellään monien yleisen edun mukaisten tavoitteiden huomioon ottamiseksi ja (ii) se tarjoaa uusien viestintäkanavien kehityksen ansiosta yhä enemmän rajat ylittäviä palveluja. Komission lähestymistavassa kaupallisen viestinnän alalla on otettava huomioon niiden erilaisten yleisen edun mukaisten tavoitteiden - esimerkiksi terveys, turvallisuus, ympäristönsuojelu ja kuluttajansuoja - tärkeys ja herkkyys, joihin jäsenvaltioiden toimenpiteillä voidaan pyrkiä ja jotka voivat aiheuttaa vaikeuksia rajat ylittävälle kaupalliselle viestinnälle. Perustamissopimuksen 100 artiklassa esitetään selvästi, että sisämarkkinatoimenpiteet, jotka koskevat tällaisia yleisen edun mukaisia tavoitteita, on perustettava suojelun korkeaan tasoon. Näille yleisen edun mukaisille tavoitteille yhteisön lainsäädännössä annettu tärkeys näkyy myös perustamissopimuksen 129, 129 a ja 130 r artiklassa. Tästä seuraa, että sisämarkkinoiden tavoitteet ja muut tavoitteet, joihin jäsenvaltiot perustellusti pyrkivät, on tällä alalla toteuttamia toimia on otettava huomioon eri jäsenvaltioiden erilaiset yhteiskunnalliset ja kulttuuriset tilanteet. tasapainotettava. Määriteltäessä komission Tässä tiedonannossa tiivistetään kaupallista viestintää sisämarkkinoilla koskevaan vihreään kirjaan (KOM(96) 192 lopullinen) annetut vastaukset ja esitetään komission lähestymistapa, jolla pyritään luomaan kaupallisen viestinnän palveluille eurooppalainen politiikka. Kaupallisella viestinnällä tarkoitetaan kaikkia viestintämuotoja, joilla pyritään edistämään joko loppukäyttäjien tai jakelijoiden tuotteista, palveluista laikka jostakin yhtiöstä tai organisaatiosta saamaa mielikuvaa. Vihreässä kirjassa tehdyt ehdotukset Komissio antoi kaupallista viestintää sisämarkkinoilla koskevan vihreän kirjan 8. toukokuuta 1996. Sitä edelsi laaja tutkimus, johon vastasi yli 1 000 asianomaista osapuolta. talouden toiminnalle, rajat ylittävä kaupallinen viestintä Vihreässä kirjassa korostetaan, että kaupallisen viestinnän ala on huomattavan tärkeä lisääntyy Euroopan sisämarkkinoilla, kansallisten sääntelyjen erot aiheuttavat tällaisten palvelujen käyttäjille, tarjoajille, välittäjille ja vastaanottajille oikeudellisia ongelmia, ja nämä ongelmat paranevat luultavasti tietoyhteiskunnan kehittyessä. Näistä ongelmista kertoo valitusten lisääntyminen tällä alalla. Asianomaisten osapuolten tekemien valitusten ja yhteisön toimia koskevien pyyntöjen määrä lisääntyy kun kaupallisen viestinnän palveluja voidaan teknisesti helposti tarjota rajan yli sähköisen kaupankäynnin kehityksen ansiosta. viestintämahdollisuudet sitä mukaa pahenevat kun Edellä esitetyistä syistä ja koska näitä palveluja käytetään kaikkien sisämarkkinoilla liikkuvien tavaroiden ja palvelujen rajat ylittävän kaupan edistämiseksi, vihreässä kirjassa ehdotetaan (katso liite 1) nykyisten rajoitusten tutkimista. Näin halutaan varmistaa laadullinen yhteisön kehys, joka mahdollistaa näiden palvelujen tarjoamisen rajojen yli, yleisen edun mukaisten tavoitteiden tehokas suoja ja valitusmahdollisuus väärinkäytösten yhteydessä. Vihreässä kirjassa tehtiin rajat ylittävän kaupallisen viestinnän palvelujen odotetun kasvun perusteella kaksi avainehdotusta sen varmistamiseksi, että tarkastelun tuloksena saadaan aikaan laadukas, asianmukainen ja yhtenäinen eurooppalainen kehys: • komission arviointimenetelmän soveltaminen; sillä pyritään helpottamaan ja tekemään avoimeksi rajat ylittävän kaupallisen viestinnän esteiden yhteensopivuuden arviointia perustamissopimuksen kanssa • kaksi toisiinsa liittyvää välinettä komission, jäsenvaltioiden ia asianomaisten osapuolten välisen koordinoinnin ia tietojenvaihdon parantamiseksi: 1. Jäsenvaltioiden edustajien ehdotetun asiantuntijaryhmä, arviointimenetelmän pohjalta auttamaan rakentavien ratkaisujen löytämistä rajat ylittävän kaupallisen viestinnän ongelmiin, takaamaan kansallisten aloitteiden yhdenmukaisuuden tavoitteiden suojaamista tällä alalla ja parantamaan yleisen edun mukaisten pyrkii joka 2. Keskitetty vhtevspiste, joka koordinoi komission, jäsenvaltioiden ja kaikkien asianomaisten osapuolten välistä tiedotus- ia viestintäverkostoa. Tämä vastaa tarpeeseen parantaa tiedonkulkua ja antaa arviointimenetelmän soveltamiseksi tarvittavaa tietoa. Nämä ehdotukset vastaavat kesäkuussa 1997 (CSE(97)1 lopullinen) tehdyssä komission yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelmassa esitettyä tehokkaan sääntelyn tavoitetta. Tarkemmin sanottuna ne ovat täytäntöönpanon ja ongelmanratkaisun kehys kaupallista viestintää koskevan yhteisön lainsäädännön parantamiseksi. Kuulemiseen saadut vastaukset Euroopan parlamentti Euroopan parlamentti antoi päätöslauselman komission vihreästä kirjasta «Kaupallinen viestintä sisämarkkinoilla» (KOM(96)0192 - C4-0365/96). EP 260. 946) 15. heinäkuuta 1997 pidetyssä täysistunnossa. Talous-ja sosiaalikomitea Talous- ja sosiaalikomitea antoi 27. marraskuuta 1996 lausunnon aiheesta "Kaupallinen viestintä sisämarkkinoilla - Komission vihreä kirja" (EYVL C 66, 3. 3. 1997, s. 11). Jäsenvaltiot Tähän mennessä komissio on saanut vastaukset seuraavilta kymmeneltä jäsenvaltiolta: Alankomaat, Belgia, Itävalta, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Asianomaiset osapuolet Komissio sai 433 vastausta tästä yhteisön politiikan alasta kiinnostuneilta osapuolilta, jotka voidaan jakaa viiteen ryhmään seuraavasti: 127 kaupallisen viestinnän palvelujen tarjoajaa (esim. mainostoimistot, joista 30 eurooppalaisia tai kansallisia alan yhdistyksiä); 44 viestinnän kohderyhmiä edustavaa yhdistystä (esim. kuluttajayhdistykset tai julkisen terveydenhuollon elimet), 197 käyttäjää (esim. mainostajat, joista 70 yhdistystä), 52 välittäjää (esim. tiedotusvälineet, joista 18 yhdistystä) ja 13 itsehallinnollista elintä. I OSA. YHTEENVETO VASTAUKSISTA KAUPALLISTA VIESTINTÄÄ KOSKEVAAN VIHREÄÄN KIRJAAN Vastauksissa on yleensä kommentoitu koko tekstiä ja kaikkia ehdotuksia, koska vihreän kirjan kunkin osan lopussa olevat kysymykset olivat tarkoituksellisesti laajoja. Liitteen 2 yksityiskohtaisessa yhteenvedossa esitetään kohdat, joita kommentoitiin eniten. Toimielinten ja asianomaisten osapuolten tärkeimmät kannanotot ovat seuraavat: Euroopan parlamentti Euroopan parlamentti kannatti 15. heinäkuuta 1997 antamassaan päätöslauselmassa voimakkaasti vihreässä kirjassa tehtyjä ehdotuksia. Parlamentti toivoi, että kaupallisen esiintyy viestinnän määritelmää pakkauksissa, kuten pakkauksissa oleviin alennuslipukkeisiin, ostohyvityksiin ja ilmaislahjoihin. laajennettaisiin kaupalliseen viestintään, jota Kahden tärkeimmän ehdotuksen osalta parlamentti katsoi seuraavaa: Parlamentti kannatti täysin ehdotettua arviointimenetelmää. Se jopa pyysi vahvistamaan arviointimenetelmää siten, että siitä tehtäisiin pakollinen osa komission työtä, komission tarkat määräajat, ja arviointimenetelmää edellytettäisiin päätöksille asetettaisiin että kaikkiin sovellettavaksi itsesääntelysäännöstöihin. rajoituksiin, kansallisiin lakeihin sekä siis Parlamentin äänestyksessä myös asiantuntijaryhmää, yhteyspistettä ja tiedotusverkostoa puolsi suuri enemmistö. Asiantuntijaryhmän parlamentti toivoi olevan mahdollisimman avoin. Avoimuuden ja tehokkuuden takaamiseksi se esitti, että ryhmä kokoontuisi säännöllisesti ja antaisi lausuntoja tietyistä sille esitetyistä asioista lyhyissä ja tiukoissa määräajoissa. Parlamentti toivoi, että asiantuntijaryhmä laatisi säännöllisesti kertomuksen, jotta parlamentti voisi valvoa sen edistymistä. Lisäksi parlamentin mukaan yhteyspisteessä olisi oltava keskitetty tietopankki Euroopan yhteisön säännöksistä ja itsesääntelysäännöstöistä. Parlamentti määritti myös ne säännöstöjen alat, jotka sen mukaan olisi uutta lähestymistapaa sovellettaessa ensimmäiseksi tutkittava. Näitä ovat lapsille suunnattua kaupallista viestintää ja vilpillisiä markkinointimenetelmiä koskeva säännöstö, erilaiset tuotemerkkien eriyttämistä koskevat kansalliset rajoitukset, pakkauksissa oleva kaupallinen viestintä sekä tapahtumien ja televisiointien sponsorointi. Lopuksi parlamentti teki täydentäviä ehdotuksia. Se ehdotti luotavaksi järjestelmää, joka mahdollistaa valittamisen rikkomisesta johtuvan menettelyn aloittamisesta tehdystä komission päätöksestä. Sen mukaan olisi pyrittävä kaikin keinoin siihen, että itsesäänteleviä järjestelmiä vahvistetaan ja niitä käytetään alkuperämaassa suoritettavan valvonnan periaatteen mukaisesti. Talous- ja sosiaalikomitea Talous- ja sosiaalikomitea kannatti lausunnossaan kaikkia vihreässä kirjassa esitettyjä ehdotuksia. Päinvastoin kuin parlamentti, se ei ehdottanut missä järjestyksessä ehdoteltua lähestymistapaa olisi sovellettava säännöstöihin. Talous- ja sosiaalikomitea kannatti erityisesti ehdotettua arviointimenetelmää ja varsinkin taloudellista ketjureaktiota, jonka se katsoi kuvastavan tarkasti kaupallisen viestinnän toimimista todellisuudessa. Se kannatti asiantuntijaryhmän perustamista ja ehdotti, että jäsenvaltiot seuraisivat komission esimerkkiä perustamalla kansallisia keskitettyjä yhteyspisteitä kaupallisen viestinnän alalla. Jäsenvaltiot Kymmenestä vastanneesta jäsenvaltiosta suurin osa puolsi ehdotuksia. Ainoastaan yksi kymmenestä katsoi, että arviointimenetelmää ei voida periaatteessa hyväksyä. Muut kannattivat sitä, ja muutamat ehdottivat, että kuluttajille aiheutuvat vaikutukset olisi sisällytettävä paremmin taloudelliseen ketjureaktioon. Kaikki jäsenvaltiot, jotka vastasivat ehdotukseen asiantuntijaryhmän perustamisesta, olivat sen kannalla. Kaksi jäsenvaltiota totesi, että siihen olisi otettava mukaan kuluttajayhdistykset ja itsehallinnolliset elimet; kaksi muuta edellytti, että se ei saa olla päällekkäinen muiden komiteoiden kanssa tai pidentää millään tavoin komission jo nykyisellään pitkää rikkomisesta johtuvaa menettelyä. Kymmenestä jäsenvaltiosta seitsemän kommentoi yhteyspistettä ja tiedotusverkostoa. Ne kaikki olivat samaa mieltä, mutta kaksi totesi, että kuluttajayhdistyksillä olisi oltava niihin pääsyjä riittävät varat tehokkuuden takaamiseksi. Jäsenvaltiot käsittelivät yksityiskohtaisesti vihreässä kirjassa esitettyjä ensisijaisia aloja ja ilmoittivat mihin aloihin uutta lähestymistapaa olisi ensimmäiseksi sovellettava. Ne tekivät muutamia ehdotuksia, jotka koskevat muun muassa tarvetta kehittää rajat ylittävien riitojen ratkaisujärjestelmiä ja nopeuttaa nykyistä, liian hitaana pidettyä rikkomisesta johtuvaa menettelyä. Asianomaiset osapuolet (sekä kuluttajayhdistykset että Useat asianomaiset osapuolet teollisuus) olivat parlamentin kanssa yhtä mieltä siitä, että kaupallisen viestinnän määritelmään olisi sisällyttävä myös pakkauksissa oleva kaupallinen viestintä. Suurin osa asianomaisista tehtiin joitakin osapuolista kannatti arviointimenetelmää, ja sen vahvistamiseksi tehtävä ehdotuksia. Näiden osapuolten mukaan menetelmän soveltaminen olisi pakolliseksi. Eräät katsoivat myös, että uudet lainsäädännölliset ehdotukset olisi arvioitava käyttäen ehdotettua menetelmää sen varmistamiseksi, etteivät ne luo sisämarkkinoille uusia esteitä. Sitä pitäisi soveltaa myös itsesääntelysäännöstöihin. Suurin osa vastaajista katsoi, että komission olisi sitouduttava aloittamaan tällä alalla rikkomisesta johtuva menettely nopeammin, koska arviointimenetelmän ansiosta komissio voi olla tulevaisuudessa tehokkaampi. Jotkut kuluttajayhdistykset epäilivät menetelmän toimivuutta ilman parannuksia. Ne katsoivat erityisesti, että taloudellisessa ketjureaktiossa olisi korostettava enemmän kuluttajille aiheutuvia vaikutuksia. Kaikista vastaajaryhmistä muutama vastaaja piti liian monimutkaisena arvioitavaksi ja katsoi, että siitä pitäisi luopua. taloudellista ketjureaktiota aivan eikä johtuvan osapuolia menettelyn määräaikoja Selkeästi suurin osa kaikista viiteen eturyhmään kuuluvista vastaajista kannatti asiantuntijaryhmän perustamista. Useimpien mielestä ryhmä ei kuitenkaan saisi pidentää tarvittavien rikkomisesta yhdenmukaistamisaloitteiden käynnistämistä. Asiantuntijaryhmän kokoonpanon ja toiminnan osalta tehtiin useita ehdotuksia, jotka käsittelivät muun muassa teollisuuden tai asianomaisia koostuvien järjestämistä. kuluttajaryhmien Kuluttajayhdistykset vastustivat itsehallinnollisten elinten jatkuvaa osallistumista ja katsoivat, että niiden osallistumisen olisi oltava tasapainossa kuluttajayhdistyksen osallistumisen kanssa. Monet vastaajat kaikista viidestä vastaajaryhmästä katsoivat, että asiantuntijaryhmän olisi ja että näiden johtopäätösten olisi oltava julkisia. Yhteyspistettä ja tiedotusverkostoa kannatettiin laajalti. yhdistyksistä lausuntojen käyttämistä ja julkisten kuulemisten johtopäätöksensä määräajassa kansallisista edustavista tehtävä Koska vastaajia oli niin paljon ja kiinnostuksen kohteet erilaisia, ei ole mahdollista esittää niiden kaikkien mainitsemia ensisijaisia aloja. On kuitenkin tärkeää huomata, että saaduissa vastauksissa viitattiin kaikkiin vihreässä kirjassa esitettyihin ongelmiin. Lopuksi eräät kuluttajayhdistykset ja julkisen terveydenhuollon elimet esittivät, että niiden jäsenten olisi saatava helpommin käyttöönsä kansalliset ja yhteisön säännökset. Ne myös vaativat komissiota lisäämään pyrkimyksiään tehostaa täytäntöönpanoa erityisesti rajat ylittävissä tapauksissa. Niiden mukaan komission olisi tutkittava ja kehitettävä uusia rajat ylittävien riitojen ratkaisujärjestelmiä, koska odotettavissa on rajat ylittävän kaupallisen viestinnän lisääntyminen. Teollisuus kritisoi nykyistä rikkomisesta johtuvaa menettelyä ja vaati parannuksia erityisesti avoimuuden ja määräaikojen noudattamisen osalta. Jotkut vastaajat vaativat komissiota sitoutumaan käsittelyyn liittyviin määräaikoihin ja päätöksiin, joista kaikki asianomaiset osapuolet voivat valittaa. 10 Il O S A. K O M I S S I ON V A S T A US /. Tavoite Lähestymistavalla pyritään kaupallisen viestinnän palvelujen tarjoamisen helpottamiseen sisämarkkinoilla ottamalla käyttöön tehokas ja avoin kehys. Tämä edistää Euroopan kaupallisen viestinnän alan kasvua ja mahdollistaa Euroopan teollisuuden toteuttaman tehokkaan rajat ylittävän markkinoinnin strategioiden kehittämisen. Tämä lähestymistapa takaa samalla yleisen edun mukaisten tavoitteiden tehokkaan suojan. Komission mukaan kuluttajansuoja ja muiden yleisen edun mukaisten tavoitteiden suojaaminen ovat Euroopan yhteisön kehittymisen olennainen edellytys, ja kaupallisen viestinnän alalla ehdotetulla lähestymistavalla pyritään näihin tavoitteisiin. Komission mukaan tällaisten yleisen edun mukaisten tavoitteiden tehokas suojaaminen koko yhteisössä varmistaa myös sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan. Näin ollen on löydettävä rajat ylittävän kaupallisen viestinnän kasvun edistämistavoitteiden ja kuluttajansuojan takaamistavoitteiden välinen tasapaino. 2. Soveltamisala Komission lähestymistapaa sovelletaan kaikkiin viestintämuotoihin, joilla pyritään edistämään joko loppukäyttäjien tai jakelijoiden tuotteista, palveluista taikka jostakin yhtiöstä tai organisaatiosta saamaa mielikuvaa. Siihen sisältyvät kaikki mainonnan, suoramarkkinoinnin, sponsoroinnin, myynninedistämisen, suhdetoiminnan ja pakkausten, ei kuitenkaan päällysmerkintöjen, suunnittelussa käytettyjen palvelujen muodot. Komissio on erityisesti kuluttajayhdistysten ja mainostajien kommenttien perusteella ulottanut vihreässä kirjassa esitetyn määritelmän sellaiseen pakkauksissa olevaan viestintään, jota ei kata päällysmerkintöjä koskeva sääntely. tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan Nämä palvelut kuuluvat yhteisöjen perustamissopimuksen 59 ja 60 artiklan soveltamisalaan. Nämä palvelut ovat maksullisia ja niitä voidaan tarjota ja tarjotaan rajan yli. Siihen, että loppukuluttaja ei maksa näitä (joko yksityiselle tai toisille liikeyrityksille tarjottuja) palveluja, ei voida vedota niiden palveluluonteen kiistämiseksi. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan kaupallisen viestinnän palveluihin voidaan joillakin edellytyksillä soveltaa EY. n perustamissopimuksen 30 artiklaa, joka koskee tavaroiden vapaata liikkuvuutta. Vihreässä kirjassa viitattiin useisiin tapauksiin, joissa tuomioistuin selkeästi tunnustaa, että kaupallisen viestinnän palveluiden ja tavaroiden myynnin välillä on välillinen taloudellinen yhteys 11 3. Toimet U Avoimen arviointimenetelmän soveltaminen tulevaisuudessa Komission yksiköt soveltavat tehtävissä päätöksissä tarvittaessa seuraavaa arviointimenetelmää, joka perustuu vihreässä kirjassa kuvattuun arviointimenetelmään (katso liite 1). Kaksi uutta perustetta on lisätty jäsenvaltioiden kulttuuristen ja yhteiskunnallisten erojen sekä yleisen edun mukaisten tavoitteiden johdonmukaisuuden takaamistarpeen tunnustamiseksi. Menetelmä on kaksivaiheinen. tällä alalla Ensimmäinen vaihe: analyyttinen yleiskuva. Ensimmäisen vaiheen tavoitteena ei ole suhteellisuuden arviointi sinänsä, vaan kokonaiskuvan saaminen toimenpiteen vaikutuksista. Tavoitteena ei ole rajoitusten havaitseminen, vaan tosiasiapohjaisen yleiskuvan luominen toimenpiteen kaikista mahdollisista vaikutuksista erityisesti toimintaan, jota toimenpiteellä pyritään sääntelemään, sekä yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin, joita ovat esimerkiksi kuluttajansuoja ja kansanterveyden suojeleminen. Ensimmäisessä vaiheessa määritellään (i) palvelujen vapaata liikkuvuutta rajoittava kansallinen toimenpide tai (ii) komission ehdottama yhdenmukaistamistoimenpide. Määrittelemistä varten ehdotetaan seuraavia seitsemää arviointiperustetta: (i) Mikä on tämän toimenpiteen aiheuttama mahdollinen taloudellinen ketjureaktio ja vaikutus kuluttajiin? (ii) Mitkä ovat toimenpiteen perusteena olevat yleisen edun mukaiset tavoitteet? (iii) Liittyykö toimenpide kyseiseen yleisen edun mukaiseen tavoitteeseen? (iv) Vaikuttaako toimenpide muihin yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin? (v) Kuinka tehokas toimenpide on kyseisen yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi? (vi) Heijastaako toimenpide kulttuurisia tai yhteiskunnallisia erityispiirteitä? Ja arviointiperuste (vii): Onko toimenpide johdonmukainen kaikkien asianomaisten yleisen edun mukaisten tavoitteiden kanssa ja erityisesti kuluttajansuojaa ja kansanterveyden suojelemista koskevien tavoitteiden kanssa? Töinen vaihe: oikeudellinen arvio. Tämän yleiskuvan ja sen tarjoamien tosiasiatietojen perusteella toinen vaihe sisältää yleisen oikeudellisen arvion siitä, voidaanko kansallista toimenpidettä pitää suhteellisena tai siitä, voidaanko yhteisön toimenpidettä pitää suhteellisena ja johdonmukaisena yhteisön muiden toimenpiteiden kanssa. Kun toimenpiteen keskeiset piirteet tunnetaan, edellä mainitut seitsemän arviointiperustetta auttavat viranomaisia arvioimaan paremmin sen suhteellisuutta ja johdonmukaisuutta. erityisesti huomioon kaupallisen viestinnän vaikutus Menetelmässä otetaan kuluttajansuojaa ja kansanterveyden suojelua koskeviin yleisen edun mukaisten tavoitteisiin. Menetelmä ei ole suhteellisuuden arvioinnin automaattinen testi; sen tekeminen kuuluu asianomaisille viranomaisille. Se ei myöskään ole matemaattinen eikä kustannus-hyötyanalyysi, jolla pyritään kuvaamaan määrällisesti yleisen edun mukaisten tavoitteiden arvo. Se on vain keino varmistaa, että arviot perustuvat kyseisen toimen vaikutuksista saatuun täydelliseen yleiskuvaan. Menetelmä ei siis korvaa yhteisöjen tuomioistuimen kehittämiä perusteita vaan tukee niiden soveltamista. Vaikka menetelmää ei parlamentin toiveiden vastaisesti tehdäkään pakolliseksi, komission yksiköt soveltavat sitä tarvittaessa seuraavissa tilanteissa: 12' (i) käsitellessään kaupallisen viestinnän alalla rikkomistapauksia, joissa suhteellisuuskysymys nousee esiin (ii) arvioidessaan kysymyksiä ja keskustellessaan niistä kaupallisen viestinnän asiantuntijaryhmässä (katso jäljempänä). Komissio pyrkii siihen, että rajat ylittävän kaupallisen annetaan sääntelyyn asiantuntijaryhmän tietoon, keskustellaan tämän menetelmän pohjalta. ongelmista, viestinnän liittyvistä jotka Komission yksiköt soveltavat tarvittaessa arviointimenetelmää omiin aloitteisiinsa, jotka liittyvät suoraan kaupallisen viestinnän palveluihin. Tämä lisää osaltaan komission ehdotusten avoimuutta ja johdonmukaisuutta yhteisön muun politiikan kanssa. Arviointimenetelmän edut ovat seuraavat: (i) perustamissopimuksen soveltaminen helpottuu Komission on perustamissopimuksen valvojana arvioitava rajat ylittävän kaupallisen liikkuvuuden viestinnän palvelujen rajoitusten yhteensopivuus palvelujen vapaan periaatteen kanssa perustamissopimuksen kaikkien tavoitteiden perusteella. Kuten vihreässä kirjassa esitetään, tällaisissa tapauksissa on ongelmana asianmukaisten toimenpiteiden suhteellisuus, ja komission on arvioitava suhteellisuus yhteisöjen tämä, jotta tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti. Komission on tunnistettuja esteitä ei ole mahdollista poistaa soveltamalla perustamissopimusta. Tämä on arvioitava ennen kuin sisämarkkinoilla edetään yhdenmukaistamisessa. On huomattava, että päinvastaisissa tapauksissa eli silloin kun toimenpiteitä pidetään suhteettomina, se ei merkitse sitä, että jäsenvaltiot eivät voi toteuttaa toimenpiteitä asianomaisten yleisen edun mukaisten tavoitteiden suojaamiseksi. Niitä voidaan pikemminkin vaatia toteuttamaan muita toimenpiteitä, joilla tavoitteisiin päästään suhteellisemmalla tavalla. tehtävä (ii) avoimuus ja oikeusvarmuus lisääntyvät ja se, että Avoimuuden puute liikkuvuuden periaatetta koskeva vapaan suhteellisuusperiaate on tulkittu eri tavoin perustamissopimuksen 3 artiklassa ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä, voi johtaa kaupallisen viestinnän alalla jonkinasteiseen oikeusvarmuuden puuttumiseen. Esitellessään kansallisten rajoitusten tai yhteisön aloitteiden suhteellisuuden arviointitapaa kaupallisen viestinnän alalla komissio pyrkii toimielinten, jäsenvaltioiden ja asianomaisten osapuolten kannalta. Oikeusvarmuus on ehdottoman tärkeä niille yrittäjille, jotka aikovat investoida sähköiseen kaupankäyntiin Euroopassa. suurempaan avoimuuteen oikeusvarmuuteen yhteisön ja (iii) yleisen edun mukaisten tavoitteiden suoja paranee On tärkeää, että yhteisö ja jäsenvaltiot voivat nykyisiä yhteisön direktiivejä ja direktiiviehdotuksia noudattaen tehokkaasti suojata yleisen edun mukaisia tavoitteita, kuten kuluttajan ja kansanterveyden suojelua. Tärkeää on myös, että vältetään näihin tavoitteisiin vetoamista kansallisten markkinoiden suojelemiseksi, sillä se johtaa 13 sisämarkkinoiden pirstoutumiseen. Ainoa tapa saavuttaa nämä edellytykset rajattomalla alueella on edistää lähestymistapaa, joka kohdistuu toimenpiteellä tavoitellun suojan laatuun ja tarkoitukseen. Tunnustetun suoja-aikeen olisi näyttävä arviossa toimenpiteen konkreettisesta sisällöstä. Tältä osin on huomattava, että markkinoiden suhtautumisen kautta menetelmässä tunnistetaan kokonaisvaikutus kuluttajansuojaan tai muuhun yleisen edun mukaiseen tavoitteeseen, kuten kansanterveyden suojelemiseen. Tässä yhteydessä avoimen suhteellisuuden arviointimenetelmän soveltamisella on myönteisiä vaikutuksia kuluttajansuojaan ja kansanterveyden suojelemiseen, koska: - se helpottaa erityisesti sellaisen kuluttajansuojaa tai muita yleisen edun mukaisia lainsäädännön tunnistamista, joka tarjoaa parhaat tavoitteita koskevan kansallisen käytänteet yhteisössä. Koska kaikilla kansalaisilla pitäisi olla oikeus korkeatasoiseen suojaan, yhteisen menetelmän soveltaminen helpottaa kuluttajansuojan eri tasojen arvioimista. - sitä voidaan käyttää suunniteltaessa tehokkaita aloitteita tällä alalla. Esimerkiksi taloudellista ketjureaktiota arvioimalla voidaan arvioida markkinoilla toimijoiden suhtautumista tiettyyn sääntelyyn sen selvittämiseksi, onko lopputulos kuluttajalle myönteinen vai kielteinen. - se auttaa selvittämään asianomaisille osapuolille kaupalliseen viestintään liittyviä yhteisön aloitteita, joilla pyritään edistämään yleisen edun mukaisia tavoitteita. - se kannustaa kehittämään sellaisten tietojen keruuta, jotka liittyvät esimerkiksi tutkimukseen, tietoon riskeistä ja kuluttajien käyttäytymiseen. (iv) Arvioiminen helpottuu Arviointimenetelmää ei ole hankala käyttää, koska se perustuu konkreettisten tilanteiden arviointiin. Erityisesti arviointi näiden palvelujen markkinoilla perustuu tietoon, joka on helposti saatavilla. taloudellisen ketjureaktion (v) Tehokkaan ja joustavan välineen käyttö on mahdollista soveltaa tarvittaessa avointa Komissio suhteellisuuden arviointiin perustuvaa menetelmää. Se kehottaa kansallisia viranomaisia soveltamaan samaa menetelmää. Komission mielestä ei ole kuitenkaan tässä vaiheessa tarpeen tehdä siitä pakollista. tulevaisuudessa Komissio lisäehdotuksia tulosten perusteella. lähestymistavan tehokkuutta seuraa tämän tekee ja Myös eräiden jäsenvaltioiden tämän alan itsehallinnolliset elimet voivat soveltaa tätä menetelmää, ja sitä voidaan soveltaa niihin. Komissio on tietoinen kansallisten itsehallinnollisten elinten pyrkimyksistä perustaa rajat ylittävien valitusten järjestelmä, joka EASA. ssa (Euroopan mainosstandardiliitto) perustuu alkuperämaassa suoritettavan valvonnan periaatteelle. Komissio uskoo, että itsesääntely on tehokasta ainoastaan silloin kun kaikki osapuolet noudattavat sen säännöstöä, seuraamukset ovat tehokkaita ja se 14 toimii Euroopassa vastavuoroisen tunnustamisen perusteella. Komission mukaan eräiden itsesääntelevien järjestelmien vastavuoroisen tunnustamisen puute osoittaa selvästi, että suhteellisuuden arviointimenetelmää olisi sovellettava säännöstöihin ja että eräitä kansallisia järjestelmiä on vielä kehitettävä. Joka tapauksessa näiden säännöstöjen on oltava perustamissopimuksen kanssa yhteensopivia, jotta itsesääntely ei synnytä esteitä sisämarkkinoille. 2) Kaupallisen viestinnän asiantuntijaryhmän perustaminen Komissio perustaa kaupallisen viestinnän asiantuntijaryhmän. Sillä on neljä tehtävää: - komission ja jäsenvaltioiden näkemysten vaihdon helpottaminen - komission auttaminen ratkaisujen etsimisessä sellaisia rajat ylittävän kaupallisen viestinnän palveluja koskeviin ongelmiin, jotka joko (i) mahdollistavat vastavuoroisen tunnustamisen tai (ii) tuovat esiin erityiset yhteensovittamiseen liittyvät tarpeet - kansainvälisiä toimenpiteitä koskevien tietojen toimittaminen ja tietojen vaihdon helpottaminen rajat ylittävän kaupallisen viestinnän palvelujen alalla, jotta komissio voi (i) luoda tietokannan ja hoitaa sitä, (ii) kerätä tietoja sen erityisestä pyynnöstä, (iii) kerätä tietoja ongelmista, joita jäsenvaltioilla on kolmansista maista tarjottavien palvelujen vuoksi - tietojen antaminen sellaisten komiteoiden toimintaa varten, jotka on perustettu johdetulla rajat ylittävän kaupallisen viestinnän palvelujen lainsäädännöllä. Asiantuntijaryhmän puheenjohtajana toimii komission virkamies. Sen jäsenvaltion nimeämää edustajaa. Komissio pyytää jäseninä on kaksi kunkin lukien kuluttajayhdistysten) (kaikkien alojen, mukaan asianomaisten osapuolten kansallisista edustajista koostuvalta ryhmältä lausuntoja tutkittavista kysymyksistä silloin kun tällainen ryhmä on olemassa. Asiantuntijaryhmä kokoontuu säännöllisesti. Komissio päättää sen esityslistasta tiedotusverkostosta (katso jäljempänä) saamiensa tietojen ja jäsenvaltioiden esiintuomien ongelmien perusteella. Lisäksi: alalla yhteisön - asiantuntijaryhmän esityslista julkistetaan tiedotusverkoston välityksellä aina kun se on aiheellista. - asiantuntijaryhmän on annettava lausuntonsa tietystä kysymyksestä kuuden kuukauden kuluessa. - komission keskitetty yhteyspiste (katso jäljempänä) julkistaa asiantuntijaryhmän lausunnon aina kun se on aiheellista. - asiantuntijaryhmän työ ei rajoita komission aloiteoikeutta eikä toimivaltaa tehdä lainsäädäntöehdotuksia menettelyjä perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti. Komissiolle perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla tehtyjä valituksia ei myöskään viedä asiantuntijaryhmään. rikkomisesta johtuvia aloittaa tai 15 - asiantuntijaryhmä ci luonnollisestikaan käsittele kansallisia toimenpiteitä, jotka koskevat nykyisten direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä eikä sen toiminta ole päällekkäistä näillä direktiiveillä perustettujen komiteoiden toiminnan kanssa (esim. rajattomasta televisiosta annetussa direktiivissä 97/36/EY perustettu yhteyskomitea). - komissio tiedottaa parlamentille asiantuntijaryhmän työstäjä päätelmistä. Asiantuntijaryhmä on komission tämän alan politiikan täytäntöönpanon uusi väline, jonka edut ovat seuraavat: (i) päätöksenteon tehokkuus lisääntyy Asiantuntijaryhmä parantaa rajat ylittävän kaupallisen viestinnän palveluja koskevien ongelmien ratkaisumahdollisuuksia, koska: - se on helposti keskusteluille lähestyttävä foorumi komission ja jäsenvaltioiden rakentaville lisää kansallisten viranomaisten tietoisuutta yhteisönlaajuisista mahdollisista - se ongelmista - se helpottaa kansallisten viranomaisten ja komission välistä epävirallista tietojen vaihtoa - se antaa komission yksiköille entistä enemmän tietoa vastavuoroisen tunnustamisen soveltamismahdollisuuksien arvioimiseksi tai, silloin kun tämä ei ole mahdollista, kohdistettujen yhteensovittamisaloitteiden valmistelemiseksi. Asiantuntijaryhmän työ ei ole päällekkäistä sen toimivallan kanssa, joka komissiolla on 169 artiklan mukaisesti rikkomisesta johtuvan menettelyn osalta. Komissiolla on edelleenkin täysi toimivalta aloittaa rikkomisesta johtuva menettely tai päättää valituksen käsittelystä. (ii) päätöksenteon avoimuus lisääntyy Asiantuntijaryhmä edistää avoimuutta seuraavin tavoin: - se julkaisee esityslistansa ja lausuntonsa - asianomaiset osapuolet voivat osallistua päätöksentekoprosessiin - se huolehtii, että parlamentille tiedotetaan politiikan kehityksestä. Asiantuntijaryhmä antaa parlamentille tietoa työstään parlamentin päätöslauselman mukaisesti. Parlamentti voidaan sisällyttää tähän lähestymistapaan antamalla sille tietoa 16 suoraan. Parlamentti voi näin ollen suunnitella kcskuslclujaan ja tiedottaa niistä tehokkaammin. tulevia ehdotuksia koskevia - asianomaiset osapuolet voivat osallistua politiikkaa koskevaan keskusteluun. Asianomaiset osapuolet, erityisesti kuluttajayhdistykset, hyötyvät asiantuntijaryhmästä, koska: - ne saavat paljon helpommin tietoa tältä alalta - ne voivat jättää kirjallisia esityksiä - niiltä pyydetään mahdollisuuksien mukaan mielipiteitä yhteisön tasolla. - vältytään politiikkaa koskevan keskustelun kärjistymiseltä. Koska monelle erilaiselle osapuolelle tarjotaan mahdollisuus tutustua asiantuntijaryhmän työn tuloksiin, vältytään politiikkaa koskevan keskustelun kärjistymiseltä. 3) kaupallisen viestinnän yhtevspisteen tiedotusverkoston perustaminen Komissio perustaa keskitetyn yhteyspisteen sisämarkkinoiden ja rahoituspalvelujen pääosastoon, joka toimii tiiviissä yhteistyössä muiden asianomaisten pääosastojen kanssa. Sen tehtävänä on: - vastata pyyntöihin, jotka koskevat komission politiikkaa tällä alalla - kerätä tietoja erityisesti ongelmista, jotka koskevat sisämarkkinoiden tehokasta toimintaa tällä alalla. Viralliset valitukset (169 artiklan mukaiset menettelyt) lähetetään tietenkin komission pääsihteeristöön kirjattaviksi. Nykyisiä direktiivejä jotka vastaavat niiden koskevat valitukset välitetään komission yksiköihin, hallinnoinnista ja saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. - ylläpitää komission, parlamentin ja jäsenvaltioiden välistä yhteyttä. Muut komission yksiköt toimivat paremman tiedonkulun takaamiseksi tiiviissä yhteistyössä keskitetyn yhteyspisteen kanssa. Komissio perustaa verkkosivut nykyisen Commercial Communications -julkaisun täydennykseksi. Näillä verkkosivuilla: - on tietoa asiantuntijaryhmän työstä (esim. Työsuunnitelma, lausunnot ja seuranta) - on pääsy tietokantaan, joka koskee kaupallisen viestinnän säännöstöjä Euroopassa (katso jäljempänä). 17 Näillä toimilla on useita etuja: - asianomaisilla osapuolilla on mahdollisuus viestittää mielipiteensä suoraan komissiolle ja jäsenvaltioille - päinvastoin kuin virallisissa julkisissa kuulemisissa, joissa keskusteluihin osallistuvien lukumäärä on rajoitettu, verkkosivuilla on mahdollisuus tavoittaa huomattavasti useampia osapuolia, jotka vastaavasti voivat antaa täydellisiä tietoja päätöksentekoa varten - verkkosivujen ja tiedotusverkoston välityksellä komissio voi levittää politiikkaa koskevaa tietoa erittäin monille tahoille - yhteyspiste helpottaa tiedonkeruuta ja auttaa politiikan koordinointia tällä alalla. 4) kaupallisen viestinnän tietokannan perustaminen Komissio perustaa itsesääntelysäännöstöistä tietokannan iK(*K:Kin1t*lvK;i:innnsf ö i s iä lii*1nk;inn;tn tämän alan kansallisesta ja yhteisön säännöstöistä ja ja Euroopan säännöstöjen Tällä aloitteella vastataan vaatimukseen kansallisten paremmasta saatavuudesta. Komissio uskoo, että tietokanta olisi rakennettava komission, kansallisten viranomaisten ja itsehallinnollisten elinten vaihtamien tietojen pohjalta. Tietokantaan pääsee kaupallisen viestinnän verkkosivujen kautta. Tämä takaa sen, että asianomaiset osapuolet saavat säännöstöistä mahdollisimman ajantasaista tietoa niiltä, joilla on toimivalta soveltaa näitä sääntöjä. 5) riitojen ratkaisun nopeuttaminen Komissio pyrkii myös yleisen rikkomisia koskevien valitusten käsittelypolitiikkansa mukaisesti nopeuttamaan ratkaisujensa tekemistä tällä alalla. ja yhteyspisteen, tiedotusverkoston Komission mukaan suhteellisuuden arviointimenetelmän ansiosta valitusten käsittely nopeutuu, mikä auttaa huomattavasti näiden palvelujen alaa, käyttäjiä ja näiden palvelujen vastaanottajina olevia kuluttajia. Kaikki nämä toimenpiteet lisäävät menettelyjen avoimuutta, jolloin valitusten tekijät, vastaavat kansalliset sääntelyviranomaiset ja asianomaiset komission yksiköt voivat tietenkään rajoita niiden ja nopeammin. Tämä ei työskennellä menettelyjen luottamuksellisuutta, joita komissio ja asianomainen jäsenvaltio käyvät rikkomisesta johtuvan menettelyn ratkaisemiseksi. Toimenpiteiden arviointi vaatii mahdollisimman paljon tarkkaa tietoa, jota tämän lähestymistavan ansiosta pitäisi saada. tehokkaammin 18 6) asiantuntijaverkoston perustaminen Komissio kannustaa perustamaan riippumattomista kaupallisen viestinnän eri puolista kiinnostuneista asiantuntijoista verkoston, joka avustaa komissiota ja asiantuntijaryhmää. Tieteellisten asiantuntijoiden verkosto antaa lausuntoja komission yksiköiden pyynnöstä. Silloin kun on tarpeen arvioida suhteellisuus yleisen edun mukaisten tavoitteiden kannalta, apua voitaisiin tapauskohtaisesti pyytää tunnetuilta asiantuntijoilta, jotka edustavat kaikkia asianomaisia etuja. Jotta asiantuntijoiden lukumäärää ei rajoitettaisi, komissio käyttää Internetin tarjoamia uusia mahdollisuuksia työn ja yhteydenpidon järjestämiseksi tämän asiantuntijoiden verkoston yhteydessä. 7) kansainvälisen yhteistyön edistäminen Komissio varmistaa, että yhteisön politiikkaa tällä alalla edistetään kansainvälisesti, ja noudattaa tämän lähestymistavan periaatteita kansainvälisissä keskusteluissa rajat ylittävän kaupallisen viestinnän palvelujen edistämiseksi maailmanlaajuisesti. Tärkeimmät kauppakumppanit ja monet toimijat ovat ottaneet hyvin vastaan tämän lähestymistavan periaatteet ja erityisesti tavoitteet, jotka koskevat suhteellisuuden ja säännöstön johdonmukaisuuden arvioinnin parantamista edelleen. Koska kaupallisen viestinnän palvelut maailmanlaajuistuvat lisääntyvät oletettavasti myös ongelmat, jotka liittyvät näiden palvelujen toteuttamiseen rajojen yli kolmansiin maihin. Näin ollen on tarpeen löytää kansainvälisiä ratkaisuja yleisen edun mukaisten tavoitteiden suojelemiseksi tehokkaammin rajat ylittävän kaupankäynnin kasvaessa jatkuvasti. Sisämarkkinalainsäädäntö on hyvä lähtökohta näihin ratkaisuihin pyrittäessä, ja tämän vuoksi yhteisön olisi käytävä näistä kysymyksistä kansainvälisiä keskusteluja. tietoyhteiskunnan kehittyessä, 8) sähköiseen kaupankäyntiin liittyvien kysymysten selkeyttäminen Komissio tutkii rajat ylittävän kaupallisen viestinnän palvelujen käyttöön liittyviä oikeudellisia seikkoja ja ehdottaa mahdollista selkeyttämistä sähköistä kaupankäyntiä ja siihen liittyviä tietoyhteiskunnan palveluja koskevien ehdotusten yhteydessä. Kaupallisen viestinnän palveluista saadut tulot ovat yksi tärkeimmistä tietoyhteiskunnan palvelujen rahoituslähteistä. Tätä rahoitusmuotoa on edistettävä sen varmistamiseksi, että laadukkaan tiedon levittäminen lisääntyy ja on edelleen maksutonta. On jo olemassa osoitusta siitä, että rajat ylittävän kaupallisen viestinnän palvelujen oikeusvarmuus Internetissä ei ole taattu ja että sille on esteitä. Esimerkkeinä mainittakoon seuraavat: onko verkkosivustoja pidettävä mainostamisena vai myyntipaikkoina, jäsenvaltioittain itsenäisten vaihtelevien ammatinharjoittajien mainostamista koskevat kansalliset rajoitukset, jotka voivat haitata niiden online-tietopalvelujen kehittämistä. On käsiteltävä myös muita monitahoisia kysymyksiä, kuten teollis- ja tekijänoikeuksiin ja Internet-nimiin liittyvät kysymyksiä. Lisäksi kaupallista online-viestintää koskevien uusien kansallisten säännösten yhteensopivuus perustamissopimuksen kanssa tutkitaan soveltamalla hiljattain tehtyä rahoittamista avoimuus, koskevien sääntöjen 19 tietoyhteiskunnan ehdotusta avoimuudesta sisämarkkinoilla annetun direktiivin 83/18l)/HHC muuttamisesta kolmannen kerran. Neuvosto antoi tätä ehdotusta koskevan yhteisen kannan 26. tammikuuta l()98. koskevien määräysten palveluja 9) Tiedottaminen parlamentille Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille tämän lähestymistavan soveltamisesta muun muassa arvioimalla tehdyn työn ja päivittämällä suunnitelman. Päätöslauselmassaan parlamentti pyysi nimenomaisesti, että sille tiedotettaisiin, ja kehotti komissiota varmistamaan, että asiantuntijaryhmän työ on avointa ja että sen tulokset esitetään Euroopan parlamentille. tehdessään parlamentti Ehdotuksen lähestymistavalla saavutettaisiin nopeita tuloksia ja että sitä mukautettaisiin tarvittaessa tämän valvonnan perusteella. Koska tällä alalla pyritään saavuttamaan huomattavia yleisen edun mukaisia tavoitteita (esim. kuluttajansuoja ja kansanterveyden suojelu), on ehdottoman tärkeää, että parlamentti on aktiivisesti mukana lähestymistavan kehittämisessä. että kyseisellä toivoi, 4. Asiantuntijaryhmän käsittelemät ensisijaiset alat Vihreän kirjan tiimoilta järjestettyyn kuulemiseen saamiensa tietojen ja vastausten mukaisesti ja politiikkansa nopeiden ja tehokkaiden tulosten varmistamiseksi komissio asettaa työlleen tärkeysjärjestyksen. Kahden vuoden kuluessa tämän tiedonannon antamisesta komissio pyytää asiantuntijaryhmää tutkimaan rajat ylittävän kaupallisen viestinnän ongelmia ja yleisen edun mukaisia tavoitteita sekä niiden tasoja ja keinoja seuraavilla aloilla: 1) alaikäisten suojelu Komissio on jo yhdenmukaistanut televisiomainontaa alaikäisille suunnatun mainonnan osalta (direktiivi 97/36/LY). Sen yhteydessä on kuitenkin noussut esiin uusia ongelmia. Euroopan parlamentti pyysi päätöslauselmassaan arvioimaan yksityiskohtaisemmin kaupallisen viestinnän vaikutuksia lapsiin. Samaa kysymystä käsiteltiin monissa vihreään kirjaan annetuissa vastauksissa. Kuluttajayhdistykset ja julkisen terveydenhuollon elimet ovat pyytäneet alaikäisille suunnattua kaupallista viestintää koskevan sääntelyn yhdenmukaistamista ja suojelun vahvistamista eräillä aloilla. Toimijat ovat valittaneet eräistä alaikäisten suojelua koskevista kansallisista rajoituksista, jotka luovat rajat ylittävien palvelujen esteitä. Tärkeimmät esilletuodut ongelma-alat, joihin on keskityttävä, ovat seuraavat: - koulutusohjelmien rahoitusta koskevat kansalliset säännöstöt 20 - alaikäisille suunnattua suoramarkkinointia koskevat kansalliset säännöstöt - alaikäisille suunnattuja televisiomainoksia (lelut, välipalat, makeiset) koskevat kansalliset säännöstöt siltä osin kuin niitä ei jo koske direktiivi 97/36/HY tai siinä perustetun yhteyskomitean toiminta - kansallisten säännöstöjen erot, jotka koskevat sellaisten tuotemerkkien toteuttamaa jotka liittyvät lapsille suunnattuihin tuotteisiin tai urheilutapahtumien sponsorointia, jotka voivat vaikuttaa haitallisesti kansanterveyteen. 2) Vilpillistä kilpailua koskevat lait ja siihen liittyvät asiat Kysymyksen markkinointimenetelmiä koskevaa oikeudellista kehystä. Euroopan parlamentti, esille toi joka. vaati vilpillisiä Myös tiettyjen kuluttajayhdisfysten mielestä on tarpeen yhteensovittaa lait, joilla ehkäistään vilpilliset markkinointimenettelyt. Tämä on erityisen tärkeää sähköisen toivoivat myös, että kaupankäynnin kehittämisen kannalta. Kuluttajayhdistykset vilpilliset järjestelmät ja pyramidimyyntitekniikat kielletään koko yhteisössä. Toimijat korostivat alennuksia, lahjoja ja kilpailuja koskevien kansallisten säännöstöjen huomattavia eroja, jotka tehokkaasti estävät rajat ylittävien myyntikampanjoiden toimijoiden kehittymistä. Ne huomauttivat myös, että maailmanlaajuinen kehittyä ja myyminen verkostomarkkinointitekniikoita (eli riippumattomien (itsenäisten ammatinharjoittajien) jakelijoiden verkoston välityksellä). mahdollistetaan, tuotteiden myynninedistäminen riippumattomien voi verkostoituminen jos Tarkemmin käsitellään seuraavia kansallisia säännöstöjä, jotka koskevat: - alennuksia - ostohyvityksiä - kylkiäisiä ja ilmaislahjoja - hintakilpailua, arpajaisia ja vedonlyöntiä - verkostomarkkinointia ja pyramidimyyntiä. 3) Sponsorointi Euroopan parlamentti totesi, että television sponsorointi on jo osittain yhdenmukaistettu direktiivissä 97/36/EY ja pyysi tutkimaan ne sponsori- ja tukitoimintaa koskevat kansalliset säännöstöt, joita siinä ei yhdenmukaisteta. Eräät asianomaiset osapuolet huomauttivat, että jäsenvaltioiden sääntelyissä 21 sponsoroinnin määritelmissä on eroja tai että tällaiset määritelmät voivat puuttua kokonaan (jolloin sponsorointia pidetään mainontana). Ne valittivat tästä johtuvaa oikeusvarmuuden puutetta. Jotkut osapuolet huomauttivat samoin, että television sponsorointia koskevat säännökset vaihtelevat suuresti maittain. Seuraavia ongelmia käsitellään: - tiettyjen tuotteiden sponsorointipalveluja koskevat kansalliset säännökset - sponsorointi- ja tukitoimintaa koskevat kansalliset säännökset, jotka rajoittavat rajat ylittävien palvelujen kehitystä tällä alalla. - television sponsorointia koskevat kansalliset säännökset siltä osin kuin niissä säänneltyjä seikkoja ei koske direktiivi 97/36/EY tai siinä perustetun yhteyskomitean toiminta. 4) väitteet ja harhaanjohtava mainonta Vihreässä kirjassa todetaan, että direktiivissä 84/450/ETY yhdenmukaistetaan harhaanjohtava mainonta ja vertaileva mainonta. Väitteiden osalta pyydettiin kuitenkin lisätoimia tällä alalla. Kulut ta/ayhdistykset ja julkisen terveydenhuollon elimet toivoivat tiukempia Euroopan tasolla yhteensovitettuja ja ravintosisältöön liittyviä väitteitä. Kuluttajayhdistykset huomauttivat, että jäsenvaltioissa on eri tulkintoja harhaanjohtavasta mainonnasta. Niiden mukaan tämä johtaa suuriin vaikeuksiin rajat ylittävien valitusten käsittelyssä. jotka säätelevät eräitä terveydellisyyteen sääntöjä, 'Toimijat kritisoivat eroja, joita kansallisissa säännöksissä on sellaisten pakkauksia koskevien vaatimusten osalta, jotka ylittävät päällysmerkintöjä koskevan lainsäädännön vaatimukset. Ne kattavat paitsi "tuoteinformaation" (eli väitteet) myös tuotemerkkien liittyvien käytön (joissakin jäsenvaltioissa on rajoituksia tuotemerkkien eriyttämisen osalta) sekä lisenssoidun grafiikan käytön. tuoteluokkiin tiettyihin Seuraavia ongelmia käsitellään: - erityiset alat, joilla kansallisten säännöstöjen erot johtavat käsitteen "harhaanjohtava" erilaisiin tulkintoihin. Tästä seuraa ilmiselvästi oikeusvarmuuden puutetta rajat ylittävän kaupallisen viestinnän palveluille ja niiden vastaanottajille. - erilaiset kansalliset säännöstöt, jotka koskevat sellaisiin tuotteisiin tai palveluihin liittyviä väitteitä, joita ei ole säännelty päällysmerkintöjä koskevassa lainsäädännössä - tiettyihin tuotteisiin tai palveluihin liittyvien tuotemerkkejä koskevat kansalliset säännöstöt. 22 5) valitusjärjestelmät Komissio on jo ehdottanut oikeussuojakeinojen parantamista tekemällä kuluttajien etujen suojaamiseen liittyvistä kieltokanteista muutetun direktiiviehdotuksen (KOM/96/725 lopullinen). Kuluttajayhdistykset kannattivat tätä tointa ja vaativat rajat ylittävien valitusjärjestelmien ja parantamista sekä tuomioistuimissa että niiden ulkopuolella harhaanjohtavan virheellisen kaupallisen viestinnän palvelujen osalta. Seuraavaa kysymystä käsitellään: - Asiantuntijaryhmä riitojenratkaisujärjestelmiä (mukaan lukien itsehallinnollisten elinten järjestelmät) voidaan parantaa rajat ylittävissä tapauksissa, tutkji, kujnka nykyisjä valitus- ja 6) suhteellisuuden arviointimenetelmän soveltaminen kansallisella tasolla Eräät kansalliset viranomaiset ilmoittivat komissiolle kannattavansa arviointimenetelmän soveltamista. Komissio suosittelee, että asianomaiset kansalliset viranomaiset soveltavat kansallisesti arviointimenetelmää. Tässä yhteydessä asiantuntijaryhmän jäseniä pyydetään ilmoittamaan - kuinka ne soveltavat suhteellisuusperiaatetta (organisointiin liittyvät seikat) - missä määrin ne soveltavat komission menetelmää, tai - ovatko ne valmiita soveltamaan tätä menetelmää. 23 Liite 1. Yhteenveto kaupallista viestintää sisämarkkinoilla koskevassa vihreässä kirjassa esitetyistä ehdotuksista 1. Määritelmä ia soveltamisala Kaupallinen viestintä määritellään vihreässä kirjassa seuraavasti: "Kaikilla viestintämuodoilla pyritään edistämään joko loppukäyttäjien tai jakelijoiden taikka jostakin yhtiöstä tai organisaatiosta saamaa mielikuvaa" Tämä määritelmä kattaa kaikki mainonnan, suoramarkkinoinnin, sponsoroinnin, myynninedistämisen ja suhdetoiminnan muodot. Siihen sisältyvät kaikkien tavaroiden ja palveluteollisuuden sekä julkisten puolijulkisten elinten kyseisten palvelujen käyttö. tuotteista, palveluista 2. Ehdotettu arviointimenetelmä Vihreässä kirjassa esitetään ne vaikutukset, joita rajat ylittävän kaupallisen viestinnän palvelujen odotetulla lisääntymisellä voi olla yhteisön toimiin. Oli odotettavissa, että rajat ylittävien palvelujen rajoitteita sekä yleisen edun mukaisten tavoitteiden tehokkaaseen suojaamiseen liittyviä ongelmia ilmaantuisi jäsenvaltioiden soveltaessa erilaisten lakiensa säännöksiä toisista maista tuleviin palveluihin. Tämä ongelma koskee erityisesti kaupallista viestintää, koska eri jäsenvaltioiden säännöksissä pyritään erilaisiin yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin. Tämä päätelmä tehtiin vihreässä kirjassa tehdyn nykyisten lakien arvioinnin perusteella. Sitä korostaa paitsi se, että kansalliset säännöt vaihtelevat huomattavasti yhteisössä, myös se, että rajat ylittävien rajoitusten yhteensopivuus yhteisön lainsäädännön kanssa riippuu suurelta osin siitä, noudattavatko nämä rajoitukset suhteellisuusperiaatetta eli onko toimenpide suhteellinen yleisen edun mukaisen tavoitteen kannalta. Sovellettava kaupallista viestintää koskeva lainsäädäntö noudattaa tärkeitä yleisen edun mukaisia tavoitteita, joita ovat kansallinen esimerkiksi kuluttajansuoja, alaikäisten ja kansanterveyden suojelu sekä moniarvoisuuden suoja. Tällä alalla toteutettavien yhteisön toimenpiteiden osalta vihreässä kirjassa tutkittiin, miten jokin yhden yleisen edun mukaisen tavoitteen suojaamiseen tähtäävä toimenpide voi vaikuttaa useisiin taata yhteisön kehyksen yleisen edun mukaisiin johdonmukaisuus. Suhteellisuuden huolellisen arvioinnin katsottiin olevan tällä alalla olennaista. tavoitteisiin; näin ollen oli tarpeen Menetelmä ei ole suhteellisuuden arvioinnin automaattinen testi; sen tekeminen kuuluu asianomaisille viranomaisille. Se ei myöskään ole matemaattinen eikä kustannus-hyötyanalyysi, jolla pyritään kuvaamaan määrällisesti yleisen edun mukaisten tavoitteiden arvo. Se on vain keino varmistaa, että arviot perustuvat kyseisen toimen vaikutuksista saatuun täydelliseen yleiskuvaan. Menetelmä ei siis korvaa yhteisöjen tuomioistuimen kehittämiä perusteita vaan tukee niiden soveltamista. Kuten vihreässä kirjassa täsmennetään, yhteisöjen oikeuskäytännön mukaan suhteellisuuden arviointi edellyttää ensinnäkin kansallisten rajoittavien toimenpiteiden asianmukaisuuden toteamista tavoitellun tavoitteen kannalta, mikä tarkoittaa sitä, että toimenpiteen on oltava sellainen, ettei se takaa tavoitellun päämäärän saavuttamisen; sen seikan tutkiminen, että kansallinen rajoittava toimenpide ei mene pidemmälle kuin on tarpeellista tuon tavoitteen saavuttamiseksi, toisin sanoen että samaa tulosta ei voida saavuttaa vähemmän rajoittavilla säännöillä. Koska tuomioistuimen oikeuskäytännössä ei vielä ole tarkemmin määritelty seikkoja, joiden avulla voitaisiin arvioida kansallisten tai yhteisön toimenpiteiden suhteellisuus, komissio ehdotti 24 vihreässä kirjassa menetelmää, joka helpottaisi ja tietoihin perustuvan analyysin parantamisia. Komissio ehdotti, että tämä menetelmä auttaisi kansallisten tai yhteisön toimenpiteiden suhteellisuuden ja johdonmukaisuuden arvioimista. järjestelmällisen tarvittaessa Menetelmä perustuu yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön ja kaupallisen viestinnän palveluista yhteisön markkinoilla tehtyyn analyysiin, joka koskee erityisesti sitä, miten nämä palvelut vaikuttavat yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin, kuten kuluttajien ja kansanterveyden suojeluun. Menetelmä on kaksivaiheinen: ensimmäinen vaihe: analyyttinen yleiskuva tai luominen toimenpide (ii) komission ensimmäisen vaiheen tavoitteena ei ollut suhteellisuuden arviointi sinänsä, vaan kokonaiskuvan saaminen toimenpiteen vaikutuksista. Tavoitteena ci ollut rajoitusten havaitseminen, vaan toimenpiteen kaikista mahdollisista vaikutuksista tosiasiapohjaisen yleiskuvan erityisesti toimintaan, jota toimenpiteellä pyritään sääntelemään, sekä yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin, ensimmäisessä vaiheessa määriteltiin (i) palvelujen vapaata liikkuvuutta rajoittava kansallinen yhdenmukaistamistoimenpide. Määrittelemistä varten ehdotettiin seuraavia viittä arviointiperustetta: Arviointiperuste A. Mikä on tämän toimenpiteen aiheuttama mahdollinen taloudellinen ketjureaktio? Arvioidaan, kuinka asianomaisten talouselämän toimijoiden liikestrategiat muuttuvat tutkittavan tai ehdotetun toimenpiteen vaikutuksesta; täten arvioidaan toimenpiteen tai ehdotuksen kokonaisvaikutusta kuluttajiin, joita sillä pyritään suojelemaan. Arviointiperuste B. Mitkä ovat toimenpiteen perusteena olevat yleisen edun mukaiset tavoitteet? Arviointiperuste C. Liittyykö toimenpide kyseiseen yleisen edun mukaiseen tavoitteeseen? Arviointiperuste D. Miten toimenpide vaikuttaa muihin yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin? Arviointiperuste E. Kuinka tehokas toimenpide on kyseisen yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi? ehdottama Toinen vaihe: oikeudellinen arvio Tämän yleiskuvan ja sen tarjoamien tosiasiatietojen perusteella toinen vaihe sisältää yleisen oikeudellisen arvion siitä, voidaanko kansallista toimenpidettä pitää suhteellisena tai siitä, voidaanko yhteisön toimenpidettä pitää perustamissopimuksen kaikki tavoitteet huomioon ottaen suhteellisena ja johdonmukaisena yhteisön muiden toimenpiteiden kanssa. Kun toimenpiteen keskeiset piirteet tunnetaan, edellä mainitut viisi arviointiperustetta auttavat viranomaisia arvioimaan paremmin sen suhteellisuutta ja johdonmukaisuutta muiden toimenpiteiden kanssa. 3. Yhteensovittamisen ia tietojen paraneminen Euroopan tasolla Komissio ehdotti vihreässä kirjassa asiantuntijaryhmän perustamista pohtimaan kaupallisen viestinnän kysymyksiä. Asiantuntijaryhmän keskustelut perustuisivat arviointimenetelmään, ja se pyrkisi aikaansaamaan komission, jäsenvaltioiden ja asianomaisten osapuolten välisen rakentavan keskustelun. Asiantuntijaryhmän avulla voitaisiin päästä sopimuksiin vastavuoroisen löytää tunnustamisen soveltamisesta, koska komissio ja jäsenvaltiot voisivat yhdessä sovitteluratkaisuja johtuvaan menettelyyn turvautumista. Jos vastavuoroinen tunnustaminen ei olisi mahdollista, asiantuntijaryhmä olisi uusi, nopea ja täsmällinen keino tunnistaa yhdenmukaistamista vaativat erityisongelmat. Näin vältettäisiin laajat ja kaikenkattavat yhdenmukaistamisaloitteet. ja näin välttää ylenmääräistä rikkomisesta Asiantuntijaryhmää ehdotettiin myös hallinnollisen yhteistyön foorumiksi erityisesti 25 tietoyhteiskunnan kehitykseen liittyvien tietojen vaihdon mahdollistamiseksi. Näin ollen se voisi edistää pohtia, kuinka yhteisön kansainvälisesti, mikä on olennaista tietoyhteiskunnan maailmanlaajuisen luonteen vuoksi. lähestymistapaa kaupalliseen viestintään voitaisiin Komissio ehdotti, että asiantuntijaryhmän tulisi olla tilapäinen ja sitä kuultaisiin tarvittaessa jäsenvaltioiden komission esittämistä kysymyksistä. Asiantuntijaryhmän muodostaisivat edustajat, sekä kansalliset itsehallinnoivat elimet silloin kun kysymykset ovat niiden toimivaltaan kuuluvalta alalta. ja Komissio teki kaksi ehdotusta parantaakseen tiedotusta ja viestintää asianomaisten osapuolten kanssa sekä sen työnsä oikein kohdistamiseksi varmistamiseksi, että asiantuntijaryhmä käsittelee ainoastaan kaupallisen viestinnän "vastaanottajia", "tarjoajia", "käyttäjiä" ja "välittäjiä" koskevia avainkysymyksiä, ensimmäinen ehdotus koski keskitettyä yhteyspistettä, joka antaa ja kerää tietoa näihin palveluihin liittyvistä oikeudellisista seikoista. Toiseksi ehdotettiin sellaisen online-perustaisen tiedotusverkoston perustamista, ja asiantuntijaryhmän työhön ja joka täydentää nykyistä kaupallisen viestinnän julkaisua1. jonka avulla asianomaisilla osapuolilla on suora pääsy komission tarvittavien saamiseksi tietojen 4. Ensisijaista käsittelyä vaativat kaupallista viestintää koskevan sääntelyn alat Vihreän kirjan I, II ja III osassa pyydettiin vastaajia kommentoimaan yhteisön tämän alan tavoitteita ja niitä ongelma-aloja, jotka komissio oli havainnut ennen tekstin laatimista tekemänsä tutkimuksen pohjalta. 1 Commercial Communications on kerran kahdessa kuussa ilmestyvä julkaisu, jota jaetaan 5 000 asianomaiselle osapuolelle, mukaan ja kansalliset hallintoviranomaiset. Julkaisua koskevat tiedustelut sen toimitukseen (faksi: (00-44) 12 73 77 27 27 tai sähköposti: asi@dial. pipex. com). lukien Euroopan parlamentin jäsenet 26 Liite 2. Yhteenveto kaupallista viestintää sisämarkkinoilla koskevaan vihreään kirjaan annetuista vastauksista 1. Määritelmä ia soveltamisala Euroopan parlamentti rajaamista Parlamentti vaati päätöslauselmassaan kaupallisen viestinnän soveltamisalan palvelujen laajentamista kattamaan pakkaukset. Se pyysi komissiota tutkimaan esteitä, joita on kaupallisen viestinnän käytössä pakkauksissa2. tarjoajan käsitteen osalta ja ehdotti soveltamisalan Talous- ja sosiaalikomitea Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi vihreän kirjan soveltamisalan, mutta vaati, että määritelmään olisi sisällytettävä hyväntekeväisyysjärjestöjen tai voittoa tavoittelemattomien yhdistysten käyttämät tai tarjoamat kaupallisen viestinnän palvelut, joiden osuus näiden järjestöjen toiminnasta on huomattava. Jäsenvaltiot Yksikään jäsenvaltio ei kiistänyt vihreässä kirjassa esitetyn kaupallisen viestinnän määritelmän käypyyttä. Asianmukaiset osapuolet* Eräät kaupallisen viestinnän käyttäjät (esim. mainostajat) ja kuluttajayhdistykset kritisoivat määritelmää, koska siihen ei sisältynyt pakkauksissa oleva kaupallinen viestintä, joka liittyy kuitenkin kiinteästi muihin määritelmään sisältyviin kaupallisen viestinnän muotoihin. Vastauksissa huomautettiin, että pakkauksissa oleva kaupallinen viestintä liittyy suoraan tuotemerkkistrategiaan. Kuluttajayhdistykset esittivät, että koska pakkauksiin sisällytetyt väitteet ja myynninedistämiskeinot kiinnittävät kuluttajan huomion, sääntelyn olisi koskettava niitäkin. Lisäksi muutamat kuluttajayhdistykset vastustivat koko politiikkaa kahdesta syystä. Ne väittivät ensinnäkin, että kaupallisen viestinnän palveluja ei voida pitää perustamissopimuksen mukaisina palveluina, koska kuluttajat eivät niitä pyydä. Toiseksi ne väittivät, että yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaisen oikeuskäytännön mukaan "myyntikeinojen" rajoittamista ei voida esimerkiksi alennukset, kuten tuotteen pakkauksessa olevat kupongit tai kilpailut. 3 Viisi eturyhmää ovat seuraavat: "vastaanottajat" (eli kaikenlaiset kuluttajayhdistykset ja julkisen terveydenhuollon järjestöt), "käyttäjät" (esim. mainostajat), "tarjoajat" (esim. mainos- tai suoramarkkinointitoimistot), "välittäjät" (esim. joukkoviestimet tai urheilutapahtumien järjestäjät) ja "itsehallinnoivat elimet". Nämä ryhmät olivat myös komission ennen vihreän kirjan laatimista tekemien tutkimusten kohderyhmät. 27 arvioida EY:n perustamissopimuksen vapaata liikkuvuutta koskevien säännösten nojalla ellei niitä sovelleta sääntöjenvastaisesti. 2. Arviointimenetelmä Euroopan parlamentti ehdotettua menetelmää kannatettiin selkeästi Euroopan parlamentin päätöslauselmassa, jonka mukaan parlamentti: "tukee vihreässä kirjassa ehdotettua rajoittavien toimenpiteiden suhteellisuuden arviointi suhteessa niiden tavoitteeseen, koska tällöin on mahdollista varmistaa rajattoman alueen tehokas toiminta ja taata parempi suojelu sellaisille yleisen edun mukaisille tavoitteille, kuten kuluttajansuoja, kansanterveyden suojelu, henkisen ja kaupallisen omaisuuden suojelu ja yksityisyyden suojelu". lähestymistapaa, johon liittyy Parlamentti teki useita täytäntöönpanoa koskevia ehdotuksia. Erityisesti se: "pyytää komissiota julkaisemaan suhteellisuuden arviointimenettelyn määritelmän, johon sisältyy ehdoton aikaraja päätöksille, joka perustuu voimassaolevaan lainoppiin ja selittää, miten sitä sovelletaan voimassaolevaan kansalliseen ja yhteisön lainsäädäntöön, itsesääntelyn avulla vahvistettuihin sääntöihin ja uusiin lainsäädäntöehdotuksiin", ja tiedonannossa] [tässä lähestymistapaa, joka perustuu - vaatii markkinoiden avautumista koskevat parantamiseen; h) on saatava aikaan asianmukainen yhdistelmä, jossa heijastuvat jäsenvaltioiden väliset kulttuurierot ". seuraaviin asioihin: a) on yhdistettävä ja itsesääntelyn tavoitteet korkeiden standardien ylläpitoon lainsäädännön ja Talous-ja sosiaalikomitea Talous- ja sosiaalikomitean mukaan mahdollisen tutkiminen (arviointiperuste A) on tärkeä osa ehdotettua arviointimenetelmää. Sen mielestä hyödyllisiä ovat sekä ehdotettu menetelmä että sen perustana oleva analyysi, sellaisena kuin se on esitettynä vihreän kirjan kanssa jaetussa valmisteluasiakirjassa4. taloudellisen ketjureaktion Talous-ja sosiaalikomitea esitti lausunnossaan yleisemmin, että: ". tämä voisi toimia ymmärrettävänä ja sovittuna arviointimenetelmänä, joka vähentäisi nykyistä, menetelmän puuttumisesta aiheutuvaa epäselvyyttä ja epävarmuutta ". Talous- ja sosiaalikomitea esitti, että on vältettävä kuluttajansuojan vähenemistä monikansallisten yritysten saamaa epärehtiä kilpailuetua ja että ja 4 "Tämän vahvistavat analyyttisesti ne kokemukset, joita tavaroiden ja palvelujen tuotantoon ja markkinointiin perehtyneillä komitean jäsenillä on, samoin kuin kuluttajan kannalta asiaa tutkineiden näkemykset. " 28 tilaisuus yhtenäistää ". menetelmän avulla voitaisiin samalla kertaa luoda entistä parempi kuluttajansuoja ja kaupallista tarjota viestintää suunnittelevat ja harjoittavat yritykset voitaisiin todennäköisesti myös saattaa nykyistä avoimempaan kilpailusuhteeseen ". viestinnän käytännöt. Näin kaupallisen Jäsenvaltiot Yhdeksän jäsenvaltiota vastasi ehdotukseen. Karkeasti jaoteltuna niistä kahdeksan kannatti ehdotusta ja yksi vastusti menetelmää periaatteessa. Kahdeksasta menetelmän kannattajasta kaksi antoi sille täyden tukensa. Niistä toisen mukaan: ". n hallitus ei vastusta komission ehdotusta yhdenmukaiseksi toimenpiteiden, mukaan lukien yhteisön toimenpiteiden, arvioimismenetelmäksi. Menetelmä kuvastaa konkreettisesti myös. n kaupallista viestintää koskevan lainsäädännön periaatteita. " Kolmas kannattaja puolsi ehdotusta, mutta sen mukaan tarvittaisiin lisää kuulemisia, jotta menetelmästä saataisiin mahdollisimman avoin ja tehokas. Neljäs ehdotti, että sen ei tulisi niin yksinomaisesti kohdistua sisämarkkinapolitiikan tavoitteisiin. Viidennen ja kuudennen mukaan menetelmä voisi olla hyödyllinen, mutta taloudelliseen ketjureaktioon olisi sisällyttävä enemmän yksityiskohtia vaikutuksesta kuluttajiin. Seuraavan kannattajan mukaan menetelmä ei olisi oikeudellisesti sitova, koska sen perustana olisi ainoastaan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö, kun taas kahdeksas - vaikkei menetelmää periaatteessa vastustanutkaan - piti kuitenkin rikkomisesta johtuvaa menettelyä tarpeeksi tehokkaana ja katsoi, että erityisongelmien ratkaisemiseksi voidaan turvautua yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön. Ainoastaan yksi jäsenvaltio vastusti suhteellisuuden arviointimenetelmää periaatteessa. Sen mukaan ehdotettu menetelmä oli selkiintymätön ja epäkäytännöllinen sovellettavaksi5. Lisäksi sen mielestä tällä alalla ei tarvita alkuperämaassa suoritettavaa valvontaa. Asianomaiset osapuolet Ehdotetusta suhteellisuuden arviointimenetelmästä annettiin neljäntyyppisiä lausuntoja. Ne voidaan esittää lyhyesti seuraavasti: Suhteellisuuden arviointimenetelmää on vahvistettava ja se on saatettava pakolliseksi, koska sen tulokset eivät ole poliittisesti tai oikeudellisesti sitovia. Menetelmää kannattavat vastaajat kaikista osapuolten ryhmistä toivoivat sen soveltamisen ja oikeudellisen aseman vahvistamista. Neljä ehdotusta tehtiin: Se esitti, että: "Ei ole mahdollista tehdä yhteenvetoa kaikista toimenpiteen mahdollisista vaikutuksista markkinoihin. On kyseenalaista, onko ketjureaktion analysointi realistista, voidaanko se toteuttaa tai onko siitä mitään hyötyä. On erittäin vaikea tunnistaa ja määritellä toimenpiteen täsmällinen tavoite. Myös toimenpiteen haittojen tunnistaminen ja arviointi on vaikeaa. " 29 - Suhteellisuuden arviointimenetelmän soveltamisen kaikkiin komission tällä alalla tekemiin päätöksiin valmistelee tutkii silloin yhtecnsovittamisaloitteita) olisi oltava pakollista. kansallisia rajoituksia kun (eli se ja - Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kaikista näitä palveluja koskevista toimenpiteistä ja niihin olisi sovellettava suhteellisuuden arviointimenetelmää ennen niiden antamista. - Komission olisi edistettävä suhteellisuuden arviointimenetelmää. ilsesäänlelysäännöstöjä, joihin olisi myös sovellettava - Suhteellisuuden arviointimenetelmää olisi sovellettava tehokkaasti, jotta nykyisinkin pitkän rikkomisesta johtuvan menettelyn määräajat eivät pitenisi. Erityisesti ehdotettiin, että komission pitäisi sovitun menetelmän hyväksymiseksi sitoutua käsittelemään perustamissopimuksen 169 artiklan mukaiset rikkomista koskevat valitukset lyhyemmässä määräajassa. Arviointimenetelmän lähtökohtana ovat markkinat, eikä siinä oteta huomioon kaupallisen viestinnän palvelujen vastaanottajien näkökohtia. Tätä kritiikkiä esitti suurin osa vastanneista kuluttajayhdistyksistä ja kansanterveyden elimistä. Niiden mukaan taloudellisen ketjureaktion arviointiperuste A perustuu tarjontaan eikä siinä oteta huomioon kaupallisen viestinnän moninaisten vastaanottajien tarpeita. Lisäksi jotkut katsoivat, että tällaista arviointimenetelmää ehdottaessaan komissio aikoo jättää huomiotta sen, miten vastaanottajille voi aiheutua haittoja eräistä kaupallisen viestinnän palvelujen muodoista tai tyypeistä. Arviointimenetelmä ei ole asianmukainen, koska painopisteen olisi oltava pikemminkin toissijaisuudessa kuin suhteellisuudessa. Eräät asianomaiset osapuolet eivät pidä rajoituksen suhteellisuutta tärkeänä. Ne katsoivat, että koska kaupallinen viestintä on kulttuurisidonnaista, sitä ei voida käsitellä muiden palvelujen tapaan. On otettava huomioon kulttuuriin liittyvät seikat, jotka kuvastuvat kansallisissa säännöksissä. Tätä mieltä olivat eräät kuluttajien eturyhmät, mainostajat (pääasiallisesti kansalliset) ja itsehallinnoivat elimet. Ne ehdottivat, että ennen suhteellisuuden arviointia olisi käytettävä toissijaisuusperiaatetta kaupallisen viestinnän jättämiseksi pois komission nykyisistä laajuus vaihteli vastauksittain. Muutamat ja kulutta jay hdistykset ehdottivat jopa täydellistä poisjättämistä. Monissa vastauksissa mainittiin muun muassa naisen kuvaaminen ja alastomuuden käyttäminen mainonnassa. toimista. Poisjättämisehdotuksien tulevista Suhteellisuuden arviointimenetelmää on mahdotonta soveltaa. Tämän vuoksi komission otisi viisaampaa ehdottaa yleisiä suuntaviivoja ja yhdenmukaistaa tältä pohjalta. Pieni osa vastaajista kaikista eturyhmistä katsoi, että ketjureaktion arvioiminen ja soveltaminen on liian monimutkaista ja että olisi yksinkertaisempaa antaa yhteisiä suuntaviivoja6. Yleensä tällaista vaihtoehtoa esittäneet "käyttäjät", "tarjoajat" ja "välittäjät" toivoivat eurooppalaisia suuntaviivoja, jotka eivät ole sitovia, kun taas erityisesti kuluttajaryhmät katsoivat, että suuntaviivojen olisi oltava euroopanlaajuisen yhdenmukaistamisen perustana. 30 3. Yhteensovittamisen ja tietojen paraneminen Euroopan tasolla Euroopan parlamentti Euroopan parlamentin äänestyksessä suuri enemmistö puolsi asiantuntijaryhmää ja vaati sen vahvistamista. Se vaati perusteltavaksi kolmikantakomiteaa, joka koostuu tasapuolisesti jäsenvaltioiden edustajista, teollisuuden edustajista ja kuluttajajärjestöistäpä pyysi tulla kuulluksi sen työjärjestystä laadittaessa. Euroopan parlamentti vaati myös komission menettelyjen täydellistä avoimuutta ja sitä, että komissio varmistaa, että: "komitea kuulee perusteellisesti valituksen säännöllisesti, työskentelee tiukkojen määräaikojen puitteissa, julkaisee tuloksensa ja käsittelee kaikki komissiolle esitetyt valitukset; komitea antaa selvitykset Euroopan parlamentille ". tekeviä osapuolia, tapaa Yhteyspisteen ja liedotusverkoslon osalta parlamentti vaati, että yhteyspisteeseen olisi ensisijassa luotava keskitetty itsesääntely säännöstöistä ja josta esitetään katsaus parlamentille. tämän alan säännöksistä tietopankki, sisältää tiedot joka ja Talous- ja sosiaalikomitea Talous-ja sosiaalikomitea hyväksyi asiantuntijaryhmää koskevan ehdotuksen. Se kannatti myös vastuun kokoamista yhteen pääosastoon, joka antaisi komissiolle kaupallista viestintää koskevat suuntaviivat. Sen mukaan keskitetyn yhteyspisteen olisi varmistettava "yhtenäinen lähestymistapa näissä monimuotoisissa kysymyksissä ". Lopuksi se lisäsi: "jäsenvaltioiden hallitukset kysymysten käsittelemiseksi, toimialaan ". Jäsenvaltiot voisivat myös harkita kuuluvat jotka rinnakkaisjärjestelyjä niiden sääntelyviranomaisten kansallisten Yhdeksän jäsenvaltiota vastasi asiantuntijaryhmän perustamista koskevaan ehdotukseen. Suurin osa jäsenvaltioista kannatti sitä. Kaksi jäsenvaltiota katsoi, että asiantuntijaryhmä olisi hyödyllinen, mutta ettei se saisi vähentää komission valtuuksia tehdä aloitteita eikä pidentää komission asioiden käsittelyaikaa. Yksi jäsenvaltio pohti, pitäisikö itsehallinnoivien elinten osallistumisen sallia osallistua asiantuntijaryhmään. Kaksi vaati kuluttajayhdistysten parantamista. Eräs ilmoitti kannattavansa asiantuntijaryhmää ja ehdotti, että sen perättäisissä kokouksissa olisi oltava samat ydinjäsenet johdonmukaisuuden varmistamiseksi. Kaksi jäsenvaltiota ei vastustanut ehdotusta periaatteessa, mutta katsoi, että olisi huolehdittava siitä, ettei asiantuntijaryhmä ole päällekkäinen muiden komiteoiden kanssa, ja että olisi hyödyllistä tutkia edelleen sen toimintatapoja. Yksi jäsenvaltio vastusti asiantuntijaryhmää, koska sen mukaan online-tiedotusverkosto ja yhteyspiste riittävät jäsenvaltioiden väliseen tietojen vaihtoon. 31 Seitsemän jäsenvaltiota kommentoi yhleyspistettä ja tiedotusverkostoa koskevaa ehdotusta ja kannatti sitä periaatteessa. Kaksi muuta hyväksyi ehdotuksen, mutta vaati sen varmistamista, että kuluttajayhdistyksillä on riittävät varat osallistua näihin verkostoihin. Asianomaiset osapuolet Asiantuntijaryhmän on noudatettava tarkkoja määräaikoja, eikä sitä saa käyttää valitusten käsittelyjen hallinnollisten määräaikojen pidentämiseksi. suurin osa kaikista viidestä Vaikka hyväksyi asiantuntijaryhmän perustamisen ja roolin, jotkut ilmoittivat, ettei se saa rasittaa komissiota hallinnollisesti silloin kun se käsittelee valituksia tai yhteensovittamispyynlöjä. Asianomaiset osapuolet haluaisivat asiantuntijaryhmän työskentelevän samanaikaisesti joko rikkomisesta johtuvan menettelyn tai komission nykyisten kaupallista viestintää koskevien eräiden säännöstöjen yhteensovittamisaloitteiden kanssa. eturyhmästä7 olevista osapuolista Asiantuntijaryhmän on oltava toiminnassaan paljon avoimempi. "Käyttäjät", "tarjoajat" ja "välittäjät" suhtautuivat yleensä myönteisesti asiantuntijaryhmän kokoonpanoon, vaikka osa ammattiyhdistyksistä vaati oikeutta osallistua asiantuntijaryhmään tai ainakin tehdä sille esityksiä. Ehdotukset koskivat muun muassa täydellistä osallistumista, jolloin asiantuntijaryhmä julkisia kuulemisia, ja varjokomitean perustamista kaikille viidelle eturyhmälle; varjokomitea valitsisi edustajat, jotka esittäisivät tietyissä asiantuntijaryhmän kokouksissa omien "vaalipiiriensä" kirjallisen esityksen. toimisi avoimesti ja järjestäisi Kuluttajayhdistysten mielestä itsehallinnoivien elinten ei pitäisi olla jäsenvaltioiden lisäksi ainoa kokouksiin osallistuva osapuoli. Asiantuntijaryhmän esityslistan on oltava julkinen ja sen tulokset on julkaistava. Asiantuntijaryhmää kannattavat vastaajat, jotka kuitenkin edellyttivät asiantuntijaryhmän mahdollisimman avointa toimintaa, vaativat sen esityslistan julkistamista ennen tiettyä kysymystä koskevan keskustelun aloittamista. Lisäksi monet vastaajat kaikista viidestä eturyhmästä vaativat, että asiantuntijaryhmän on annettava lausuntonsa tietystä kysymyksestä säädetyssä määräajassa ja että lausunnot on julkaistava ja asetettava kaikkien asianomaisten osapuolten saataville. 4. Ensisijaista käsittelyä vaativat kaupallista viestintää koskevan sääntelyn alat Euroopan parlamentti Parlamentti pyysi komissiota tekemään tässä tiedonannossa luettelon kaikista kaupallisen viestinnän palvelujen vapaan liikkuvuuden esteistä, mutta esitti että sen mielestä erityishuomiota tarvitsevat rajoitukset seuraavilla aloilla: Katso alaviite 2. 32 - verkostomarkkinointi8 - tuotemerkkien eriyttäminen - pakkauksissa oleva kaupallinen viestintä ja - tapahtumien ja television sponsorointi. Parlamentti vaati komissiota arvioimaan yksityiskohtaisemmin kaupallisen viestinnän vaikutusta lapsiin ja yksityisyyteen sekä mekanismeja, joiden avulla kuluttajien tekemät rajat ylittävää toimintaa koskevat valitukset voitaisiin tehdä. Se myös vaati komissiota ehdottamaan vilpillisiä markkinointimenetelmiä koskevia sääntöjä. Euroopan parlamentti ehdotti, että komission olisi harkittava SLIM-analyysin9 tekemistä, muttei ilmoittanut, mitkä lakitekstit olisi tarkistettava. Talous- ja sosiaalikomitea Talous-ja sosiaalikomitea ei kommentoinut tätä kohtaa. Jäsenvaltiot Lausunnon antaneista jäsenvaltioista seitsemän vastasi tähän kohtaan. Yhden mukaan kansallisia harhaanjohtavan mainonnan rajoituksia ei pitäisi tarkistaa säänneltyjen ammattien osalta. Se ilmoitti kumonneensa hintamainontaa ja alennuksia koskevan kiellon ja katsoi, että "syöttiä"10 ja vilpillistä hintojen vertailua koskevien säännösten yhteensovittaminen on tarpeen. Lisäksi se vaati ilman etukäteislupaa tehtävää puhelinmyyntiä koskevaa yhteensovitettua kieltoa ja samanlaisia rajoituksia sähköposti- ja Internet-viestinnälle. Lasten osalta se korosti, että tulevissa toimissa on erotettava kaupallinen tiedotus ja kaupallinen viestintä. Rahoituspalvelujen mainostamista koskevan yhteensovittamisen puutteen katsottiin vähentävän kuluttajien luottamusta ulkomaisiin yrityksiin. Toinen jäsenvaltio huomautti, että sen alennusmyyntiaikoja koskevia lakeja voitaisiin muuttaa, ja että sen ilmaislahjoja, myynninedistämistarjouksia ja kilpailuja koskevat säännökset ovat Euroopan rajoittavimpia ja niitä tarkistetaan parhaillaan. 8 Verkostomarkkinointi tarkoittaa ovelta-ovelle -markkinointia ja kotona tapahtuvaa markkinointia, jossa tietyn yrityksen vapaina myyjinä toimivat edustajat markkinoivat sen tuotteita tai palveluja mainostamalla toimintaansa paikallisesti ja pyrkimällä järjestämään tapaamisia asiakkaiden kanssa näiden kodeissa tai muissa ennaltasovituissa paikoissa. 9 SLIM = Simpler Legislation for the Internal Market eli lainsäädännön yksinkertaistaminen sisämarkkinoilla. 10 "Lockvogelwerbung" 33 Kolmas jäsenvaltio ehdotti, että vihreässä kirjassa olisi korostettava kuluttajiin säännösten suojaamista ja kehittämistä. Euroopan tasolla vilpillisten markkinointimeneltelyjen alalla se ehdotti, että Kansainvälisen kauppakamarin säännöt voisivat toimia yhteensovittamisen perustana. liittyvien Neljäs jäsenvaltio ilmoitti, että sen lääkevalmisteiden mainostamista koskevat säännökset ovat yhteensopivia yhteisön lainsäädännön kanssa. Sen mukaan ongelmia on Internetiin liittyvän kaupallisen viestinnän, ympäristöön liittyvän mainonnan ja yleisemmin kaupallisen viestinnän ja kansanterveyden alalla. Viides jäsenvaltio kävi läpi vihreässä kirjassa esitetyn luettelon ja ilmoitti, ettei se sovella rajat ylittävään kaupalliseen viestintään mitään yhteensopimattomia rajoituksia. Se ei katsonut millään noista aloista tarvittavan lisää yhteensovittamista; muilla aloilla jäsenvaltioiden - eikä yhteisön - pitäisi poistaa rajoitukset. katsoi, jäsenvaltio Kuudes huomattavammalle yhteensovittamiselle voisi olla enemmän perusteita perustamissopimuksen 129 a artiklan 3 kohdan nojalla ja kiisti tarpeen lieventää mitään kansallisia rajoituksia sisämarkkinoiden periaatteiden perusteella. kuluttajansuojalainsäädännön että Seitsemäs jäsenvaltio korosti, että lääkevalmisteiden mainonnan alalla direktiivi 92/28/ETY olisi saatettava osaksi kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Se otti esiin alkoholin sponsoroinnin ja kannatti itsesääntelysäännöksiä. Suhdetoiminnan osalta se kritisoi rajoituksia, jotka johtuvat yksityiskohtaisten vaatimusten esittämisestä suhdetoimintayrityksiIle, jotka osallistuvat julkisten hankintasopimusten tarjouskilpailuun. Asianomaiset osapuolet Koska vihreään kirjaan vastanneet asianomaiset osapuolet ovat niin erilaisia, ja osa niistä on yksittäisiä ihmisiä ja osa edustuksellisia elimiä, komissio ei voi luetteloida ensisijaisina pidettyjä aloja kuhunkin ongelmaan tehtyjen viittausten määrän perusteella11. On kuitenkin huomattava, että jotkut tai useat vastaajat puolsivat kaikkia niitä aloja, jotka vihreän kirjan mukaan on analysoitava. 5. Muut kuulemisen yhteydessä vaaditut toimet Yhteenveto saaduista vastauksista Euroopan parlamentti johtuvan menettelyn pitkiä käsittelyaikoja Euroopan parlamentti kritisoi komissiossa. Se katsoi, että komission päätöksiin, jotka se tekee valitusten johdosta, olisi voitava hakea muutosta, jolloin komission olisi otettava enemmän vastuuta. Näin ollen parlamentti: rikkomisesta Tämä johtaisi kuluttaja-ja julkisen terveydenhuollon elinten syrjintään, koska niitä on vähemmän kuin teollisuuden edustajia. 34 sellaisen 'pyytää jäsenyysvelvoitteiden tuomioistuimessa " '2. neuvoston noudattamatta päätöksen esittämistä, jolla jättämisen käsittely ensimmäisen mahdollistettaisiin oikeusasteen Parlamentti katsoo, että silloin kun rajoitukset ovat suhteellisia ja yhteensovittamista tarvitaan, komission olisi tutkittava Kansainvälisen kauppakamarin sääntöjä yhteensovittamisen mallina erityisesti kaupallisen online-viestinnän alalla. Lopuksi parlamentti vaati kansallisia sääntelyelimiä soveltamaan alkuperämaassa suoritettavaa valvontaa ja kehotti komissiota, kuluttajajärjestöjä ja teollisuutta harkitsemaan rajat ylittävien itsesääntelyjärjestelmien, kuten EASA. n13 järjestelmien, vahvistamista. Talous-ja sosiaalikomitea Talous-ja sosiaalikomitea ei tehnyt vihreään kirjaan lisäehdotuksia. Jäsenvaltiot Yhden jäsenvaltion mukaan EU. n säännösten tarvetta olisi tutkittava yksityiskohtaisemmin kuluttajansuojan tai yleisen edun takaamiseksi. Toinen jäsenvaltio vaati, että kaupan esteiden poiston yhteydessä olisi perustettava yhteisön riitojenratkaisuverkosto sekä tuomioistuimissa että niiden ulkopuolella. Tähän olisi liitettävä yhdenmukainen järjestelmä, jossa saavat oikeusapua ne yhteisön kansalaiset, jotka eivät ole sen jäsenvaltion asukkaita, jossa riita syntyy. Kolmas jäsenvaltio katsoi, että nykyinen rikkomisesta johtuva menettely on hidas ja tehoton ja vaati valitusmenettelyn parantamista. Sen mukaan itsehallinnoivien elinten kokemusta olisi käytettävä hyväksi tällä alalla erityisesti siirryttäessä tietoyhteiskuntaan. Asianomaiset osapuolet "Vastaanottajia" edustavat kuluttajayhdistykset ja julkisen terveydenhuollon elimet katsoivat, että komission olisi korostettava paljon enemmän ongelmia, joita rajat ylittävä kaupallinen viestinä aiheuttaa kuluttajille. Ne tekivät kaksi lisäehdotusta sen lisäksi, että komissio saattaa kaikki tämän alan kansalliset lait ja itsesääntelysäännöstöt julkisesti helposti saataville. Toisaalta ne vaativat yhdenmukaistamista sen varmistamiseksi, että kansalliset vaatimukset eivät heikkene ja toisaalta ne katsoivat, että komission olisi keskityttävä tehokkaaseen täytäntöönpanoon erityisesti rajat ylittävissä tapauksissa. Ne korostivat tarvetta edistää järjestelmien käyttöönottoa rajat ylittävien riitojen ratkaisemiseksi sekä kansallisia säännöksiä ja niiden täytäntöönpanoa koskevien tietojen vaihtamiseksi. 12 Pyyntö on yhdenmukainen parlamentin 16. syyskuuta 1993 antaman päätöslauselman kanssa, joka koskee tuomioistuimen roolia Euroopan yhteisön perustuslakijärjestelmän kehittämisessä (EYVL C 268, 4. 10. 1993, s. 156). 13 Euroopan mainosstandardiliitto. 35 "Käyttäjät", "tarjoajat" ja "välittäjät" esittivät nykyisen rikkomisesta johtuvan menettelyn parantamista, jotta siitä tulisi avoimempi ja nopeampi (jotkut vaativat tapausten käsittelylle täsmällisiä määräaikoja) sekä sen muuttamista niin, että kaikki ne, joita asia koskee, voisivat hakea muutosta päätökseen, jonka komissio tekee valituksen käsittelystä. 36 Rahoitussclvitys 1. TOIMENPITEEN NIMI Tiedonanto kaupallista viestintää sisämarkkinoilla koskevan vihreän kirjan seurannasta 2. BUDJETTIKOHTA B5 - 3000 Sisämarkkinoita koskeva strateginen ohjelma 3. OIKEUSPERUSTA Tiedonanto kaupallista viestintää sisämarkkinoilla koskevan vihreän kirjan seurannasta (52-66 artikla ja 100 a artikla). 4. TOIMENPITEEN KUVAUS Vuoden 19% toukokuussa annetussa kaupallisia viestintää sisämarkkinoilla koskevassa vihreässä kirjassa tunnustettiin, että ala on tärkeä työllisyyden ja kasvumahdollisuuksien kannalta ja että se on avainasemassa helpotettaessa eurooppalaisten yritysten ja voittoa tavoittelemattomien yhdistysten tavaroiden ja palvelujen markkinointia koko unionissa. Vihreässä kirjassa esitettiin, että näiden kansallisten säännösten moninaisuus yhdessä rajat ylittävän kaupallisen jotka vaikeuttavat viestinnän kehityksen kanssa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. loi myös esteitä, Vihreään kirjaan saatujen vastausten erittäin suuri määrä vahvisti alan merkityksen. Puolentoista vuoden aikana Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean ja kymmenen jäsenvaltion lisäksi 433 vastaajaa on esittänyt huomautuksensa. Vastaajat voidaan jakaa seuraaviin ryhmiin: 127 kaupallisten viestintäpalvelujen 30 eurooppalaisia tai kansallisia alan järjestöjä), 44 vastaanottajaorganisaatiota (esim. kuluttajajärjestöjä ja julkisen terveydenhuollon elimiä), 197 käyttäjää (esim. mainostajia; näistä 70 liike-elämän järjestöjä), 52 välittäjää (esim. viestintäyhtiöitä; näistä 18 alan järjestöjä) ja 13 kansallista ja eurooppalaista itsesääntelyelintä. Komission ehdotuksia kannatettiin laajalti, ja niiden vahvistamiseksi ja täydentämiseksi tehtiin ehdotuksia. (esim. mainostoimistoja; toimittajaa näistä Tiedonannossa ehdotetaan, että komissio ottaisi käyttöön joukon toimia, joiden tarkoituksena on helpottaa kaupallisen viestinnän palvelujen tarjoamista yli rajojen luomalla tehokas ja avoin sääntelykehys, jolla taataan yleisen edun mukaisten tavalla. Tämä yhteismarkkinoiden lähestymistapa toimintasuunnitelman ensimmäistä strategista tavoitetta, joka on sääntöjen tehostaminen. asianmukaisella täydentää suojaamisen täysin tavoitteiden noudattaa ja Komissio ehdottaa 1 ) avoimen menetelmän soveltamista suhteellisuuden arvioimiseksi sääntelystä johtuvien rajat ylittävän kaupallisen viestinnän esteiden havaitsemiseksi Vh 2) kaupallisen viestinnän asiantuntijaryhmän perustamista 3) kaupallisen viestinnän yhteyspisteen ja tiedotusverkoston perustamista 4) kaupallisen viestinnän tietokannan luomista 5) valitusten käsittelyn nopeuttamista 6) asiantuntijaverkoston perustamista 7) kansainvälisen yhteistyön edistämistä 8) sähköisen kaupankäyntiin liittyvien kysymysten selkeyttämistä 9) parlamentille tiedottamista. Komissio soveltaa tätä lähestymistapaa neljään avainalaan, joilla kaupallista viestintää koskevat kansalliset säännökset poikkeavat huomattavasti toisistaan ja näin ollen voivat aiheuttaa sisämarkkinoiden esteitä ja vähentää yhteisön rajat ylittävän suojelun tehokkuutta. Nämä neljä avainalaa ovat (i) alaikäisten suojelu, (ii) vilpillinen kilpailu, (iii) sponsorointi ja (iv) harhaanjohtavat väitteet. 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite Tiedotusverkoston perustaminen Ticdotusvcrkosto parantaa yhteensovittamista ja tiedonkulkua Euroopan tasolla ja tukee komissiota sen pyrkiessä auttamaan jäsenvaltioita tämän alan toimien avoimuuden lisäämisessä. Se parantaa myös tiedonvaihtoa eri organisaatioiden ja kansallisten ja Euroopan sääntelyviranomaisten välillä. Rahoitusta tarvitaan sääntelyäetojen kokoamiseen, niiden oikea-aikaisen jakelun varmistamiseen ja sellaisten mahdollisuuksien luomiseen, joiden avulla jäsenvaltiot ja muut asiaan liittyvät tahot voivat jakaa keskenään tätä ja muuta asiaan liittyvää tietoa. Verkosto täydentää nykyistä kaupallista viestintää käsittelevää tiedotetta. Molemmat toimet ovat saaneet kaikkien vihreään kirjaan vastanneiden yksimielisen tuen. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista tai voimassaolon jatkamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Tiedotusverkosto Tiedon tallennuksen, levittämisen ja vaihtamisen tärkein väline on www- sivusto. Sen laatiminen, testaaminen ja käyttö annetaan alkuvaiheessa ulkopuolisen alihankkijan tehtäväksi. Sivuston avulla luodaan komission ja jäsenvaltioiden viranomaisten välille tarvittavat kanavat, joiden kautta sääntelytieoja voidaan vaihtaa. B5-3000 1998 158,5 1999 135 2000 115 2001 115 (1000 ecua) Yhteensa 523,5 39 5. MENOJEN LUOKITUS 5. 1 Ei-pakollisct menot 5. 2 Jaksottamattomat määrärahat 6. MENOLAJI 6. 1 Menolaji Tiedotusverkosto Kustannukset alihankintasopimuksista www-sivuston luomiseksi: sääntelytietojen kokoaminen, yhdistäminen ja lataaminen, tiedonvaihtokanavien kehittäminen ja verkoston toiminnasta huolehtiminen neljän vuoden pilottivaiheen ajan. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET OSAAN B 1999 1998 30 10 15 B5-3000 Sopimukset verkoston infrastruktuurin luomiseksi Palvelin: - laitteisto - ohjelmisto - Internet-yhteys - yllapito (laitt. ja ohj. ) - infrastruktuuri Henkilosto*: paikallisjarjestelman hoitaja www-sivujen yllapitaja Lakitekstien muuntaminen: (4 ecua/sivu-20 000 sivua) Yhteensa 60 158,5 12,5 25 30 4 6 20 135 25 50 6 2000 2001 (1000 ecua) Total 30 4 6 25 50 - 30 4 6 25 50 - 115 115 30 4 6 87,5 175 80 523,5 *) kuusi kuukautta ensimmäisen vuoden aikana 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Kulut todennetaan tarkastamalla ennen maksamista, että tehtävät on suoritettu oikein. Tässä otetaan huomioon sopimusvelvoitteet ja taloudelliset ja moitteettomaan varainhoitoon liittyvät periaatteet. Kaikkiin komission ja sopimuspuolten välisiin sopimuksiin sisällytetään petostenvastaiset säännökset (todentaminen, raportointi jne. ). ft 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Tiedotusverkosto Tärkeimpänä tavoitteena on helpottaa kaupallisten viestintäpalvelujen kauppaa sisämarkkinoilla ja auttaa jäsenvaltioita integroitumaan sisämarkkinoihin. Toimen tarkoituksena on varmistaa, että Euroopan tuleva sääntelykehys kannustaa tekemään investointeja kyseisiin palveluihin, jotka parantavat Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja edistävät työpaikkojen syntymistä. Kohderyhmä on hyvin laaja. Toimenpiteestä on hyötyä paitsi kaupalliselle viestintäalalle, joka työllistää yli miljoona ihmistä yhteisössä, myös käyttäjille (eli kaikille, jotka käyttävät näitä palveluja) sekä kuluttajille, jotka voivat näin saada lisää tietoa sisämarkkinoilla saatavilla olevista tavaroista ja palveluista. Merkityksetöntä ei ole myöskään se, että tehokkaasti toimiva kaupallinen viestintä kasvattaa viestimiin ja erityisesti uusiin viestintämuotoihin kohdistuvia menoja. Näin toimista on hyötyä myös viestintäalalle ja sähköiselle kaupankäynnille. Tiedotusverkoston tarkoituksena on myös tehdä asiaa käsittelevän asiantuntijaryhmän työ mahdollisimman avoimeksi sekä helpottaa sääntelytietojen vaihtoa. 9. 2 Toimenpiteen perustelut Tiedotusverkosto Yhteisöllä on yksinomainen toimivalta sisämarkkinoiden luomisessa. Sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseksi tarvitaan jäsenvaltioiden välistä vuoropuhelua, joka perustuu sovittuun menettelyyn, jolle komissio on luonut rakenteet ja jota se johtaa. Toimintatapa on valittu siksi, että vaihtoehtona on rikkomuksia koskevien valitusten ja yhdenmukaistamisvaatimusten tulva. Tämä lähestymistapa vähentää komission tarvetta puuttua asioihin tulevaisuudessa ja auttaa jäsenvaltioita selviytymään tehtävästään entistä tehokkaammin, jolloin yhteisön voimavaroja säästyy. Tiedotusverkosto rakennetaan pohjalle, joka on jo luotu kaupallista viestintää koskevalla tiedotteella, joka julkistettiin keskustelufoorumiksi ennen tiedonannon julkaisemista. Verkosto vastaa myös kuluttajajärjestöjen ja kansanterveydestä huolehtivien elinten vaatimuksiin, joiden mukaan alan kansalliset ja yhteisön säännökset on tuotava helpommin jäsenistön saataville. Toimella saadaan aikaan myös kerrannaisetuja. H^ 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Tehokkuuden osoittimia ovat kansallisten toimenpiteiden muutokset, jotka mahdollistavat keskinäisen tunnustamisen periaatteen soveltamisen jäsenvaltioiden välillä kaupallisten viestintäpalveluiden sääntelyssä. Euroopan parlamentille esitetään seurantakertomus kahdesti vuodessa. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION III PÄÄLUOKAN A OSA) Hallinnollisten voimavarojen todellinen käyttö riippuu komission vuotuiseen henkilöstövoimavarojen jakamista koskevaan päätökseen, jossa otetaan huomioon henkilöstön määrä ja budjettivallan käyttäjän vahvistamat lisämäärärahat. 10. 1 Vaikutus henkilöstön määrään Toimen tyyppi Toimen hoi toon tarvittavan henkiloston maara vakinaiset virat väliaikaiset toimet virkamiehet A 1,5 tai valiaikaiset toimenhaltijat muu henkilöstö yhteensä B C 1 2,5 Josta Kesto lisahenkilostdn kaytto" vahin- taan 5 vuotta toimen keston ajan toimen keston ajan PO:n tai kyseisen osaston nykyisen henkiloston kaytto 1,5 1 2,5 10. 2 Henkilöstömenojen kokonaisrahoitusvaikutus Kun käytetään nykyistä, toiminnan hallintoon osoitetta henkilöstöä: 2,5 henkilötyövuotta *, 108 000 ecua = 270 000 ecua (laskelma perustuu lukuihin A-l, A- 2,A-4,A-5jaA-7). Toimen tyyppi Toimen hoitoon tarvittavan henkiloston maara virkamiehet tai valiaikaiset A B vakinaiset virat * määrä vuodessa 1,5*108 1 * 108 väliaikaiset toimet (1000 ecua) Vuosi- kustannus 162 108 HI toimenhaltijat muu henkilosto yhteensa C | 2,5*108 | 270 10. 3 Toiminnasta johtuva muiden toimintamenojen kasvu Summat (1000 ecua) Laskentatapa Budjettikohta (nrojanimi) A-7030, kokoukset (asiantuntijaryhma) 1998 1999 2000 2001 2002 19,5 39 39 39 39 A-701 matka- kustannukset 11,75 11,75 11,75 11,75 11,75 15 edustajaa * 650 ecua * 4 kokousta = 39 000 ecua vudessa, ensimmaisena vuonna vain kaksi kokousta = 15*650ecua*2 = 19 500 -yhden paivan vierailu kaikissa EU:n paakaupungeissa = 650 ecua * 15 paakaupunkia = 9 750 ecua vuodessa. - 2* yhden paivan vierailu Gene vessa= 2*1 000 ecua = 2 000 ecua = 11 750 ecua vuodessa Total 31,75 50,75 50,75 50,75 50,75 Vuoden 1998 osalta muut toimeen liittyvät menot (budjettikohdissa A-7030 ja A-7010 pyydetyt määrärahat) katetaan komission PO XV:lle myöntämistä määrärahoista (komissio päättää kokonaiskehyksestä 18. helmikuuta). Seuraavien vuosien osalta todellinen hallinnollisten voimavarojen määrä riippuu komission vuosittaisesta päätöksestä, joka koskee voimavarojen jakoa budjettivallan käyttäjän myöntämän kokonaissumman puitteissa. m ISSN 1024-4492 KOM(98) 121 lopullinen ASIAKIRJAT FI 10 02 09 04 Luettelonumero : CB-CO-98-141-FI-C ISBN 92-78-31858-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg «4/i


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 564/98 dell'on. Luigi VINCI alla Commissione. Gruppo industriale Electrolux-Zanussi

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
electrical engineering
free movement of goods
job cuts
labour law
production cost
right of establishment
working conditions
working time

formats: html print