title: Propuesta modificada de directiva del Consejo relativa a la limitación de las emisiones de compuestos orgánicos debidas al uso de disolventes orgánicos volátiles en determinadas actividades industriales

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS •it •ù -ir ir Bruselas, 25. 03. 1998 COM(1998) 190 final 96/0276 (SYN) Propuesta modificada de DIRECTIVA DEL CONSEJO relativa a la limitación de las emisiones de compuestos orgánicos debidas al uso de disolventes orgánicos volátiles en determinadas actividades industriales (presentada por la Comisión con arreglo al apartado 2 del artículo 189 A del Tratado CE) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS De conformidad con el apartado 2 del artículo 189 A del Tratado CE, la Comisión presenta una propuesta modificada de Directiva del Consejo relativa a la limitación de las emisiones de compuestos orgánicos debidas al uso de disolventes orgánicos volátiles en determinadas actividades industriales. Esta propuesta modificada recoge varias enmiendas aprobadas por el Parlamento Europeo en su sesión plenaria de enero de 1998. La Comisión puede aceptar sin reservas las enmiendas 4, 13, 15, 17, 18, 21, 25, y 31, que precisan y desarrollan los principios de su propuesta. La Comisión puede aceptar también en principio la enmienda 23 y parcialmente las enmiendas 26 y 30. La enmienda 23 tiene por objeto sustituir, en al apartado 1 del artículo 15, la fecha de incorporación de la Directiva al ordenamiento jurídico nacional, fijada para el 31 de diciembre de 1999, por otra vinculada a la entrada en vigor de la misma. Aunque la Comisión acepta este principio, prefiere un período más corto, que fija en 18 meses. La enmienda 26 pretende ampliar la definición de renovación del acabado de vehículos que se da en el Anexo I a los vehículos sobre raíles y a los de categoría 0. Como los recubrimientos y métodos de recubrimiento de los remolques son similares a los utilizados con los vehículos, la Comisión considera justificado incluir los vehículos de categoría 0 en dicha definición. Con la enmienda 30 se pretende incrementar el umbral a que se refiere la parte A del Anexo III para el sector de los productos farmacéuticos de 50 toneladas/año a 100 toneladas/año y precisar que el límite de emisión fugaz no incluye los disolventes vendidos como parte de productos acabados en un recipiente cerrado. La Comisión acepta esta última disposición, que clarifica la propuesta, pero no la duplicación del umbral para este sector. La Comisión no acepta las enmiendas 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 16, 19, 20, 22, 24, 27, 28, 29, 32. Las observaciones a este respecto figuran a continuación. La Comisión considera que los Estados miembros deben disponer de un cierto grado de flexibilidad para lograr los objetivos medioambientales de la Directiva. Al permitir a los Estados miembros elaborar y aplicar planes nacionales adaptados a las características específicas de su sector industrial, el artículo 12 puede constituir un medio flexible y rentable de llegar a las mismas reducciones de las emisiones globales que el que resultaría de aplicar las reducciones definidas en el Anexo III de la Directiva. Por lo tanto, la Comisión no puede aceptar las enmiendas 6, 19 y 22, que suprimen enteramente la opción de un plan nacional. La Comisión no acepta las enmiendas 1 y 16, que establecen, en el apartado 6 del artículo 5, la obligación de sustituir lo antes posible las sustancias R40 por otras menos nocivas. Dado el estado actual de los conocimientos, la Comisión no piensa que la eliminación sea la solución adecuada para la gestión del riesgo en relación con todas las sustancias R40. La Comisión entiende que los muy estrictos controles de emisiones definidos para estas sustancias bastarán para estimular la búsqueda de otras opciones. Puesto que los aspectos relativos a los riesgos para la salud en el lugar de trabajo no entran en el ámbito de la propuesta, no cabe aceptar las enmienda^ 2 y 20. Sin embargo, la Comisión puede admitir que se incluyan datos sobre este importante asunto en el marco de las actividades de intercambio de información que deberá organizar con arreglo al artículo 6. Se acepta por lo tanto la enmienda 17. La enmienda 7 se rechaza porque el Tratado ya contiene las disposiciones necesarias en relación con la facultad de los Estados miembros para imponer condiciones más estrictas. 2 - La Comisión no puede aceptar las enmiendas 10 y 14 que, en el apartado 1 del artículo 2 y el apartado 1 del artículo 4, limitan el procedimiento de autorización a las instalaciones sujetas a la Directiva 96/61 /CE (IPPC). De acuerdo con el principio de subsidiariedad, los Estados miembros deben ser libres para decidir el procedimiento (autorización o registro) que debe seguirse en el caso de las instalaciones que no entran en el ámbito de aplicación de la Directiva IPPC. La Comisión no considera tampoco conveniente la referencia específica a la definición de "mejores técnicas disponibles" de la Directiva 96/61/CE, tal como figura en la enmienda 5, ya que tal definición implica un enfoque que integra los distintos medios. Dos nuevos considerandos invitan a la Comisión a tomar iniciativas complementarias. El primero - enmienda 8 - hace referencia a la presentación de una futura propuesta de Directiva sobre productos que contienen disolventes, como las pinturas y otros productos de bricolaje. Los servicios de la Comisión tienen la intención de empezar en 1998 los trabajos preparatorios para la elaboración de dicho texto, pero consideran que es prematuro asumir cualquier compromiso antes de que los estudios se hayan completado. El segundo considerando - enmienda 9 - invita a la Comisión a examinar la manera en que las instalaciones que se encuentran por debajo de los umbrales establecidos podrán quedar cubiertas por futuras medidas reglamentarias. La Comisión no tiene actualmente la intención de completar esta propuesta con medidas adicionales para las pequeñas instalaciones. Tanto los umbrales de consumo como los límites de emisión del Anexo III, parte A, se han precisado sobre la base de varios estudios que analizan, desde el punto de vista técnico y económico, la incidencia de las medidas propuestas sobre los distintos sectores sujetos a la Directiva. En particular, la Comisión ha tenido gran cuidado en evitar que recaiga un peso excesivo sobre las pequeñas y medianas empresas. Por lo tanto, no acepta las enmiendas 3. 28 y 29, que establecen límites de emisión más estrictos o modifican el ámbito de aplicación de la Directiva. La Comisión rechaza también el cambio de umbral de la enmienda 30, que suaviza las prescripciones de la Directiva propuesta. Para mantener la coherencia con la Directiva 96/61/CE con respecto a las instalaciones afectadas por ambos textos, la Comisión no acepta la enmienda 11, que prorroga un año el período establecido en el apartado 12 del artículo 2 para considerar que una instalación es una instalación existente. La Comisión no acepta la restricción que la enmienda 12 hace de la definición de los disolventes orgánicos formulada en el apartado 16 del artículo 2. Aunque, desde un punto de vista técnico, las creosotas no contienen disolventes portadores, las que superan el límite de presión de vapor definido en la Directiva se emiten de la misma forma que otros disolventes y, por lo tanto, deben recibir el mismo trato. La Comisión rechaza las enmiendas 24 y 27, así como una parte de la enmienda 26, que, en el Anexo I y en la parte A del Anexo III, extienden la definición de renovación del acabado de vehículos al recubrimiento de los vehículos sobre raíles. La Comisión considera que esta actividad se controla mejor en la sección "superficies metálicas y de plástico". La Comisión no acepta la enmienda 32, que pretende reducir a una vez cada tres años la periodicidad de realización de los planes de gestión de disolventes, ya que el Anexo IV pretende orientar a los agentes del sector para que demuestren la conformidad con las disposiciones de la Directiva mediante ese tipo de planes. Propuesta modificada de DIRECTIVA DEL CONSEJO relativa a la limitación de las emisiones de compuestos orgánicos debidas al uso de disolventes orgánicos volátiles en determinadas actividades industriales PROPUESTA ORIGINAL PROPUESTA MODIFICADA Considerando 17 bis (nuevo) 17 bis. Considerando que las estructuras sectoriales específicas y la competencia local en lo que respecta a la renovación del acabado de vehículos v la limpieza en seco implican que el umbral cero es apropiado para ambos sectores: Artículo 2, punto 20 bis (nuevo) 20 bisl Fliyo de disolventes a la entrada: la cantidad de disolventes orgánicos en estado puro o contenidos en los preparados comprados que se utiliza en la instalación durante el período en el curso del cual se demuestra la conformidad con los valores límite de emisión fugaz o los valores guía- incluida la cantidad de disolventes que se recupera y reutiliza a la entrada de la unidad (el disolvente reciclado se computa cada vez que se reintroduce en la unidad), Artículo 5, apartado 2 bis (nuevo) 2 bis, Los valores limite de emisión fugaz no podrán superarse excepto en aquellos casos en que d operador pueda probar que desde el punió de vistu emplea la mejor técnica disponible. Artículo 6, apartado 1 1. La Comisión velará por que tenga lugar un intercambio de información eficaz, desde el punto de vista administrativo, entre los Estados miembros y el sector interesado sobre el uso de sustancias orgánicas y sus posibles sustitutos, a fin de estudiar I. La Comisión velará porque tenga lugar un intercambio de información eficaz, desde el punto de vista administrativo, entre los Estados miembros y el sector interesado sobre el uso de sustancias orgánicas y sus posibles sustitutos, a fin de estudiar 4- las cuestiones de la idoneidad, los posibles efectos sobre el medio ambiente y los costes y beneficios de las opciones disponibles, con miras a proporcionar orientaciones sobre el uso de materiales que tengan los menores efectos posibles sobre la atmósfera, las aguas, el suelo, los ecosistemas y la salud pública. resultados del La Comisión publicará intercambio de información relativo a cada sector. los las cuestiones de la idoneidad, los posibles efectos sobre el medio ambiente , los riesgos para la salud que presenta la exposición por razones profesionales y los costes y beneficios de las opciones disponibles, con miras a proporcionar orientaciones sobre el uso de materiales que tengan los menores efectos posibles sobre la atmósfera, las aguas, el suelo, los ecosistemas y la salud pública. La Comisión publicará los resultados del intercambio de información relativo a cada sector. Artículo 7 Los Estados miembros especificarán los requisitos apropiados en materia de supervisión de las particular, la metodología y la emisiones, en frecuencia de las mediciones, el procedimiento de evaluación y la obligación de presentar a las autoridades competentes los datos necesarios para comprobar el cumplimiento de presente Directiva. Sin embargo, se medirán de forma continua las emisiones procedentes de chimeneas a las que se haya conectado el equipo de disminución y que en el punto final de vertido emitan más de 10 kg/h de carbono orgánico total (determinado como media móvil deshoras), la I. Para las instalaciones que entren en el ámbito de aplicación de la Directiva 96/61/CE. los Estados miembros especificarán los requisitos apropiados en materia de supervisión de las emisiones, en particular, la metodología y la frecuencia de las mediciones, el procedimiento de evaluación y la obligación de presentar a autoridades competentes los datos necesarios para comprobar el cumplimiento de la presente Directiva. las 2. Para las demás instalaciones, los Estados miembros especificarán los requisitos apropiados en materia de supervisión de las emisiones, en particular, la metodología y la frecuencia de las mediciones, el procedimiento de evaluación y la obligación de tener a disposición de las autoridades competentes o presentar a éstas, siempre que lo soliciten, los datos necesarios para comprobar el cumplimiento de la presente Directiva. 3. Estos requisitos tomarán en consideración la parte B del Anexo III así como las particularidades de los Sectores de actividad y las cantidades vertidas; 4^ Sin embargo, se medirán de forma continua o se cuantificarán por cualquier otro método equivalente las emisiones procedentes de chimeneas a las que se haya conectado el equipo de disminución y que en el punto final de vertido emitan más de 10 kg/h de carbono orgánico total. Artículo 10, apartado 2 bis (nuevo) 2a. La Comisión establecerá un informe de síntesis 5- sobre la aplicación de la presente Directiva, sobre la base de los datos facilitados por los Estados miembros, a más tardar 5 años después de los primeros informes presentados por los Estados miembros. Someterá este informe, acompañado de propuestas en caso necesario, al Consejo v al Parlamento. Artículo 15, apartado 1 las 1. Los Estados miembros y disposiciones administrativas necesarias para cumplir la presente Directiva a más tardar el 31 de diciembre de 1999. Informarán inmediatamente de ello a la Comisión. adoptarán reglamentarias legales, legales, adoptarán reglamentarias las 1. Los Estados miembros y disposiciones administrativas necesarias para dar cumplimiento a la presente Directiva en un plazo de 18 meses desde su entrada en vigor. Informarán inmediatamente de ello a la Comisión. Anexo I, quinta categoría Limpieza en seco: Limpieza en seco: - todo proceso en que se utilicen compuestos orgánicos volátiles para eliminar la suciedad de los siguientes bienes de consumo manufacturados; piel. cuero, plumón, tejidos u otros objetos hechos de fibras - todo proceso en que se utilicen compuestos orgánicos volátiles para limpiar prendas de vestir y otros bienes de consumo manufacturados. excepto la eliminación puntual de manchas en la industrial textil y de la confección. Anexo I, duodécima categoría "Renovación del acabado de vehículos' Renovación del acabado de vehículos: Renovación del acabado de vehículos: - todos los procesos de recubrimiento de un vehículo de carretera según se define en la Directiva 70/156/CE, o de una parte del mismo, realizados como parte de la reparación, conservación o decoración del vehículo fuera de las instalaciones de fabricación, y el recubrimiento original del vehículo con materiales del tipo de renovación del acabado, cuando se realice fuera de la cadena de fabricación original. - todos los procesos de recubrimiento de un vehículo de carretera según se define en la Directiva 70/156/CE, o de una parte del mismo, realizados como parte de la reparación, conservación o decoración del vehículo fuera de las instalaciones de fabricación, y el recubrimiento original del vehículo con materiales del tipo de renovación del acabado, cuando se realice fuera de la cadena de fabricación original, o cuando el vehículo corresponda a la categoría 0. Anexo III, parte A, primer cuadro, vigésima categoría 20 Fabricaci6n de productos farmac6uticos (>50) - 5 15 20 (1) (l)Sise utilizan tlcnicas que permiten la reutilizacidn del disoivente recuperado, el Ifmite de emisi6n sera de 150. 20 Fabricaci6n de productos farmacduticos (>50) 20 (I) 5 (2) 15 (2) (l)Sise utilizan tecnicas que permiten la rcutili/. aci6n del disoivente recuperado, el Ifmite de emisi6n sera de 150. (2) El limits de emisi6n fugaz no incluye los disolventes vendidos como parte delos productos acabados en ujn£ciD. ic. nAc. vcrradg Anexo IV, punto 1, segundo párrafo (nuevo) las emisiones equivalente a Cuando entre un Estado miembro v un sector industrial comprendido en el Anexo I de la presente Directiva se celebren acuerdos sectoriales con arreglo al principio de la mejor técnica disponible. en virtud de los cuales se alcance al menos una la reducción de determinada en el Anexo III y en el articulo 5 de la presente Directiva, los Estados miembros podrán eximir a las empresas de dicho sector de la obligación de elaborar un plan de gestión di- disolventes, siempre que dichas empresas prueben que operan con arreglo a la mejor técnica disponible acordada. ISSN 0257-9545 COM(98) 190 final DOCUMENTOS ES 14 03 15 10 N° de catálogo : CB-CO-98-197-ES-C ISBN 92-78-32540-6 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo - < S-


title: Avis du Comité économique et social sur: - la «Proposition de directive du Conseil étendant au Royaume-Uni de Grande-Bretagne et d'Irlande du Nord la directive 97/81/CE du Conseil du 15 décembre 1997 concernant l'accord cadre sur le travail à temps partiel conclu par l'UNICE, le CEEP et la CES», et - la «Proposition de directive du Conseil étendant au Royaume-Uni de Grande-Bretagne et d'Irlande du Nord la directive 97/80/CE du Conseil du 15 décembre 1997 relative à la charge de la preuve dans les cas de discrimination fondée sur le sexe»

eurovoc_concepts:
Northern Ireland
United Kingdom
framework agreement
part-time employment
sexual discrimination

formats: html pdf print

text: C 157/64 FR Journal officiel des Communautés européennes 25. 5. 98 Avis du Comité économique et social sur: — la «Proposition de directive du Conseil étendant au Royaume-Uni de Grande-Bretagne et d’Irlande du Nord la directive 97/81/CE du Conseil du 15 décembre 1997 concernant l’accord cadre sur le travail à temps partiel conclu par l’UNICE, le CEEP et la CES», et — la «Proposition de directive du Conseil étendant au Royaume-Uni de Grande-Bretagne et d’Irlande du Nord la directive 97/80/CE du Conseil du 15 décembre 1997 relative à la charge de la preuve dans les cas de discrimination fondée sur le sexe» (98/C 157/15) Le 17 mars 1998, le Conseil a décidé, conformément à l’article 100 du Traité, de saisir le Comité économique et social d’une demande d’avis sur les propositions susmentionnées. Le Comité a chargé la section des affaires sociales, familiales, de l’éducation et de la culture, de la préparation des travaux en la matière. Au cours de ses travaux, le Comité économique et social a nommé Mlle Maddocks comme rapporteur général (articles 20 et 50 du Règlement intérieur). Au cours de sa 353e session plénière des 25 et 26 mars 1998 (séance du 25 mars), le Comité économique et social a adopté par 52 voix pour, 1 voix contre et 1 abstention l’avis suivant. Fidèle à l’approche qu’il a adoptée dans son avis précédent (1), sur l’extension au Royaume-Uni de deux directives, l’une portant sur l’institution d’un comité d’entreprise européen, l’autre concernant l’accord cadre sur le congé parental, le Comité économique et social se félicite de l’adoption par ce pays des dispositions sociales du nouveau Traité et approuve dès lors les deux propositions de la Commission. Bruxelles, le 25 mars 1998. Le Président du Comité économique et social Tom JENKINS (1) JO C 19 du 21. 1. 1998


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Tietojen ja taitojen Eurooppaan"

eurovoc_concepts:
EU action
continuing education
integration into employment
labour market
young person

text: 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 157/49 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Tietojen ja taitojen Eurooppaan” (98/C 157/13) Komissio päätti 18. marraskuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edella¨ mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto antoi lausuntonsa 12. maaliskuuta 1998. Esittelijä oli Christoforos Koryfidis. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. ja 26. maaliskuuta 1998 pitämässään 353. täysistunnossa (maaliskuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 65 ääntä puolesta yhden pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto käsite tarjoaa moniulotteisen kehyksen, jonka piirissä pyritään toteuttamaan käytännössä ”elinikäisen oppimi- sen” tärkeä tavoite. 1. 1. Komission tiedonanto ”Tietojen ja taitojen Eurooppaan” on tärkeä yritys määrittää koulutusta ja nuorisoa koskevien uudenlaisten yhteisötoimien sovel- lusala ja sisältö. 2. Yleistä Komission asiakirjassa esitetyt pyrkimykset ja 1. 2. ajatukset pohjautuvat uudistettuun perustamissopimuk- seen, komission Agenda 2000 -toimintaohjelmassa aihe- piiristä esittämiin näkemyksiin sekä aiempiin aiheesta julkaistuihin tiedonantoihin. Tiedonannon keskeiset ajatukset pohjautuvat seuraaviin ehdottoman tarpeelli- siin asioihin: – tarve säilyttää EU:n vahva poliittinen ja taloudellinen asema maailmassa sekä antaa uusia virikkeitä yh- teisön aloitteille innovaation, tutkimuksen ja koulu- tuksen alalla; – tarve rakentaa yhteys työpaikkoja luovan (makrota- loudellisen tai muun) politiikan ja koulutuspolitiikan välille; tavoitteena on saada esiin, kehittää ja hyö- dyntää kunkin yksilön voimavaroja mahdollisimman hyvin sekä heidän omaksi edukseen että koko yhteis- kunnan hyväksi; – tarve kehittää ja uudenaikaistaa EU:n sisäistä politiik- kaa pyrkien pelkkiä taloudellisia tavoitteita pi- demmälle Euroopan kansalaisuuden kehittämiseksi käsitteen laajassa merkityksessä. 2. 1. Komitean mielestä on tärkeää korostaa, että tiedonanto liittyy koulutusta koskevaan valkoiseen kir- jaan (1) ja valkoisen kirjan seurannasta tehtyyn arvioin- tiin (2). Nyt käsiteltävänä olevasta tiedonannosta esitetyt huomautukset pohjautuvat siten TSK:n edellä mainituis- ta asiakirjoista aiemmin antamiin lausuntoihin (3). 2. 2. Nyt käsiteltävänä oleva komission tiedonanto julkaistaan aikana, jolloin – työllisyyshuippukokousta lukuun ottamatta – EU:n politiikka keskittyy lähinnä laajentumista sekä talous- ja rahaliittoa koskeviin kysy- myksiin. Siten asiakirja siirtää EU:n politiikan painopis- tettä kohti aihepiiriä, joka on Euroopan kansalaisille näkyvämpi ja konkreettisempi. Tämä on omiaan lisäämään ihmisten tuntemaa kiinnostusta ja tuo EU- politiikan heitä lähemmäksi. 2. 3. TSK pitää tiedonannon sisältöä rakentavana ja – tietyin varauksin – erittäin tärkeänä EU:n tulevaisuu- den kannalta. TSK esittää seuraavat huomiot komission tiedonannossa esitetyistä näkemyksistä. 2. 3. 1. Komission näkemykset tietotaitoon liittyvien politiikkojen (innovaatio, tutkimus, koulutus) asetta- 1. 3. Kuten tiedonannossa korostetaan, tärkein edelly- tys tietojen ja taitojen Euroopan kehittämiselle on ”avoimen ja elinvoimaisen eurooppalaisen koulutus- alueen asteittainen rakentaminen”. Koulutusalueen (1) KOM(95) 590 lopull. (2) KOM(97) 256 lopull. (3) EYVL C 295, 7. 10. 1996; EYVL C 95, 30. 3. 1998. C 157/50 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 5. 98 misesta etusijalle ovat olennaisen tärkeitä ja uraauurta- via. TSK on esittänyt ja tukenut tämäntyyppisiä ajatuk- sia jo aiemmissa lausunnoissaan. EU:n toimielinten vastuualuetta, ja että tarvitaan myös – läheisyysperiaatetta kunnioittaen – kansallisten koulu- jotta niistä saataisiin tusjärjestelmien koordinointia, tehokkaampia. 2. 3. 2. Komitea pitää tärkeänä yhdenmukaisuutta näiden poliittisten suuntaviivojen ja sen välillä, että huolehditaan Euroopan taloudellisesta kilpailukyvystä, työllisyydestä ja suotuisan ympäristön luomisesta Eu- roopan kansalaisille toteuttaa itseään. Tämä vastaavuus on tärkein tekijä varmistettaessa, että Euroopan unioni ja sen kansalaiset pystyvät sopeutumaan kognitiivisen yhteiskunnan mukanaan tuomaan uuteen ympäristöön. Työllisyydelle suotuisan koordinoidun strate- 2. 3. 3. gian ja makrotalouspolitiikan kehitys edellyttää tuoretta koulutuksellista, pedagogista ja didaktista lähestymista- paa: lähestymistapoja, joiden avulla nuorisolle ja kaikille kansalaisille annetaan uudenlaisia näkemyksiä ja luo- daan uudenlaisia asenteita sellaisiin asioihin kuin ”soli- daarinen talous” tai muihin toimintoihin, joihin liittyviä tarpeita markkinat eivät vielä tyydytä (esim. ympäristön- suojelulliset tarpeet). 2. 3. 3. 1. Tällainen strategia ja makrotalouspolitiikka vaatii kaikkien tuotantosektoreiden jatkuvaa tarkkailua ja vakavaa tutkimusta: erityisesti niiden alojen kohdalla, joilla merkit selkeästi viittaavat (positiiviseen tai negatii- viseen) muutokseen. Näiden muutossuuntausten perus- teella on hyvissä ajoin ja perustellusti määriteltävä keskipitkän ja pitkän aikavälin koulutuspolitiikka sekä lyhyellä aikavälillä koulutusta koskevat toimenpiteet, joiden avulla saadaan nopeasti tuloksia aikaan. 2. 3. 4. TSK:n mielestä tietojen ja taitojen Eurooppa merkitsee sitä, että jokaisella eurooppalaisella on mah- dollisuus käyttää hyväkseen tietoa, valistunutta politiik- kaa ja yhteiskunnallista toimintaa sekä elinikäistä oppi- mista. Sen on myös merkittävä sellaisen yhtenäisen, solidaarisen yhteiskunnan luomista, joka perustuu kor- keaan elämänlaatuun, puhtaaseen ympäristöön, vapau- teen, turvallisuuteen ja oikeudenmukaisuuteen (1). Toi- sin sanoen se merkitsee poliittisen ja yhteiskunnallisen demokratian lisääntymistä. TSK tukee periaatteessa täysin komission 2. 3. 5. konkreettista ehdotusta avoimen ja elinvoimaisen eu- rooppalaisen koulutusalueen asteittaisesta rakentami- sesta. Ajatus on yhdenmukainen komitean aiemmin esittämien näkemysten kanssa: on olemassa aloja, joita kansalliset koulutusjärjestelmät eivät kata ja jotka ovat (1) Agenda 2000 (KOM(97) 2000), osa I. 2. 3. 6. Toinen ongelma, joka liittyy tietojen ja taitojen Euroopan ja eurooppalaisen koulutusalueen rakentami- seen, on syrjäytyminen. Syrjäytyminen mahdollisuudes- ta olla mukana rakentamassa tietojen ja taitojen Euroop- paa ja nauttia sen eurooppalaiselle yhteiskunnalle ja Euroopan kansalaisille tuomista eduista ei ole pelkästään yksityisiä ihmisiä koskettava ongelma, vaan se koskettaa kokonaisia yhteiskuntaryhmiä ja mahdollisesti kokonai- sia alueita EU:ssa. Tämän vuoksi on välttämätöntä kehittää viipymättä politiikkaa, jonka avulla vältetään tällaisten uhkien toteutuminen. 2. 3. 7. TSK:n mielestä uusien yhteisötoimien, jotka koskevat nuorisoa (koulutusjärjestelmään osallistuvia tai sen ulkopuolella olevia), on oltava osa yleisempää politiikkaa, joka perustuu eurooppalaisen sivilisaation perusajatuksiin ja historialliseen kehitykseen sekä mah- dollisuuteen rakentaa tietojen ja taitojen Eurooppaa. Ei pidä unohtaa, että työskentelemme ensisijaisesti tämän päivän nuorten hyväksi: heidän ikänsä estää heitä osallistumasta suunnittelutyöhömme. Siksi velvollisuu- tenamme on vähintäänkin välittää heille historialliset muistomme ja arvot, joiden ansiosta olemme saavutta- neet nykyisen asemamme. Meidän on varmistettava, että he ymmärtävät käyttämämme lähestymistavan, kun toteutamme suunnitelmiamme. 2. 3. 8. Toisaalta tietojen ja taitojen Eurooppa herättää kysymyksiä ja näkemyksiä siitä roolista, joka uudella teknologialla voi olla uudenlaisen, suoremman ja tehok- kaamman demokratian kehityksessä. Maailmassa, jossa tietoa voidaan siirtää rajattomia määriä, voi olla aika käsitellä kysymystä siitä, kuinka koulutuksen avulla voitaisiin luoda sellainen kulttuuri, jonka jäsenet pys- tyvät jalostamaan tietoa ja tarkistamaan tietojen paik- kansapitävyyden; kuinka luoda kulttuuri, jossa voi kehittyä korkeampia ja välittömämpiä demokratian muotoja. 2. 3. 9. TSK on tyytyväinen, että komission tiedonan- nossa esitetyt näkemykset – erityisesti, mitä tulee tavoit- teiden määrään, toimien keskittämiseen, mukana ole- vien toimijoiden rooliin sekä kansainväliseen yhteis- työhön – ovat hyvin lähellä komitean omia näkemyksiä, joita se on esittänyt aiemmissa lausunnoissaan. 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 157/51 3. Erityistä 3. 1. Tietojen ja taitojen politiikka 3. 1. 1. symykset: TSK nostaa tiedonannosta esiin seuraavat ky- – Kuinka perustella pitävästi päätös rakentaa tietojen ja taitojen Eurooppa ja todistaa sen välttämättömyys? – Käsitteiden ”tietojen ja taitojen Eurooppa”, ”euroop- palainen koulutusalue” ja ”elinikäinen oppiminen” tarkka määrittely. – Soveltamisalan tarkentaminen (tavoitteet, toimenpi- teet, toimien piiriin kuuluvien kansalaisten määrä, toimenpiteiden kustannukset). TSK esittää seuraavat, komission tiedonannon keskeisiä kohtia täydentävät huomautukset. 3. 1. 1. 1. Keskivertokansalainen on yhä enemmän tie- toinen tiedon ja teknologian kiivastahtisen kehityksen haitallisista vaikutuksista yhteiskunnalliseen tasapai- noon ja talouteen. On tarjottava yksityiskohtaista ja objektiivista tietoa siitä, mitä tapahtuu ja ihmisten on pystyttävä osallistumaan kehitykseen. Siksi niiden joilla tietoa on – ja erityisesti niiden, velvollisuus, jotka valvovat opetusta ja kognitiivisen yhteiskunnan rakentamista –, on tarjota tietonsa myös toisten käyttöön. 3. 1. 1. 2. Eurooppalaisessa yhteydessä tämä tarkoit- taa, että EU:n toimielinten ja erityisesti komission on esitettävä ymmärrettäviä, hyvin perusteltuja ja vakuutta- via vastauksia niihin moniin kysymyksiin, jotka suurta yleisöä tähän aiheeseen liittyen askarruttavat. Ellei näihin kysymyksiin vastata, syntyy ahdasmielistä erotte- lua, joka johtuu tiedon puutteesta ja perustuu lukkiutu- neisiin asenteisiin. 3. 1. 1. 3. Uusia ohjelmia suunniteltaessa, kehitettäessä ja toteutettaessa on harkittava vakavasti kahdessa edelli- sessä kohdassa esitettyjä näkökohtia. Kaikille ohjelmille on annettava ymmärrettävä, pätevä ja vakuuttava perus- telu. Ennen kaikkea on ymmärrettävä niiden merkitys ja sisältö sekä menettelytavat, joiden avulla tavoitteet saavutetaan. 3. 1. 2. Syy siihen, miksi komitea on valinnut edellä esitellyn lähestymistavan komission tiedonantoon nähden, on komitean institutionaalinen rooli ja erityi- sesti sen tärkeimmät huolenaiheet, jotka koskevat eu- rooppalaisen yhteiskunnan tämänhetkisiä ongelmia. Nämä ongelmat – joista tärkeimpiä ovat työllisyyteen liittyvät ongelmat, Euroopan talouden kilpailukyky sekä eurooppalaista sosiaalimallia uhkaavat vaarat – selittävät komitean varovaisen asenteen Euroopan unio- nin tässä kysymyksessä tekemiin tärkeimpiin valintoi- hin. Tästä syystä komitea pyytää komissiota yh- distämään entistä tiukemmin näkemyksensä tietojen ja taitojen Euroopan kehittämisestä Euroopan kansalaisia – erityisesti nuoria – tällä hetkellä askarruttaviin ongel- miin, vaikeuksiin ja huoliin. 3. 1. 2. 1. Komission uutta, koulutusta ja nuorisoa kos- kevaa ehdotusta arvioidaan siis sillä perusteella, pys- tyykö se ratkaisemaan nämä ongelmat tai ainakin lieventämään niitä. Ainakin ehdotuksen perusperiaatteet ovat oikeansuuntaiset, mitä tulee asetettuihin tavoittei- siin, toimenpiteiden määrään ja laajuuteen, mukana olevien toimijoiden määrään ja heidän merkitykseensä, sekä ohjelmien kehittämisen viitekehykseen. Komitean mielestä tarkistetussa perustamis- 3. 1. 2. 2. sopimuksessa olevat koulutusta, työllisyyttä ja sosiaali- politiikkaa koskevat uudet määräykset tarjoavat selvästi vankemman pohjan kehittää näitä politiikanaloja. 3. 2. Hallintopolitiikka 3. 2. 1. Komitean mielestä ohjelmien hallinnointitavat ovat erittäin ongelmallisia. Mahdollisuus saada niistä tietoa ja mahdollisuus osallistua niihin ovat Euroopan kansalaisten perusoikeuksia, mikä asettaa Euroopan unionin toimielimille ja jäsenvaltioille velvoitteita. TSK pyytää siksi komissiota tehostamaan pyrkimyksiään tiedottaa yhteisöohjelmista – niiden suunnittelu- ja toteutusvaiheesta aina ohjelmien tuloksista tehtyihin johtopäätöksiin saakka – käyttäen kaikkia käytettävissä olevia tiedotuskeinoja ja erityisesti sähköisten viestimien kautta. Komitea kehottaa samoin kaikkia Euroopan kansalaisia osallistumaan aktiivisesti näiden ohjelmien suunnitteluun ja toteutukseen. Komitean mielestä on pyrittävä parantamaan 3. 2. 2. Euroopan kansalaisten mahdollisuuksia osallistua ohjel- miin. Komission tulee luoda olosuhteet, joissa ohjelmiin osallistumista haittaavat esteet poistetaan automaatti- sesti, kun ihmiset haluavat osallistua ohjelmiin. Heille tulisi tarjota mahdollisuus vedota riippumattomaan instanssiin ongelmien ratkaisemiseksi. C 157/52 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 5. 98 3. 3. Työllisyyden edistäminen valtakunnallisten koulutusjärjestelmien liikkeellepane- miseksi ja niissä olevan valtavan potentiaalin hyödyntä- miseksi. 3. 3. 1. TSK on myös samaa mieltä komission tiedo- nannossa tehdystä kytkennästä työllisyyspolitiikan ja koulutusta ja nuorisoa koskevien politiikkojen välillä. Komitea haluaa kuitenkin korostaa, ettei koulutukselta tule odottaa enempää kuin se pystyy antamaan ja synnyttää siten turhia toiveita. Koulutus on luonnollises- tikin olennaisen tärkeää työllisyyden kannalta, mutta koulutus yksinomaan ei pysty ratkaisemaan työttömyys- ongelmaa. 3. 3. 2. Edellä esitetyn huomion tarkoituksena on tähdentää, ettei koulutuspolitiikalle tule asettaa epärea- listisen korkeita odotuksia, ja että samaan aikaan on pidettävä huoli, ettei tehdä vääriä johtopäätöksiä sen suhteen, millaisin keinoin vakava työttömyysongelma tulisi ratkaista. 3. 3. 3. TSK:n mielestä ehdotetut kuusi laajaa toimin- ta-aluetta (1) ovat hyvä lähestymistapa. Ne kattavat laajan osan kyseisen alan tarpeista. Komitea pitää kuitenkin fyysisen liikkuvuuden mahdollisuuksien täy- dellistä toteuttamista erityisen tärkeänä ja ehdottaa keskittymistä erityisesti siihen, pyrkien samaan aikaan tasapainottamaan toteutuksen eri osatekijöitä (koulu- jotta rahoitus kohdistetaan parhaalla tus, nuoriso), mahdollisella tavalla ja että tulosten laatu on mahdolli- simman hyvä. 3. 4. Tietojen ja taitojen Euroopan rakentaminen 3. 4. 1. TSK tukee erityisesti komission – ja neuvoston – näkemystä, jonka mukaan on painotettava nimen- omaan yleissivistävän peruskoulutuksen korkeaa tasoa sekä taitoja (teknisiä, sosiaalisia ja organisatorisia), jotka edistävät innovaatioita ja luovat yrittäjähenkeä. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että monista eri syistä kansalliset koulutusjärjestelmät eivät yksinään voi toteuttaa eivätkä olla vastuussa niistä muutoksista, joita yleissivistävältä koulutukselta vaaditaan. Tiedon ja teknologian kehityksen vauhti on sellainen, että tarvitaan joustavia ja ajan tasalla olevia seurantajärjes- telmiä. Tämän kehityksen vuoksi on myös tarpeen vastata välittömästi kehityskulkujen vaikutuksiin ja ryhtyä toimenpiteisiin, joiden avulla niiden tarjoamat mahdollisuudet käytetään luovasti hyväksi. TSK kehot- taa siksi komissiota luomaan edellytykset, joita tarvitaan (1) Fyysinen liikkuvuus, virtuaalinen liikkuvuus, yhteistyöver- kot, kielitaito ja kulttuurien ymmärtäminen, innovaatioi- den edistäminen, yhteisötason tietojen parantaminen. 3. 4. 2. TSK:n kommentit tarpeesta saada valtakunnal- liset koulutusjärjestelmät mukaan rakentamaan tietojen ja taitojen Eurooppaa perustuvat varmuuteen siitä, etteivät nämä järjestelmät ole riittävässä määrin osallisi- na Euroopan kehittämisessä, puhumattakaan mukana- olosta tietojen ja taitojen Eurooppaa kehitettäessä. 3. 4. 3. Näillä huomautuksilla komitean tarkoituksena ei luonnollisestikaan ole aliarvioida Euroopan monikieli- sen ja monikulttuurisen ulottuvuuden arvoa. Komitea on päinvastoin useasti ilmaissut pitävänsä tätä ulottuvuutta erittäin tärkeänä positiivisena tekijänä EU:n kehityk- sessä instituutiona ja yleisemminkin EU:n alueen laajen- tuessa. Komitea uskoo kuitenkin, että EU:n kehittämä uusi kansainvälinen yhteistyöpolitiikka ja unionin laa- jentumisnäkymät huomioon ottaen on aika tutkia, edistää ja vahvistaa tiettyjä pysyviä ja arvokkaita kult- tuurisia tekijöitä, joita on pidettävä osana Euroopan kulttuuriperintöä (2). 3. 5. Eurooppalainen koulutusalue 3. 5. 1. TSK esittää seuraavat huomiot, jotka koskevat avoimen ja elinvoimaisen ”eurooppalaisen koulutus- alueen” asteittaista rakentamista sekä ”elinikäisen oppi- misen” tavoitteen saavuttamista. 3. 5. 2. TSK kannattaa periaatteessa komission ehdo- tuksen mukaista eurooppalaisen koulutusalueen sisältöä ja soveltamisalaa. Se on niin ikään samaa mieltä tämän käsitteen takana olevista tavoitteista sekä ajatuksesta, että koulutusalue tulisi rakentaa asteittain. TSK katsoo, että : – ihmisten mahdollisuus saada helposti ja keskeytyk- settä käyttöönsä viimeisintä tietoa antaa heille uusia yllätyksellisemmäksi (2) Euroopan kehityksen 25 vuosisataa ovat rikas perintö kaikille eurooppalaisille. Se antaa heille korvaamattoman arvokkaan pohjan, jolle rakentaa ratkaisuja ja voittaa ongelmat ympäristössä, jossa taloudellinen ja muu toiminta on käynyt kansainvälistymisen myötä. On jokaisen omalla vastuulla käyttää tätä perintöä parhaalla mahdollisella tavalla hyödyksi, mutta myös EU:n toimielimet kantavat muodollisen ja institutionaalisen vastuun. TSK pyytää siksi komissiota sisällyttämään perus- tamissopimuksen puitteissa suunnitelmiinsa toimia ”Eu- roopan yhteisen kulttuuriperinnön” tutkimiseksi, tukemi- seksi ja edistämiseksi. 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 157/53 näköaloja ja tavoitteita, tarjoaa heille uusia välineitä ja uusia toimintatapoja; 3. 6. Mukana olevat toimijat – kansainvälisten, kahdenvälisten ja kulttuurienvälisten yhteistoimien kehitys auttaa varmastikin luomaan ja vahvistamaan Euroopan kansalaisuutta, mikä puoles- taan on tulevaisuudessa edellytys eurooppalaisten ja Euroopan unionin yhdessä ottamalle seuraavalle askeleelle kohti voimakkaampaa integraatiota; – on eduksi kehittää taitoja jatkuvasti vastaamaan talouteen, tuotantoon ja työhön vaikuttavia uusia vaatimuksia (talouden maailmanlaajuistuminen, tuo- tannon automatisointi, työn uudet organisointimuo- dot). Yhdistettynä rajattomaan mahdollisuuteen tie- don hyväksikäyttöön tämä auttaa muuttamaan ihmis- en ja työn välistä suhdetta, mikä varmastikin on eduksi ihmisten luovuus, eli monipuolisuuden ja tehokuuden lisääntyminen voi rikastuttaa tähän saakka tiukan hyötyajattelun lei- maamaa suhdetta kansalaisten ja työn välillä. ihmisille. Erityisesti 3. 5. 3. TSK on kuitenkin sitä mieltä, että kaksi tekijää vaikuttavat ratkaisevasti siihen, hyväksyvätkö kansalai- set eurooppalaisen koulutusalueen ja voidaanko sitä niin muodoin tehokkaasti kehittää: – taloudelliset ongelmat ja erityisesti työttömyyden vastaisessa taistelussa saavutetut tulokset, sekä 3. 6. 1. TSK pitää hyvin tärkeänä myös tiedonannon lukua, jossa käsitellään tietojen ja taitojen Euroopan kehittämiseen osallistuvia toimijoita. Esitetyt näkemyk- set ovat hyvin merkittäviä yhteiskunnallisen vuoropuhe- lun kehittämisen kannalta yleisesti, mutta ne ovat tärkeitä myös koulutusta ja nuorisoa koskevia politiik- koja ajatellen. TSK tukee erityisesti näitä komission näkemyksiä. 3. 6. 2. Komitea kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota siihen, että on tarpeen rajata tarkemmin paitsi mukana olevien toimijoiden yhteiset toimialueet koulutusprosessissa, myös kunkin toimijan erityinen toimialue niiden toimintasektorin perusteella. Komitea korostaa, että tämä tavoite – johon on pyrittävä järkeväs- ti ja asteittain – ei saa johtaa siihen, että tasa-arvon nimissä kaikki sekaantuvat kaikkeen. Jatkuvan, laajan ja perusteellisen vuoropuhelun avulla – jonka pohjana on kunkin toimijan asiantuntemus omasta erityisalastaan – on mahdollista kehittää järjestelmää tasapainoisesti ja puuttua erimielisyyttä herättäviin kohtiin. Koulutustyön perinteiset kumppanit eli perhe, koulutuslaitoksen pii- rissä toimivat ja oppilaat muodostavat luonnollisestikin oman osansa siinä ajatusmallissa, jota edellä on kuvattu. Heidän ajatuksiaan, näkemyksiään ja ehdotuksiaan on aina pidettävä tärkeinä. – eurooppalaisen koulutusalueen ja kansallisten koulu- tusjärjestelmien välille kehittyvä suhde. 3. 7. Järjestelmän yhtenäistäminen 3. 5. 4. Kansallisten koulutusjärjestelmien ja euroop- palaisen koulutusalueen välisiin suhteisiin liittyen TSK korostaa voivan olla tärkeää, että komissio kehittäisi uusiin tietoliikenne- ja informaatioteknologioihin perus- tuvaa virtuaalista opetusta (1). 3. 5. 5. Komitean mielestä eurooppalaisen koulutus- alueen kehittämiseksi on hyödynnettävä asianmukaisesti Cedefopin esittämiä näkemyksiä. 3. 7. 1. Komitea pitää koulutusaluehankkeen kehityk- sen kannalta välttämättömänä edellytyksenä eurooppa- laista koulutusaluetta koskevien politiikkojen (yleissi- vistävä koulutus, ammatillinen koulutus, nuoriso) ja niihin liittyvien toimien yhdistämistä. Koulutusta ja nuorisoa koskevat politiikat on tuotava yhden yhteisen toimintakehyksen piiriin ja integroitava suunnittelusta ja hyväksymisestä toimeenpanoon saakka. Tämä näkemys perustuu siihen tosiseikkaan, että koulutusta koskevista aloitteista rajataan yhäkin tiettyjä aloja ulkopuolelle; lisäksi on tarpeen omaksua keskitetty poliittinen lähesty- mistapa. Tämä juontuu tarpeesta kehittää yhtenäinen koulutusta ja nuorisoa koskeva strategia ja yhtenäistää toimintojen suunnittelua. (1) Kyseessä on uusien teknologioiden käyttäminen opetuk- sessa yleensä. EU on tässä asiassa jäänyt Yhdysvalloista ja Japanista jälkeen. (Koulutusta koskevassa valkoisessa kirjassa komissio huomauttaa, että tästä asiasta on jo saatu jonkin verran kokemusta ”telemaattisten sovellutusten” ohjelmissa. ). 3. 7. 2. Edellä mainittu huomioiden TSK kannattaa komission ehdotusta rajoittaa tavoitteiden määrää ja keskittää toimia entistä enemmän. Komitea on myös samaa mieltä ehdotetuista erityistavoitteista ja toimista. Ne ovat yhdenmukaisia näkemysten kanssa, jotka ta- lous- ja sosiaalikomitea on ilmaissut aiemmissa tätä C 157/54 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 5. 98 aihetta käsittelevissä lausunnoissaan, kuten valkoisen kirjan ”Opettaminen ja oppiminen – kohti kognitiivista yhteiskuntaa” seurannasta tehtyä arviointia koskevassa lausunnossaan (1). kiinnittää komission huomion tarpeeseen luoda erityiset puitteet koulutusta ja nuorisoa koskeville toimille, jotka on määrä toimeenpanna erityisillä päätöksillä. TSK:n mielestä on määriteltävä selkeästi sekä yhteiset toimet ja niiden lähtökohdat että kullakin yksittäisellä alueella toteutettavien toimenpiteiden puitteet. Edellä mainittujen tavoitteiden ja toimien täy- 3. 7. 3. dentämiseksi TSK muistuttaa ehdotuksesta, jonka se esitti kouluavustusjärjestelmän omaksumisesta, edistä- misestä ja yleistämisestä (2). 3. 8. Budjettivarat 3. 7. 4. TSK viittaa erityisesti komission esittämiin puitteisiin olennaisten toimien kehittämiseksi. Tarvitaan integroituja toimenpiteitä ja jotka käyttävät tehtyjä investointeja täysin ja tehokkaasti hyväksi. Tosin sanoen : toimenpiteitä, – on määriteltävä yleiset ja erityiset tavoitteet, joita yhdistää laajempi kehys; – on asetettava tietty aikataulu tavoitteiden saavuttami- selle; – on varattava mahdollisuus korjaaviin toimenpiteisiin toteutusvaiheen aikana; – on kehitettävä keinoja käyttää näiden toimien tuloksia hyväksi suunniteltaessa hankkeita, joilla on uusia, entistä kunnianhimoisempia tavoitteita. TSK kannattaa komission ehdotusta luoda 3. 7. 5. ”yhteinen toiminta-, koordinointi- ja seurantakehys”, jossa ”määritellään tavoitteet, toimenpidetyypit, yhtei- set ja kokeilutoimet sekä hyviksi osoittautuneiden käytäntöjen seuraaminen”. Komitea haluaa kuitenkin (1) KOM(95) 590 lopull. sekä KOM(97) 256 lopull. (2) Tämä järjestelmä olisi samankaltainen Yhdysvalloissa kehitetyn ”intensiiviopetuksen” järjestelmän kanssa. Järjestelmän tavoitteena on estää lasten syrjäytyminen opetuksesta ja oppimisesta varhaisessa vaiheessa. Tällainen syrjäytyminen – joka aina ei ole totaalista – on tulosta monien lasten usein koulunkäynnin alkuvaiheessa kohtaa- mista vaikeuksista integroitua koulujärjestelmään. Monis- ta syistä johtuvia sopeutumisvaikeuksia pyritään hoita- maan kouluapujärjestelmällä, johon kuuluvat ongelman diagnoosi, sopivien opetusmenetelmien etsiminen sekä osittainen tai täydellinen yksityisopetus. Kouluapujärjes- telmää suositetaan käytettäväksi olemassa olevan koulujär- jestelmän sisällä, normaalin aikataulun puitteissa tai sen ulkopuolella, käyttäen erityiskoulutuksen saaneita asian- tuntijoita. Heikkojen oppilaiden lisäksi järjestelmää voitai- siin soveltaa myös sellaisiin oppilaisiin, joiden lahjakkuus opinnoissa on heidän ikäluokkaansa korkeampi ja joiden tästä syystä on vaikea sopeutua kouluympäristöön. Eurooppalaisen koulutusalueen onnistunut to- 3. 8. 1. teuttaminen ja siten nykyaikaisen, tehokkaan eurooppa- laisen koulutusjärjestelmän rakentaminen riippuu komi- tean näkemyksen mukaan näihin tavoitteisiin varatuista taloudellisista resursseista. Komitean mielestä nykyiset koulutus- ja nuorisopolitiikkaan suunnatut varat ovat riittämättömät suhteessa niiden ongelmien laajuuteen ja vakavuuteen, joihin mainituilla toiminnoilla odotetaan löydettävän vastauksia. Siksi TSK kehottaa komissiota ja muita yhteisön toimielimiä arvioimaan uudelleen kantansa tähän kysymykseen ja tekemään viipymättä päätökset sen suuruisesta rahoituksesta, joka vastaa todellisia tarpeita. 3. 8. 2. tusten suhteen komitea esittää seuraavat huomiot: Toimien rahoitusta koskevien komission ehdo- – Komitea uskoo, että kaikki osapuolet hyväksyvät täysin ajatuksen ohjelmien yhteisrahoituksesta. Ohjel- man vaikutukset jäsenvaltioissa riippuvat kuitenkin sekä ohjelman soveltamisalueesta että yhteisön tarjo- aman rahoituksen määrästä. Tämä merkitsee sitä, että mikäli yhteisön antama rahoitus joidenkin ohjelmien kohdalla jää tietyn rajan alapuolelle, sekä ohjelmien että unionin uskottavuus joutuu kyseenalaiseksi. – Komitea korostaa, että yhteisrahoitusjärjestelmää käytetään jo tuloksellisesti keinona varmistaa, että varat käytetään nimenomaisesti tiettyjen tavoitteiden saavuttamiseen. – Komitean mielestä Agenda 2000:ssa esitetyt rakenne- politiikkaa koskevat yleistavoitteet sekä ehdotus uuden tavoite 3 -alueen luomisesta (3) ovat tärkeitä edellytyksiä uudelle lähestymistavalle koulutuksen julkisen rahoituksen turvaamiseksi. 4. Päätelmät 4. 1. Tieteen ja etenkin teknologian huima kehitys- vauhti ja osittain siitä johtuvat talouselämän ja työmark- kinoiden muutokset pakottavat Euroopan unionin vauh- dittamaan institutionaalisen rakenteensa uudenaikais- (3) Uuden tavoite 3:n on määrä auttaa jäsenvaltioita mukautta- maan ja uudenaikaistamaan koulutus- ja työllisyysjärjes- telmiään. 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 157/55 tamista ja täydentämistä. Tätä taustaa vasten komitea pitää erittäin tärkeänä komission toimia, joiden avulla pyritään ”kapitalisoimaan tietoa” muun muassa edistämällä tiedonhankinnan keinojen kehittämistä, le- vittämistä ja hyödyntämistä. Komitean mielestä komis- sion ehdotus yhteisön tuleviksi koulutusta ja nuorisoa koskeviksi toimiksi on erittäin hyvä ja ajan tarpeisiin soveltuva. Komitea kannattaa yleisesti ottaen komission 4. 2. ehdotuksen sisältöä ja oikeusperustaa. Komitea on samaa mieltä myös komission ehdottamasta aikataulus- ta, jonka mukaan menettelyt on saatettava päätökseen, jotta uudet koulutusta ja nuorisoa koskevat toimet voidaan käynnistää 1. tammikuuta 2000. Komitean seuraavassa esittämien huomautusten ja ehdotusten tarkoituksena on näin ollen ainoastaan täsmentää ja täydentää komission tiedonantoa tietyiltä osin. Komitea korostaa, kuinka tärkeä vaikutus ko- 4. 3. mission ehdottaman ”eurooppalaisen koulutusalueen” asteittaisella rakentamisella on Euroopan unionin tule- vaisuuden kannalta yleensä. Komitea huomauttaa, että ehdotus : – kiistämättä kattaa tärkeän, kansallisten koulutus- järjestelmien ulkopuolelle jäävän alueen; – auttaa koordinoimaan – perustamissopimuksen puit- teita ja rajoja kunnioittaen – jäsenvaltioiden koulutus- järjestelmiä, jotta niistä tulisi entistä tehokkaampia ja kilpailukykyisempiä sekä tiedon tuottamisen että nuorten ja muiden kansalaisten tiedon omaksumis- prosessien kannalta; yksilöllisen, – voi ”elinikäisen oppimisen ja koulutuksen” periaat- teen avulla kohottaa Euroopan kansalaiset ym- päristön ja aikakautemme asettamien vaatimusten mukaiselle poliittis- sosiaalisen dynamiikan tasolle katkaisematta heiltä yhteyttä historiaansa ja eurooppalaisen kulttuurin taustalla oleviin arvoihin. (Kyseessä on ihmiskeskei- syys, joka ei sulje ulkopuolelle vaan antaa jokaiselle mahdollisuuden olla tärkeässä osassa yhteisten asioi- den hoidossa. ) tuottavan ja 4. 4. Komitean mielestä on ensi sijassa unionin toimie- linten ja erityisesti komission tehtävä ottaa vastuu tietojen ja taitojen Euroopan rakentamisesta. Tätä näkemystä ei tule samaistaa keskittämiseen. Sitä on pidettävä jatkuvana pyrkimyksenä tukea muita saman- suuntaisia ajatuksia, joilla pyritään : – lisäämään päätöksentekomenettelyjen avoimuutta ja julkisuutta, selkiyttämään tehtyjen valintojen oikeu- tusta sekä määrittelemään entistä tarkemmin kyseessä olevat termit ja mittakaava; – lisäämään Euroopan kansalaisten ja tärkeiden toimi- joiden laadullista ja määrällistä osallistumista ohjel- mien suunnittelussa, laatimisessa ja toteuttamisessa; – luomaan entistä tiiviimpi yhteys nykyajan suurten ongelmien, erityisesti työllisyysongelman sekä koulu- tusta ja nuorisoa koskevien poliittisten valintojen ja konkreettisten toimenpiteiden välille, sekä – yksinkertaistamaan ohjelmien hallintoa käyttämällä resurssit entistä paremmin ja siten, että kansalaiset voivat osallistua ohjelmiin nykyistä laajemmin ja ilman esteitä. 4. 5. Komitea huomauttaa erityisesti, kuinka tärkeää kaikkien toimenpiteiden kannalta on parantaa perus- koulutuksen laatua sekä hyödyntää koordinoidusti kan- sallisien koulutusjärjestelmien sisältämä valtava poten- iaali. Komitea kehottaa komissiota hyödyntämään kaik- kia mahdollisia ehdotuksia ja ryhtymään tarkoin harkit- tuihin toimiin, jotta kansalliset koulutusjärjestelmät vapautuisivat takapajuisten toimintakehystensä kahleis- ta. Yksi niistä ajatuksista, joita tätä silmällä pitäen kannattaisi tutkia ja siirtää käytäntöön, on kilpailuhen- gen luominen ja tukeminen Euroopan unionissa kon- reettisten toimenpiteiden avulla oppilaitosten, koulupii- rien tai valtakunnallisten järjestelmien välillä sekä vas- taavan kilpailuhengen luominen suhteessa EU:n ulko- puolisten maiden koulutusjärjestelmiin (1). Komitea esittää komission ehdotuksista seuraa- 4. 6. vat huomiot: – Komitea on samaa mieltä komission ehdotuksista, jotka koskevat tavoitteiden määrää sekä toimien (1) On tarpeen luoda ilmapiiri, jonka avulla valtioiden koulu- tusjärjestelmät pääsevät irti tämänhetkisestä lamaannuk- sen tilastaan. Tämän vuoksi ehdotetaan sellaisten ”tiedon olympialaisten” perustamista, joissa peruskoulua käyvät tai peruskoulun jälkeistä koulutusta saavat oppilaat, koulu- tuslaitokset instituutiot ja yleisemmin koulutukselliset ja laitokset voisivat pyrkiä kunnostautumaan. Kisojen palkintona voisi olla : – tiettyihin toimiin saatava erityisrahoitus; – liikkuvuuteen liittyvät hankkeet; – apurahat; – kilpailun aiheeseen liittyvien perusrakenteiden tuke- minen. C 157/56 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 5. 98 keskittämistä. Komitea korostaa erityisesti, että vir- tuaalisesta liikkuvuudesta voi muodostua yksi niistä välineistä, joiden avulla eurooppalaisesta koulutus- alueesta voidaan rakentaa tietojen ja taitojen Eu- rooppa. – Komitean mielestä komission näkemykset toimien kehittämisestä ja niihin osallistuvien toimijoiden roo- lista ovat erittäin tärkeitä ehdotuksia työmarkkina- osapuolien välisen vuoropuhelun tulevaisuuden kan- nalta. – Komitean mielestä komissio on oikealla tiellä ottaes- saan koulutusta ja nuorisoa koskevien politiikkojen suunnittelussa huomioon laajentumisnäkymät sekä suosittaessaan uutta tapaa seurata ja koordinoida toimia juridisten välineiden avulla. Komitea painottaa kuitenkin, että erityisalat on rajattava selvästi ja selvitettävä tällä välin, mitä tarkoittaa ”Euroopan yhteinen kulttuuriperintö”. – Lopuksi komitea toteaa ohjelmien budjettiresurssei- hin ja hallintoon liittyen, että koulutusta ja nuorisoa koskeva politiikka on sijoitettava tärkeysjärjestyksen kärkeen. Komitea kannattaa tavoite 3 -alueen luomis- ta, mutta huomauttaa, että on erityisen tarkasti valvottava, että ohjelmien yhteisrahoitusjärjestelmä toimii luotettavasti ja tehokkaasti. Bryssel, 25. maaliskuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 157/57 LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Seuraavat muutosehdotukset saivat yli 25 prosenttia annetuista äänistä, mutta ne hylättiin käsittelyssä. Kohta 3. 8. 2 Poistetaan kaksi viimeistä luetelmakohtaa. Perustelu Ensimmäisestä poistettavaksi ehdotettavasta luetelmakohdasta ei käy ilmi, mitä komitea haluaa. Onko se, ettei yhteisrahoitusjärjestelmää käytetä keinona hankkia lisää yhteisön rahoitusta, hyvä vai huono asia? Toinen poistettavaksi esitetty luetelmakohta koskee ehdotuksia rakennerahastojen uusiksi tavoite 3 -alueiksi. Tässä asiassa meidän on odotettava rakennerahastoista valmisteltavassa lausunnossa esitettävää näkemystä. Sitä paitsi julkinen rahoitus voidaan varmistaa yhteisön eikä rakennerahastojen toimin. A¨ änestyksen tulos Jaa-ääniä: 22, ei-a¨a¨niä: 37, tyhjiä: 11. Kohta 4. 5 Korvataan viimeisessä virkkeessä ilmaus ”kilpailuhengen luominen” seuraavasti: ”Yksi niistä ajatuksista, joita tätä silmällä pitäen kannattaisi tutkia ja siirtää käytäntöön, on kokemusten vaihdon lisääminen ja tukeminen Euroopan unionissa– –” Perustelu Oppilaitosten, koulupiirien ja jäsenvaltioiden koulujärjestelmien välinen kilpailu ei tässä yhteydessä ole paikallaan. Totisessa kilpailussa muut seikat hukkuvat tehokuuden alle. Jäsenvaltion koulujärjestelmää ei voi korvata toisella. Onkin luotava mahdollisuus oppia toisiltamme ja siten tehostaa kaikkien koulujärjestelmiä. A¨ änestyksen tulos Jaa-ääniä: 29, ei-ääniä: 38, tyhjiä: 2


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 82/714/EEG av den 4 oktober 1982 om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart"

eurovoc_concepts:
harmonisation of standards
inland waterway shipping
maritime safety
technical standard
technological change

text: 25. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 157/17 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 82/714/EEG av den 4 oktober 1982 om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart” (98/C 157/05) Den 2 februari 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 75 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovanna¨mnda förslag. Sektionen för transport och kommunikation, som ansvarat för kommitténs arbete i frågan, antog sitt yttrande den 11 mars 1998. Föredragande var Dethmer H. Kielman. Vid sin 353:e plenarsession den 25-26 mars 1998 (sammanträdet den 25 mars 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 101 röster för, 1 emot och 2 nedlagda röster. 1. Kommissionens förslag 1. 1. Det främsta syftet med detta förslag är att uppdatera direktiv 82/714/EEG av den 4 oktober 1982 i enlighet med den tekniska utvecklingen för att förbättra säkerheten och uppmuntra inlandssjöfarten som utgör ett mycket miljövänligt transportsätt. 1. 2. Fartygen i inlandssjöfart lyder för närvarande under olika bestämmelser vad gäller tekniska krav, nämligen följande: 1. 2. 1. Den reviderade konventionen för inspektion av fartyg i inlandssjöfart på Rhen av den 1 januari 1995, de s. k. Rhenreglerna, antagen av Centralkommissionen för Rhensjöfarten (CCNR). Den gäller fartyg i trafik på de vattenvägar som omfattas av den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen (Mannheimkonven- tionen) från 1868 och är juridiskt bindande för de länder som har undertecknat den (Belgien, Frankrike, Tyskland, Nederländerna och Schweiz). 1. 2. 2. Rådets direktiv 82/714/EEG av den 4 oktober 1982. Detta direktiv är självfallet bindande för medlems- staterna i EU och måste införas i nationell lagstiftning. De medlemsstaterna som har inre vattenvägar utan anslutning till det internationella nätet kan befria fartyg på dessa vattenvägar från kraven i direktivet. Det internationella vattenvägnätet sträcker sig bara över sex medlemsstater, nämligen Belgien, Frankrike, Luxem- burg, Nederländerna, Tyskland och O¨ sterrike. 1. 2. 3. Rekommendationer från FN:s ekonomiska kommission för Europa (ECE) om (likformiga) tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart. Dessa rekommen- dationer — som gäller utanför EU och anges i bilagan till resolution nr 17 (14 oktober 1981) från den huvudsakliga arbetsgruppen för inlandstrafik — är inte rättsligt bindande men kan godkännas. 1. 3. Det finns emellertid även skillnader vad gäller de tekniska nivåer som krävs i de under punkt 2. 2 nämnda bestämmelserna. Resultatet är att det finns ett internationellt vattenvägnät som sedan tillkomsten år1992 av Rhen-Main-Donau-kanalen förbinder Svarta havet med Nordsjön, men att det inte finns någon gemensam standard för fartyg som trafikerar detta nät. 1. 4. Det finns därför ett trängande behov av en uppdatering av de tekniska föreskrifterna i direktiv 82/714/EEG i enlighet med de senaste Rhenreglerna. I dessa återfinns de senaste säkerhetsstandarder som har bevisat sitt värde i praktiken. Detta är anledningen till att också ECE har antagit denna strategi. Ett antagande av gemensamma tekniska standarder kommer därför att göra det möjligt att skapa en inre marknad för transporter på inre vattenvägar. I den bifogande tabell 1 anges när de tekniska 1. 5. föreskrifterna för fartyg på inre vattenvägar efter de föreslagna ändringarna skall träda i kraft och vilken typ av inspektion som skall göras. I övergångsbestämmelser- na anges när alla fartyg skall uppfylla standarderna. Slutligen skall alla fartyg som utnyttjar de nämnda vattenvägarna inneha ett gemenskapscertifikat. Därige- nom kommer den inre marknaden att vara förverkligad. 2. Allmänna kommentarer 2. 1. När man genomfört de åtgärder som nämns ovan kommer transporterna på de inre vattenvägarna att bli säkrare, samtidigt som en sammanhängande uppsättning tekniska föreskrifter för fartyg på inre vattenvägar i EU skapas och harmonisering på alleuropeisk nivå främjas. 2. 2. Vad beträffar harmonisering på alleuropeisk nivå bör de associerade länder som har förbindelser med vattenvägnätet inom EU (Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Polen, Rumänien och Slovakien) uppfylla föreskrifterna i det ändrade direktivet. 2. 3. Detta kommer att underlätta transporter på de inre vattenvägarna och betyda att en större del av transporterna kommer att ske på vattenvägnätet, och med tanke på detta transportsätts miljövänliga karaktär kommer det att bli lättare att få kontroll över miljöpro- blemen. C 157/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 3. Särskilda kommentarer Det är viktigt att passagerarfartyg som är byggda 3. 1. för att transportera mer än 12 passagerare, samt flytande utrustning, flytande anläggningar och installationer, nu också faller inom det ändrade direktivets tillämpnings- område, i båda fallen i enlighet med de bestämmelser som anges i artikel 8. 4 i det ändrade direktivet. 3. 2. Havsgående fartyg faller utanför det ändrade direktivets tillämpningsområde, under förutsättning att de har giltiga fartygscertifikat. 3. 3. Ytterligare en viktig fördel med harmoniserade tekniska specifikationer är att sjöfarts- och andra leve- rantörsföretag inom denna bransch kommer att kunna producera för en större inre marknad och att harmonise- ringen av konkurrensvillkoren på inre vattenvägar främjas. 4. Slutsatser 4. 1. På grundval av de överväganden som nämns ovan ställer sig Ekonomiska och sociala kommittén bakom förslaget om ändring av direktiv 82/714/EEG av den 4 oktober 1982. Kommittén är medveten om den stora betydelsen av en harmonisering av transporterna på inre vattenvägar, som utgör en viktig del av transport- marknaden. 4. 2. Kommittén uppmanar kommissionen att kart- lägga vilka konsekvenser en harmonisering av transpor- terna på inre vattenvägar kommer att få. Härvid bör alla berörda parter, bl. a. samhälls- och näringslivets organisationer, få möjlighet att yttra sig. Bryssel den 25 mars 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS 25. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 157/19 BILAGA till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande TABELL I Tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart enligt förslaget till ändring av direktiv 82/714/EEG Fartygskategori Tidsperiod Typ av inspektion Nya fartyg Från 1 juli 1998 Fartyg i trafik med gemenskapscertifi- kat Från 1 juli 1998 Fullständig överensstämmelse med de tekniska föreskrifterna i bilaga 2, lik- värdiga med Rhenreglerna O¨ verensstämmelse med övergångsbe- stämmelserna i kapitel 24, nya bila- gan 2 Fartyg i trafik kölsträckta före 1 janu- ari 1970 som endast trafikerar natio- nella nät och som saknar gemenskaps- certifikat (som avses i artikel 8. 2 andra strecksatsen) Från 1 juli 1998 till Till dessa skall utfärdas certifikat där de aspekter inom vilka fartygen inte 1 januari 2005 uppfyller kraven i (den nya) bilagan anges. Dessa aspekter måste uppfylla kraven i bilaga 2 om de byts ut eller ändras Fartyg i trafik som för första gången omfattas av direktivet, nämligen pas- sagerarfartyg för över 12 personer, flytande utrustning, flytande anlägg- ningar och installationer 1 juli 1998-31 juli 2003 passagerarfartyg för och 1 juli 1998-31 juli 2008 för övriga fartyg Som ovan


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het "Actieprogramma voor de interne markt"

eurovoc_concepts:
EU Member State
action programme
national implementing measure
single market

text: 25. 5. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 157/45 Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het „Actieprogramma voor de interne markt” (98/C 157/12) Het Economisch en Sociaal Comité heeft op 30 september 1997 besloten, overeenkomstig artikel 23, lid twee, van het Reglement van Orde een advies op te stellen over het „Actieprogramma voor de interne markt”. De Afdeling voor industrie, handel, ambacht en diensten, die met de voorbereiding van de desbetreffende werkzaamheden was belast, heeft haar advies op 4 maart 1998 goedgekeurd. Rapporteur was de heer Pasotti. Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens zijn 353 Zitting (vergadering van 25 maart 1998) het volgende advies uitgebracht, dat met 76 stemmen vo´o´r en 5 stemmen tegen, bij 2 onthoudingen, is goedgekeurd. 1. Algemene opmerkingen 1. 1. Het Comité heeft met grote belangstelling, maar ook met grote bezorgdheid kennis genomen van de gegevens van de Commissie over de vooruitgang die er op het gebied van de interne markt is geboekt. Deze gegevens zijn gebaseerd op de eerste versie van het Scorebord voor de interne markt (SMS), dat in december 1997 tijdens de Europese Raad van Luxemburg is gepresenteerd. 1. 2. In zijn eerder uitgebrachte advies over dit onder- werp (1) heeft het Comité het met het oog op de voltooiing van de interne markt absoluut noodzakelijk genoemd dat alle geharmoniseerde normen nauwgezet en correct in de wetgeving van de lid-staten worden omgezet, dat er procedures voor een doeltreffende toepassing daarvan worden uitgewerkt waarbij alle betrokkenen de beschik- king krijgen over eenvoudige en efficie¨nte middelen om in beroep te gaan tegen van de norm afwijkende praktijken, en dat alle belanghebbende burgers zo volledig mogelijk worden geı¨nformeerd. 1. 3. Het belang van deze aspecten blijkt uit de strategische doelstellingen die voor het actieprogramma zijn gekozen en is onderstreept met de goedkeuring van dit programma door de Europese Raad van Amsterdam. 1. 4. Het SMS dat de Commissie halfjaarlijks wil gaan publiceren, bevat voor het eerst gemakkelijk te begrijpen essentie¨le informatie waarmee bovengenoemde aspecten beoordeeld kunnen worden en waarmee derhalve ook op een rijtje kan worden gezet wat er tegen 1999 nog gedaan moet worden om de interne markt zoveel mogelijk te verwezenlijken. 1. 5. Dit initiatief om de inspanningen van de afzon- derlijke lid-staten te observeren en daarover gegevens bekend te maken, is ook van belang om voor meer transparantie in de betrekkingen tussen de Europese partners te zorgen. Als er geschikte kanalen worden gevonden om de resultaten onder de aandacht te brengen, zal deze transparantie hopelijk leiden tot een gezonde wedijver tussen de lid-staten om hun burgers volledig van de voordelen van de interne markt te laten profiteren. Het is evenwel nog te vroeg om het effect van deze potentie¨le stimulans te kunnen inschatten. De bezorgd- heid die zich van het Comité meester maakte bij bestudering van het eerste verslag van de Commissie over haar „scorebord”, vloeit voort uit de mate waarin de lid-staten, zoals hieronder is aangegeven, achterlopen met de tenuitvoerlegging van maatregelen die zij moeten treffen om tot de voltooiing van de interne markt bij te dragen. 2. Het Scorebord voor de interne markt (SMS) Onderhavig advies is hoofdzakelijk op het SMS gericht. Dat neemt niet weg dat het Comité, via zijn eigen Waarnemingspost voor de interne markt en het opstellen van specifieke adviezen, alle maatregelen in het kader van de verwezenlijking van de interne markt op de voet volgt. 2. 1. Omzetting van richtlijnen 2. 1. 1. De eerste synthetische SMS-indicator van de geboekte vooruitgang inzake de interne markt betreft het aantal interne-marktrichtlijnen dat door alle lid-staten in nationaal recht is omgezet. Op 1 november 1997 was gemiddeld ruim 25 % hiervan nog niet overal in de Unie omgezet. Zelfs al worden uitsluitend primaire richtlijnen (d. w. z. richtlijnen die geen wijziging zijn op eerdere richtlijnen) in aanmerking genomen, dan nog verandert het cijfer nauwelijks. Ook van belang zijn de verschillen in de mate van omzetting. Zo komt het grootste deel van bovengenoemd percentage op het conto van sectoren die van belang zijn voor de verwezenlijking van de interne markt. Met name zij gewezen op de cijfers voor de sectoren vervoer (60 % van de richtlijnen nog niet omgezet), overheidsopdrachten (55 %) en intellectuele en industrie¨le eigendom (50 %). (1) Advies over de Mededeling van de Commissie aan het Europees Parlement en de Raad over het „Ontwerp- actieplan voor de interne markt” : PB C 287 van 22. 9. 1997, blz. 89. 2. 1. 2. Om dit probleem aan te pakken, is de lid-staten in het kader van het actieprogramma verzocht om vo´ o´r 1 oktober 1997 het tijdschema mee te delen van de maatregelen die gepland zijn om ervoor te zorgen dat C 157/46 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 25. 5. 98 alle richtlijnen worden omgezet. Op grond van de uit het SMS af te leiden gegevens mag verwacht worden dat, als iedere lid-staat de medegedeelde programma’s uitvoert, het wettelijk kader voor de interne markt op de beoogde datum van 1 januari 1999 voltooid zal zijn. 2. 1. 3. I. v. m. deze verwachting wijst het Comité er echter op dat volgens het SMS nog geen enkele lid-staat een volledig tijdschema heeft voorgelegd, dat meer dan 15 % van de kennisgevingen ontbreekt en dat de door de lid-staten opgegeven doelstellingen uitermate ambitieus zijn wanneer zij in het licht worden gezien van de tot op heden geregistreerde omzettingstermijnen. Deze bedra- gen in sommige gevallen, waarin bij de in de richtlijnen vastgestelde termijnen een gemiddelde vertraging van ongeveer twee jaar moet worden opgeteld, in totaal rond de vier jaar. Dergelijke termijnen zijn niet bevorder- lijk voor de hoop dat de interne markt op bevredigende wijze zal worden voltooid. Het Comité zou graag zien dat de Commissie in haar tweede scorebord-verslag duidelijk aangeeft of zij bij de lid-staten een bereidheid bespeurt om hun verplichtingen tijdig na te komen. 2. 2. Daadwerkelijke toepassing van de regelgeving en oplossing van problemen 2. 2. 1. Om de voordelen van de interne markt voor de burger concreet toegankelijk te maken, moet er evenwel meer gebeuren dan alleen maar het doorvoeren van wetswijzigingen om de interne-marktregels van de EU in de nationale wetgeving om te zetten. Thans hebben vrijwel alle lid-staten eigen coördinatiecentra aangewezen en voorlichtingscentra opgericht waar on- dernemingen en burgers terecht kunnen met vragen over de interne markt — waarbij het volgens de Commissie de uitdaging is om dit zo` te doen dat de informatie nu ook tot deze laatsten doorsijpelt — en hebben zij de Commissie hiervan in kennis gesteld. Maar uit het SMS-hoofdstuk over tenuitvoerlegging van wetgeving en probleemoplossing blijkt dat nog maar weinig lid-staten ook op het gebied van structuren en procedures voor de toepassing van de interne-marktwetgeving spijkers met koppen hebben geslagen. 2. 2. 2. Het Comité acht dit laatste punt van groot belang. Zijns inziens illustreert dit namelijk dat de lid-staten nog onvoldoende actie ondernemen om de problemen op te lossen die burgers en bedrijven bij het benutten van de mogelijkheden van de interne markt ondervinden. 2. 2. 3. Verder is het Comité het met de Commissie eens dat de lid-staten gevolg moeten geven aan de kennisgevingen en dat ze hun eigen informatie op elkaar moeten afstemmen in een operationeel netwerk waarmee de moeilijkheden in eerste instantie bilateraal kunnen worden verholpen. Verontrustend is dat de lid-staten, in gevallen 2. 2. 4. waarin de Commissie overeenkomstig artikel 169 van het Verdrag moet optreden, gemiddeld pas na een termijn van het dubbele van de zestig dagen die in de verdragsinbreukprocedure zijn vastgesteld, op de tot hen gerichte aanmaningen reageren. Het is wat dit betreft zaak dat het Verdrag strikt wordt nageleefd. 2. 2. 5. Voor burgers en bedrijven hangt de geloofwaar- digheid van de politieke inspanningen van de lid-staten om de interne markt te voltooien mede af van de mate waarin er snel en concreet op belemmeringen voor de interne markt wordt gereageerd. In het ESC-advies over de Mededeling van de Commissie „Impact en doeltreffendheid van de interne markt” is er al op gewezen dat hoe kleiner het gewicht van de betrokken actoren is, hoe groter de belemmeringen zijn. 2. 2. 6. In dit verband vindt het Comité het bijzonder veelzeggend dat uit het onderzoek is gebleken dat ongeveer de helft van de kleine en middelgrote onderne- mingen die formeel beroep hadden kunnen aantekenen dat niet hebben gedaan, omdat zij de procedure niet kenden of omdat ze deze te duur of te gecompliceerd vonden. Meer dan 80 % van deze bedrijven meende dat de verwachte resultaten niet zouden opwegen tegen de te leveren inspanningen. 2. 2. 7. Hieruit blijkt dat de verwezenlijking van de interne markt doorzichtiger moet worden, onder meer door de rechtstreekse voorlichting aan de burgers te intensiveren, zoals in het Citizens first-initiatief is gepland. Daarmee alleen echter is het probleem van de traagheid van het administratieve aanpassingsproces van de lid-staten niet opgelost. 2. 2. 8. Het Comité neemt akte van het voorstel voor een verordening van de Raad (1) waarmee de Commissie er bij een lid-staat op aan kan dringen de nodige maatregelen te nemen indien er zich in die lid-staat duidelijke schendingen van het recht op het vrije verkeer van goederen voordoen. Een dergelijk optreden van de Commissie mag evenwel geef afbreuk doen aan de werknemers- en vakbondsrechten. 2. 3. Tenuitvoerlegging van het actieprogramma 2. 3. 1. S t r a t e g i s c h e d o e l s t e l l i n g 1 : D o e l - t r e f f e n d e r r e g e l g e v i n g 2. 3. 1. 1. Het Comité vindt het met name zorgwekkend dat grote acties die als noodzakelijk werden bestempeld om de interne markt op een bevredigende wijze te voltooien, bijvoorbeeld op het gebied van de markt voor overheidsopdrachten en Europese normalisatie, pas op de plaats maken. Het Comité zou graag zien dat de Commissie in haar volgende „scorebord” vollediger verslag uitbrengt van de vooruitgang op deze gebieden. 2. 3. 2. S t r a t e g i s c h e d o e l s t e l l i n g 2 : O p - v o o r n a a m s t e h e f f i n g d e m a r k t v e r s t o r i n g e n v a n 2. 3. 2. 1. Vraagstukken inzake fiscaal beleid zijn com- plex en liggen gevoelig, maar wanneer het over marktver- (1) Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad tot instelling van een mechanisme voor optreden van de Commissie ter opheffing van bepaalde handelsbelem- meringen. 25. 5. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 157/47 storingen gaat, zijn zij van essentieel belang. De in het actieprogramma voorgestelde maatregelen op het gebied van marktverstoringen zijn hoofdzakelijk op deze vraag- stukken — alsmede op de toepassing van de mededin- gingsregels — gericht. 2. 3. 2. 2. Wanneer zich binnen de normale concurren- tieverhoudingen tussen de lid-staten gevallen van schade- lijke belastingconcurrentie voordoen, wordt de speel- ruimte van de lid-staten om de eigen belastingstelsels te herstructureren kleiner. Dit heeft aanzienlijke gevolgen voor de coördinatie van de belastingstelsels in de Europese Unie. 2. 3. 2. 3. Het Comité neemt met grote belangstelling kennis van de conclusies van de Ecofinraad van 1 decem- ber 1997 (1) betreffende een gedragscode voor de lid- staten inzake schadelijke belastingconcurrentie, een communautaire minimumoplossing voor de belasting van inkomsten uit kapitaal, en de bronbelasting op rente. 2. 3. 2. 4. Het belang van de in het actieprogramma voorgestelde maatregelen inzake indirecte belastingen wordt bevestigd door het uit de steekproefenquête gebleken feit dat ondernemingen, ongeacht hun omvang, de complexiteit van de BTW-toepassingsregels als één van de voornaamste overgebleven belemmeringen voor het vrije verkeer van goederen en diensten zien. 2. 3. 2. 5. Consensus tussen de deelnemers aan de inter- ne markt is van cruciaal belang voor het welslagen daarvan. Het Comité wil in dit verband benadrukken dat er op het gebied van belastingharmonisatie belangrijke mogelijkheden bestaan om de inspanningen van de lid-staten in positieve acties te vertalen. 2. 3. 2. 6. Wat overheidssteun betreft, is volgens het SMS zoveel vooruitgang geboekt dat het doel vrijwel bereikt is. Het Comité wil hierbij in algemene zin opmerken dat de sociaal-economische kringen de tabel over de mate van tenuitvoerlegging van het actiepro- gramma niet geheel overtuigend vinden, omdat het oordeel uitsluitend gebaseerd is op de inachtneming van de administratieve procedures, en iedere verwijzing naar volgende fases ontbreekt. 2. 3. 3. S t r a t e g i s c h e d o e l s t e l l i n g 3 : O p - b e l e m - h e f f i n g m e r i n g e n v o o r m a r k t i n t e g r a t i e s e c t o r a l e v a n 2. 3. 3. 1. Er bestaan nog steeds enkele belangrijke belemmeringen. Sommige daarvan vragen al langer om een gerichte maatregel, zoals b. v. de vastlegging van het statuut van de Europese vennootschap. Met name met het oog op een juiste omschrijving van regels ter bescherming van de mededinging in de interne markt is er in belangrijke sectoren als telecommunicatie en luchthavens nog veel werk te doen. 2. 3. 3. 2. In de van 1995 daterende Commissiemedede- ling over late betalingen, die niet — zoals in het SMS was aangekondigd — voor december 1997 geleid heeft (1) PB C 2 van 6. 1. 1998, blz. 1. tot goedkeuring van een richtlijnvoorstel, wordt met het ernstige probleem van de betalingstermijnen onvoldoen- de rekening gehouden. Het Comité had hier nochtans in zijn advies van 30 juni 1993 (2) op aangedrongen. 2. 3. 4. S t r a t e g i s c h e d o e l s t e l l i n g 4 : E e n i n t e r n e m a r k t d i e a l l e n t e n g o e d e k o m t 2. 3. 4. 1. Wat de mobiliteit van de burgers betreft, is er nog heel wat achterstallig werk aan de winkel, nl. op het gebied van de volledige afschaffing van grenscontro- les, het recht om zich blijvend in een andere lid-staat te vestigen en het recht om waar dan ook te werken. 2. 3. 4. 2. Naar aanleiding van het nog te ratificeren Verdrag van Amsterdam zouden de maatregelen die ter zake in het actieprogramma worden genoemd, opnieuw onder de loep moeten worden genomen. 2. 3. 4. 3. De Commissie wordt verzocht een Medede- ling op te stellen over de mobiliteit van de burgers en over de obstakels die deze mobiliteit in de weg staan. 2. 3. 4. 4. Het in het actieprogramma genoemde voor- stel voor een richtlijn over aanvullende pensioenen zou een van de prioriteiten moeten zijn. 2. 3. 4. 5. Zowel op dit gebied als op de andere gebieden die in onderhavig document aan de orde zijn gekomen, zou het Comité graag zien dat de EU-instellingen gebruik maken van de bijdrage die verenigingen en stichtingen tot de uitwerking van communautaire beleidsmaatregelen kunnen leveren. Het heeft hier in zijn desbetreffende advies al op gewezen. 2. 3. 5. D e i n t e r n a t i o n a l e d i m e n s i e v a n d e i n t e r n e m a r k t 2. 3. 5. 1. De interne markt kan vanzelfsprekend niet worden beschouwd als een abstract gegeven dat losstaat van de bredere economische en politieke context waarin de EU zich ontwikkelt. De verwezenlijking van de interne markt speelt in het EU-uitbreidingsproces en in de betrekkingen van de EU met de Europese Economische Ruimte, en meer in het algemeen met de andere actoren op de wereldmarkt, een centrale rol. 2. 3. 5. 2. Het Comité stelt daarom voor deze thema’s, die trouwens expliciet in het actieprogramma zijn opgenomen, in de volgende versies van het SMS apart te behandelen. 3. Uitbreiding van het onderzoeksterrein van het SMS 3. 1. Het Comité herhaalt dat het met belangstelling kennis heeft genomen van de informatie van het SMS en stemt in met het besluit van de Commissie om de (2) Advies van het ESC over het „Werkdocument van de diensten van de Commissie over de betalingstermijnen bij handelstransacties”: PB C 249 van 13. 9. 1993, blz. 21. C 157/48 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 25. 5. 98 publicatie van het SMS vergezeld te doen gaan van een onderzoek en een sectorrapport, waarmee het onderzoeksterrein in zekere zin wordt uitgebreid en meer aan de verwachtingen en behoeften van de gebruikers van de interne markt wordt voldaan. Het wil er echter wel op wijzen dat een evaluatie van een zo complex en tegelijk ook bindend programma als onderhavig actie- programma niet tot louter kwantitatieve aspecten be- perkt mag blijven. 3. 2. Kwantitatieve gegevens zijn noodzakelijk, maar voor een evaluatie van de doeltreffendheid van de geplande maatregelen is meer nodig. Het spreekt eigen- lijk voor zich — en de gegevens over de mogelijkheid om voor toepassing van de regels te zorgen zijn in dit opzicht veelzeggend — dat pas een goed beeld kan worden verkregen van het engagement van de instanties (Raad, Commissie en lid-staten) die ieder met hun eigen bevoegdheden bij de voltooiing van de interne markt zijn betrokken, wanneer een meer uitvoerige analyse wordt gemaakt van de gebruikers van de interne markt: ondernemingen, werkenden en consumenten. 3. 3. Wat de evaluatie betreft, heeft het Comité vanaf het begin van de werkzaamheden van zijn Waarnemings- post voor de interne markt, met de twee in 1994 en 1997 gehouden hoorzittingen met de sociaal-economische kringen, een benadering voorgestaan die kortweg een bottom-up-benadering genoemd kan worden en die bedoeld is als aanvulling op de top-down-benadering van de Commissie. Het Comité is van nature een uitstekende observatiepost om de behoeften van de gebruikers van de interne markt in kaart te brengen en na te gaan wat de op politiek niveau getroffen maatregelen in de praktijk voor gevolgen hebben. Integratie van beide onderzoeksterreinen draagt boven- dien bij tot het scheppen van een algemeen vertrouwens- Brussel, 25 maart 1998. klimaat dat absoluut noodzakelijk is om het integratie- proces te kunnen voltooien. In dit verband wordt er in het ESC-advies over „Het voorkomen van nieuwe belemmeringen voor de interne markt” op aangedrongen in de scoreborden van de Commissie over de omzetting van richtlijnen plaats in te ruimen voor een test waarmee kan worden nagegaan of belemmeringen ook daadwer- kelijk uit de weg zijn geruimd. 3. 4. Het Comité is voornemens deze lijn in de toekomst consequent door te trekken met eigen onafhan- kelijk onderzoek om een beeld te krijgen van kwalitatieve aspecten zoals de samenhang tussen de maatregelen van lid-staten, Raad en Commissie op de betrokken beleidsterreinen, de vooruitgang inzake eenvoudigere regelgeving en transparantie, en de effecten voor de economische groei en de werkgelegenheid. Teneinde de evaluatieverslagen van de Commissie te verbeteren, doet het Comité de volgende aanbevelingen: — De indicatoren van het scorebord zouden moeten worden aangevuld met nadere vergelijkende infor- matie over de ontwikkeling, op Europees en natio- naal niveau, van technische voorschriften, normen en octrooien, en bovendien ook met gegevens over de ontwikkeling van het percentage van de voor concurrentie openstaande overheidsopdrachten die daadwerkelijk door bedrijven uit een andere lid-staat in de wacht zijn gesleept. — Gelijktijdig met het scorebord zouden gegevens gepubliceerd moeten worden over de ontwikkeling van de interne markt in sociaal en economisch opzicht, met name over de ontwikkeling van de economische groei, de werkgelegenheid, de mobili- teit van personen, de handel binnen de Gemeenschap en die met derde landen, en transnationale investe- ringen. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité T. JENKINS


title: Proposal for a Council Decision authorising the Kingdom of Spain to apply a measure derogating from Articles 2 and 28A(1) of the Sixth Council Directive (77/388/EEC) of 17 May 1977 on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes

eurovoc_concepts:
Spain
VAT
derogation from EU law
tax harmonisation
waste

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 26. 03. 1998 COM(1998) 184 final Proposal for a COUNCIL DECISION authorising the Kingdom of Spain to apply a measure derogating from Articles 2 and 28a(l) of the Sixth Council Directive (77/388/EEC) of 17 May 1977 on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM By letter registered with the Secretariat-General of the Commission on 23 January 1998, the Spanish Government requested authorisation- under Article 27 of the Sixth Council Directive (77/388/EEC) of 17 May 1977 on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes: common system of value added tax, uniform basis for assessment1 - to apply a special measure as regards trade in used and waste materials. In accordance with Article 27(3) of the Sixth Directive, the other Member States were informed of the Spanish request by letter dated 18 February 1998. The special measure that Spain intends to introduce contains the following provisions. - exemption from value added tax of the supply and intra-Community acquisition of used and waste materials, in the case only of taxable persons whose sales of ferrous metals in the previous year were worth not more than PTA 200 million or whose sales of waste paper, board or glass were worth not more than PTA 50 million. In addition, the exemption for non-ferrous metals would apply regardless of the quantities involved. If the above limits are exceeded during the current year, the exemption ceases to apply from the time when the limits are exceeded; - taxable persons whose transactions are exempt under the above paragraph can be authorised to pay the VAT on their supplies and intra-Community acquisitions of used and waste materials. According to the Spanish Government, the purpose of the measure is to simplify the charging of tax in this sector and to combat tax fraud. In this connection, the Spanish Government would point out that many of the administrative provisions applicable to this sector are inadequate, that invoicing is often seriously deficient, that the traders concerned - i. e. smaller traders, who are difficult to trace and investigate - often do not pay the VAT due and that major practical difficulties arise in the course of collection. Under the first provision referred to above, small traders in used and waste materials other than non-ferrous metals, whose turnover does not exceed the thresholds laid down on the basis of goods sold, need not pay value added tax on sales of the goods in question or show it on their invoices. 1 OJ No L 145, 13. 6. 1977, p. 1, as last amended by Directive 96/95/EC (OJ No L 338, 28. 12. 1996, p. 89). The purpose of determining the thresholds on the basis of products is to prevent the exemption from also applying to large traders. Traders in non-ferrous metals may qualify for the exemption even if their total turnover exceeds PTA 200 million, the reason being that, since non-ferrous metals are normally traded at appreciably higher prices than other used and waste materials, the threshold would be reached relatively quickly in the case of trade in non-ferrous metals. The taxable persons concerned will not have to pay VAT on their intra-Community acquisitions, which means that the corresponding intra-Community supplies will have to be taxed in the country of origin. Traders are not entitled to deduct input tax in respect of the transactions exempted under this measure. Under the second provision, traders in used and waste materials who in principle should be exempt may seek authorisation for making their transactions subject to VAT and hence for exercising the right to deduct input tax. Making this exception subject to authorisation will provide a strong enough guarantee that taxable persons will discharge their tax obligations. What is more, the fact that being subject to tax supervision is 'rewarded" by the right to deduct input tax should help to make traders more willing to pay the tax. The Commission considers that exemption of the supplies and intra-Community acquisitions effected by small firms both simplifies matters and helps to combat fraud since a category of taxable persons where checks and efforts at collection would be disproportionate to the revenue generated can be excluded from the VAT system. The specific rules on supplies and intra-Community acquisitions of non-ferrous scrap metals are justified because they provide a secure basis for transactions involving a greater risk of fraud on account of the value of the materials in question. Giving taxable persons the option of applying to the authorities in order to make their - in principle exempt - transactions subject to VAT ensures improved monitoring by the authorities. Consequently, the Commission considers that the Kingdom of Spain may be authorised to apply the proposed derogation until 31 December 2000. On 10 July 1996 the Commission adopted a work programme for the phased introduction of a common system of VAT. 2 It therefore seems appropriate to allow implementation of the proposed measure only until 31 December 2000, so that an assessment can then be made of its compatibility with the approach developed within the framework of the new common system of VAT. COM(96) 328 final, 22. 7. 1996. Proposal for a COUNCIL DECISION authorising the Kingdom of Spain to apply a measure derogating from Articles 2 and 28a(l) of the Sixth Council Directive (77/388/EEC) of 17 May 1977 on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to the Sixth Council Directive (77/388/EEC) of 17 May 1977 on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes: common system of value added tax, uniform basis for assessment,3 and in particular Article 27 thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Whereas, pursuant to Article 27(1) of Directive 77/388/EEC, the Council, acting unanimously on a proposal from the Commission, may authorise any Member State to introduce special measures for derogation from that Directive in order to simplify the procedure for charging the tax or to prevent certain types of tax evasion and avoidance; Whereas, by letter registered with the Secretariat-General of the Commission on 23 January 1998, the Kingdom of Spain requested authorisation to introduce a measure derogating from Articles 2 and 28a(l) of Directive 77/388/EEC; Whereas, in accordance with Article 27(3) of that Directive, the other Member States were informed on 18 February 1998 of the request submitted by the Kingdom of Spain; Whereas the first purpose of the special measure is to exempt the supply and intra-Community acquisition of used and waste materials consisting of glass, paper and board, in the case of taxable persons whose sales of such products in the previous year were worth not more than PTA 50 million; OJ No L 145, 13. 6 1977, p. 1, as last amended by Directive 96/95/EC (OJ No L 338, 28. 12. 1996, p. 89). Whereas the second purpose of the measure is to exempt the supply and intra-Community acquisition of used and waste material consisting of ferrous metals, in the case of taxable persons whose sales of such products in the previous year were worth not more than PTA 200 million; Whereas the third purpose of the measure is to exempt the supply and intra-Community acquisition of non-ferrous metals, irrespective of the turnover for sales of such goods; Whereas traders are not entitled to deduct VAT in respect of transactions exempted under these special measures; Whereas the taxable persons whose transactions are covered by the above exemptions may, subject to the conditions laid down by the Kingdom of Spain, be authorised not to apply that measure to their transactions; Whereas this measure both simplifies matters and helps to combat fraud since a category of taxable persons where checks and efforts at collection would be disproportionate to the revenue generated can be excluded from the VAT system; Whereas, consequently, the special measure satisfies the conditions laid down in Article 27 of the Sixth Directive; Whereas the Commission adopted on 10 July 1996 a work programme, together with a timetable, for the phased introduction of a common system of VAT for the single market;4 Whereas authorisation is being granted until 31 December 2000 so that an assessment can then be made of the compatibility of the measure with the overall approach adopted for the new common system of VAT; Whereas this derogation will have no impact on the European Communities' own resources accruing from VAT, HAS ADOPTED THIS DECISION: COM(96) 328 final, 22. 7. 1996. Article J The Kingdom of Spain is hereby authorised until 31 December 2000 to apply a special measure for the taxation of used and waste materials that contains provisions derogating from the Sixth Council Directive (77/388/EEC) of 17 May 1977. The provisions in question are laid down in Articles 2, 3 and 4 below. Article 2 By way of derogation from Article 2(1) of the Sixth Directive (77/388/EEC), the following shall be exempt from VAT: - the supply of used and waste materials consisting of paper, board or glass, in the case of taxable persons whose sales of such products in the previous year were worth not more than PTA 50 million - the supply of used and waste materials consisting of ferrous metals, in the case of taxable persons whose sales of such products in the previous year were worth not more than PTA 200 million; - the supply of non-ferrous metals. Article 3 By way of derogation from Article 28a(l)(a) of the Sixth Directive (77/388/EEC), the following shall be exempt from VAT: - the intra-Community acquisition of used and waste materials consisting of paper, board or glass, in the case of taxable persons whose sales of such products in the previous year were worth not more than PTA 50 million; - the intra-Community acquisition of used and waste materials consisting of ferrous metals, in the case of taxable persons whose sales of such products in the previous year were worth not more than PTA 200 million; - the intra-Community acquisition of non-ferrous metals. Article 4 Taxable persons whose transactions are covered by the exemptions laid down by the special measure may, subject to the conditions laid down by the Kingdom of Spain, be authorised not to apply that measure to their transactions. This Decision is addressed to the Kingdom of Spain. Article 5 Done at Brussels, For the Council, The President ISSN 0254-1475 COM(98) 184 final DOCUMENTS EN 09 10 06 Catalogue number : CB-CO-98-199-EN-C ISBN 92-78-32566-X Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg


title: Verordnung (EG) Nr. 669/98 der Kommission vom 25. März 1998 betreffend die Festsetzung der Höchstbeträge der Erstattungen bei der Ausfuhr von Olivenöl für die 9. Teilausschreibung im Rahmen der mit der Verordnung (EG) Nr. 1978/97 eröffneten Dauerausschreibung

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil

formats: pdf print

text: L 93/16 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 26. 3. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 669/98 DER KOMMISSION vom 25. M(cid:132)rz 1998 betreffend die Festsetzung der H(cid:148)chstbetr(cid:132)ge der Erstattungen bei der Ausfuhr von Oliven(cid:148)l f(cid:129)r die 9. Teilausschreibung im Rahmen der mit der Verordnung (EG) Nr. 1978/97 er(cid:148)ffneten Dauerausschreibung DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung Nr. 136/66/EWG des Rates vom 22. September 1966 (cid:129)ber die Errichtung einer gemeinsamen Marktorganisation f(cid:129)r Fette (1), zuletzt ge(cid:132)n- dert durch die Verordnung (EG) Nr. 1581/96 (2), insbeson- dere auf Artikel 3, Zuschlag erhalten, deren Angebot dem H(cid:148)chstbetrag der Ausfuhrerstattung entspricht oder darunter liegt. Die Anwendung dieser Vorschriften f(cid:129)hrt zur Festsetzung der im Anhang genannten H(cid:148)chstbetr(cid:132)ge der Ausfuhrer- stattung. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Fette (cid:190) in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Mit der Verordnung (EG) Nr. 1978/97 der Kommis- sion (3) wurde eine Dauerausschreibung f(cid:129)r die Festset- zung der Erstattungen bei der Ausfuhr von Oliven(cid:148)l er(cid:148)ffnet. Gem(cid:132)ß Artikel 6 der Verordnung (EG) Nr. 1978/97 wird unter Ber(cid:129)cksichtigung insbesondere der Lage und der voraussichtlichen Entwicklung des Oliven(cid:148)lmarkts in der Gemeinschaft sowie des Weltmarkts und auf der Grund- lage der eingegangenen Angebote ein H(cid:148)chstbetrag der Ausfuhrerstattung festgesetzt, wobei die Bieter den Artikel 1 Die H(cid:148)chstbetr(cid:132)ge der Erstattungen bei der Ausfuhr von Oliven(cid:148)l f(cid:129)r die 9. Teilausschreibung im Rahmen der mit der Verordnung (EG) Nr. 1978/97 er(cid:148)ffneten Daueraus- schreibung werden auf der Grundlage der im Anhang bis 23. M(cid:132)rz 1998 eingereichten Angebote festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 26. M(cid:132)rz 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 25. M(cid:132)rz 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. 172 vom 30. 9. 1966, S. 3025/66. (2) ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 11. (3) ABl. L 278 vom 11. 10. 1997, S. 7. 26. 3. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 93/17 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 25. M(cid:132)rz 1998 betreffend die Festsetzung der H(cid:148)chst- betr(cid:132)ge der Erstattungen bei der Ausfuhr von Oliven(cid:148)l f(cid:129)r die 9. Teilausschreibung im Rahmen der mit der Verordnung (EG) Nr. 1978/97 er(cid:148)ffneten Dauerausschreibung Erzeugniscode Erstattungsbetrag (ECU/100 kg) 1509 10 90 9100 1509 10 90 9900 1509 90 00 9100 1509 90 00 9900 1510 00 90 9100 1510 00 90 9900 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) NB: Die die Erzeugnisse betreffenden Codes sowie die Verweisungen und Fußnoten sind durch die ge(cid:132)nderte Verordnung (EWG) Nr. 3846/87 der Kommission bestimmt


title: Kommissionens förordning (EG) nr 668/98 av den 25 mars 1998 om ny fördelning av importrättigheter enligt förordning (EG) nr 1006/97 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för import av fryst nötkött avsett för bearbetning

eurovoc_concepts:
CCT duties
beef
frozen product
import
meat processing industry
tariff quota

text: 26. 3. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 93/15 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 668/98 av den 25 mars 1998 om ny f(cid:148)rdelning av importr(cid:132)ttigheter enligt f(cid:148)rordning (EG) nr 1006/97 om (cid:148)ppnande och f(cid:148)rvaltning av tullkvoter f(cid:148)r import av fryst n(cid:148)tk(cid:148)tt avsett f(cid:148)r bearbetning EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1006/97 av den 4 juni 1997 om (cid:148)ppnande och f(cid:148)rvaltning av tullkvoter f(cid:148)r import av fryst n(cid:148)tk(cid:148)tt avsett f(cid:148)r bearbet- ning (1 juli 1997–30 juni 1998) (1), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rord- ning (EG) nr 260/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 6. 2 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I f(cid:148)rordning (EG) nr 1006/97 f(cid:148)reskrivs f(cid:148)r perioden 1 juli 1997–30 juni 1998 (cid:148)ppnande och f(cid:148)rvaltning av en tull- kvot p(cid:134) 50 700 ton fryst n(cid:148)tk(cid:148)tt avsett f(cid:148)r bearbetning. I artikel 6 i n(cid:132)mnda f(cid:148)rordning fastst(cid:132)lls en ny f(cid:148)rdelning av oanv(cid:132)nda importr(cid:132)ttigheter med h(cid:132)nsyn till det eventu- ella utnyttjandet av av importr(cid:132)ttigheter februari 1998 n(cid:132)r det g(cid:132)ller A-produkter respektive B- produkter. f(cid:148)re slutet H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. De kvantiteter som anges i artikel 6. 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1006/97 skall totalt uppg(cid:134) till 29 322 ton. 2. Den uppdelning som avses i artikel 6. 2 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1006/97 skall g(cid:148)ras enligt f(cid:148)ljande: — 29 000 ton f(cid:148)r A-produkter, — 322 ton f(cid:148)r B-produkter. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 25 mars 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 145, 5. 6. 1997, s. 10. (2) EGT L 25, 31. 1. 1998, s. 42