title: Neuvoston asetukseksi (EY) kalastusalan rakenteellisista toimenpiteistä

eurovoc_concepts:
EAGGF
Structural Funds
operation of the Institutions
structural policy

formats: html pdf print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •ft •ft ft ft ft ift •ft ft tf Bryssel, 18. 03. 1998 KOM(1998) 131 lopull. 98/0090 (AVC) 98/0114 (SYN) 98/0115 (SYN) 98/0116 (CNS) Ehdotukset NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) Euroopan aluekehitysrahastosta NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) Euroopan sosiaalirahastosta NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) kalastusalan rakenteellisista toimenpiteistä (komission esittämät) RAKENNERAHASTOUUDISTUS Rakenne Johdanto: asetusten tarkistamisen tarve Ensimmäinen osa: Rakennerahastouudistuksen poliittiset menettelyt A. Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden poliittisesti ensisijainen asema B. Yhteisön rakennepolitiikan toimintalinjat C. Vastuun selkeä jakaminen 1. Syvennetty ja laajennettu kumppanuus 2. Uudelleen määritelty komission vastuu 3. Jäsenvaltioiden kattavampi vastuu D. Tasapainotetut ehdotukset 1. Rakennerahastojen keskitetympi toiminta 2. Yhtenäistetty strateginen ohjelmatyö 3. Hajautetut ja yksinkertaisemmat tukitoimet 4. Tehokkaampi ja paremmin valvottu seuranta E. Rakennerahastoasetusten rakenne 1. Oikeusperusta 2. Säännösten uusi rakenne Toinen osa: rakennerahastoja koskeva yleisasetus A. Yleinen keskittämispyrkimys 1. Ensisijaisten tavoitteiden rajattu määrä a) Kolme tavoitetta b) Yhteisöaloitteet 2. Tehokkaampi keskittäminen a) Aihekohtainen keskittäminen b) Asteittainen maantieteellinen keskittäminen c) Rahoituksen keskittäminen B. Yksinkertaistettuja hajautettu toimintatapa 1. Tehtävien ja vastuun selkeämpi jakaminen laajennetussa ja syvennetyssä kumppanuudessa 2. Yhtenäistetty strateginen ohjelmatyö 3. Hajautettu ohjelmatyö 4. Vastuullinen ja avoin seuranta 5. Komission toteuttama yksinkertaisempi ja vaativampi varainhoito 6. Yhteisöaloitteita koskevat erityiset säännöt C. Vahvistettu tehokkuus 1. Neuvoteltu täydentävyys 2. Paremmin määritelty menojen tukikelpoisuus 3. Uusien rahoitusjärjestelyjen tehokkaampi kehittely 4. Arvioinnin täysimääräinen integroiminen 5. Uusi tehokkuuden väline: suoritusvaraus 6. Neuvoa-antavien ja hallintokomiteoiden tehtävä D. Parannettu valvonta 1. Luotettavat valvontajärjestelmät 2. Operationaaliset rahoituskorjaukset Kolmas osa: kustakin rahastosta annettavat asetukset A. EAKR B. ESR C. EMOTR:sta myönnettävä tuki maaseudun kehittämiseen D. Kalastusalan rakenteellisista toimenpiteistä annettava asetus Perustelut Johdanto: Asetusten tarkistamisen tarve Vuonna 1988 toteutetusta rakennerahastouudistuksesta on kulunut lähes kymmenen vuotta. Vuonna 1993 tehtiin päätös niiden oikeudellisen kehyksen mukauttamisesta, jonka tavoitteena oli kuitenkin pikemminkin vakauttaa ja parantaa vuonna 1988 luotuja ilman uusia yksityiskohtaisia arvioita. toista perustavanlaatuista uudistusta rakenteita kuin valmistella Tähän lopputulokseen johon komissio päätyi marraskuussa 1996 taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan ensimmäisen kertomuksen perusteella. Sen avulla oli mahdollista tehdä päätelmiä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tilanteesta ja kehittymisestä sekä rakennepolitiikkojen vaikutuksesta siihen. Komissio ehdotti tuolloin myös ensimmäisiä toimia unionin rakennepolitiikkojen parantamiseksi. Jäsenvaltioiden väliset asukaskohtaiset tuloerot ovat pienentyneet taloudellisen ja sosiaalisen lähentymisen alalla huomattavasti viimeisen vuosikymmenen aikana. Tämä johtuu suuressa määrin neljän niin kutsutun koheesiomaan tilanteen paranemisesta, sillä niiden tulot ovat nousseet 66 prosentista 74 prosenttiin yhteisön keskiarvosta. Alueiden väliset tuloerot ovat saman ajanjakson aikana pysyneet suurelta osin ennallaan. Tavoitteeseen 1 kuuluvat vähävaraisimmat seudut muodostavat kuitenkin ryhmän, jonka tulotaso on parantunut 2,5 prosenttiyksikköä keskimääräinen asukaskohtainen - 64,6 prosentista 67,2 prosenttiin unionin keskiarvosta. Kehitys on ollut sitävastoin vähemmän suotuisaa jäsenvaltioiden sisäisten tuloerojen ja työllisyyden alalla. Ensimmäiseksi mainitut ovat kasvaneet lähes kaikissa jäsenvaltioissa. Huolimatta nettomäärältään noin seitsemän miljoonan työpaikan luomisesta vuoden 1983 jälkeen, työttömien määrä ei ole juuri vähentynyt unionissa ja työttömyysprosentteihin liittyvät alueelliset erot ovat kasvaneet voimakkaasti. Lisäksi työttömyys vaikuttaa yleensä haitallisimmin vähäosaisimpiin sosiaaliryhmiin, eli nuoriin, joista viidesosa on työttömänä, naisiin, on miesten työttömyysprosenttia huomattavasti korkeampi, ja ammattipätevyyttä vailla oleviin henkilöihin, joista puolet on ollut työttömänä yli vuoden. Näin ollen ei ole yllättävää, että suurempi joukko ihmisiä elää köyhyysrajan alapuolella. Köyhyyden lisääntyminen, joka on huolestuttavaa eurooppalaisen yhteiskunnan tulevaisuuden kannalta, on huomattavinta useissa unionin vauraimmissa ja kaupungistuneimmissa jäsenvaltioissa. joiden keskimääräinen työttömyysprosentti Amsterdamin sopimus merkitsee tässä suhteessa kehitystä, sillä siihen on sisällytetty työllisyyttä käsittelevä luku, jossa annetaan huomattava merkitys työllisyyden, kestävän kehityksen sekä miesten ja naisten tasa-arvon kehittämiselle unionissa. Yhtäläisiä toteuttamispyrkimys näkyy mahdollisuuksia puolustavan voimakkaan politiikan pyrkimyksenä ja -tuissa. yleisestirakennepolitiikoissa tämän periaatteen esittämiseen Lisäksi unionin on kohdattava maailmanlaajuistumisesta, tekniikan nopeasta kehittymisestä, talous- ja rahaliiton toteutumisesta ja laajentumisesta johtuvia suuria haasteita. Sen on myös kehitettävä kansalaisten Eurooppaa. Tässä yleistilanteessa yhteenkuuluvuutta on vahvistettava. Markkinavoimat ja yrittäjähenki ovat toki välttämättömiä uusien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi, mutta yhteisvastuullisuus ja keskinäinen tuki ovat tarpeellinen lisä, ei ainoastaan sosiaalisista syistä vaan myös kilpailukykyistä kehittymistä ja kestävää kasvua luovien työpaikkojen ja lisätulojen aikaansaamiseksi. Kehittyvän kaupankäynnin vaikutukset näkyvät niin tuettavien alueiden kuin koko unionin tasolla. tavoitteena. Tästä syystä komissio ehdotti tiedonannossaan "Agenda 2000 - kohti vahvempaa ja laajempaa unionia", että taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus säilytettäisiin ensisijaisena poliittisena heikommin kehittyneisiin maihin lisää entisestään sen tarpeellisuutta, perustamissopimuksen 130 a artiklassa tarkoitetun kehityserojen vähentämistä koskevan tärkeän päämäärän tavoittelemiseksi. Yhteenkuuluvuustavoitteen toteutumista edistetään monilla välineillä myös laajentumisen yhteydessä. Näitä välineitä ovat rakennerahastot (EAKR, ESR, EMOTR:n ohjausosasto liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline. ja KOR), koheesiorahasto laajentumisesta Suunnitelma ja Rakennerahastojen osalta komission ehdotukset nivoutuvat kolmen aiheen ympärille, jotka ovat olennaisia yleisessä budjettikurin ilmapiirissä ja joiden tavoitteena on jatkaa jäsenvaltioiden vaikeuksissa oleville alueille ja sosiaaliryhmille annettavaa tukea ja integroida jäsenyyttä hakeneet maat unioniin. Ensimmäisenä tavoitteena on säilyttää kaudella 2000-2006 taloudellinen solidaarisuus vuonna 1999 saavutettavalla tasolla eli 286,4 miljardina eurona (vuoden 1999 hintoina - tämä vastaa 275 miljardia ecua vuoden 1997 hintoina), joista nykyisille 15 jäsenvaltioille suunnattu rakennerahastojen osuus on 218,7 miljardia (vastaa 210 miljardia vuoden 1997 hintoina). Ensin mainittu summa edellyttää sitä, että 0,46 prosenttia unionin BKT:stä osoitetaan taloudellisen ja sosiaalisen yhteen kuuluvuuden tavoitteeseen. saada unioni osallistumaan Toiseksi Edinburghin Eurooppa-neuvostossa päätetty tavoite (200 miljardia ecua vuoden 1997 hintoina eli 208 miljardia vuoden 1999 hintoina kaudelle 1993-1999), heijastaa suuntausta ja muutospyrkimyksiin ottaen huomioon tarve edistää niiden talousarviota koskevia tervehdyttämistoimia. Tämä suuntaus voi tukitoimien keskittämistä tehostetaan. Keskittäminen on tarpeen, semminkin kun eräillä alueilla on edistytty huomattavasti tuen tehokkuuteen liittyvistä syistä. lähentymisen alalla sekä rakenteellisen jäsenvaltioiden alueiden kehittämis- toteutua, jos rahastojen todellisen Kolmanneksi uudistettujen rakennerahastojen toimintajärjestelmän on taattava parempi kustannus-tehokkuussuhde toiminnan yksinkertaistamisen, arvioinnin ja valvonnan myötä sen jälkeen, kun kehitysyhteistyön eri toimijoiden tehtävät on selvennetty. Nämä Agenda 2000:een esitetty yksityiskohtaisesti ehdotuksessa uudeksi rakennerahastoja koskevaksi yleisasetukseksi, asetuksella. jota erityispiirteitä käsittelevällä täydennetään kunkin suuntaviivat on nyt sisältyvät komission rahaston Ensimmäinen osa: Rakennerahastouudistuksen poliittiset menettelyt A. Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden poliittisesti ensisijainen asema Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden käsite otettiin käyttöön Euroopan yhtenäisasiakirjassa, joka oli vuoden 1988 rakennerahastouudistuksen perustana. Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa yhteenkuuluvuus määriteltiin yhdeksi Euroopan yhdentymisen kolmesta pilarista Emun ja yhtenäismarkkinoiden lisäksi. tärkeä asema, joka Amsterdamin sopimuksessa vahvistettjin yhteenkuuluvuuden vahvistui entisestään kun sopimukseen sisällytettiin työllisyyttä koskeva uusi luku, jonka mukaisesti työttömyyden torjunta on ensisijainen tavoite. Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden poliittisesti ensisijainen asema on säilytettävä, mikä edellyttää sitä koskevien pyrkimysten jatkamista. Sen merkitystä lisää entisestään suunnitelma laajentumisesta uusiin, kehitystasoltaan hyvin erilaisiin maihin. Eurooppalaista yhteenkuuluvuutta vaaditaan enemmän kuin koskaan 130 a artiklassa tarkoitetun kehityserojen vähentämistä koskevan tärkeän tavoitteen toteuttamiseksi. Yhteenkuuluvuus edistää merkittävästi unionin vakautta sekä työllisyyden ja miesten ja naisten tasa-arvon korkeaa tasoa. Rakennerahastojen toiminnan on myös edistettävä ympäristön kannalta kestävää ja kilpailukykyistä kehitystä, kestävää ja työpaikkoja luovaa ja teknistä ja mukautumiskykyistä työvoimaa, ja taattava eriarvoisuuksien poistaminen. ammattitaitoista innovaatiota, taloudellista kasvua, B. Yhteisön rakennepolitiikan toimintalinjat Kestävän taloudellisen kehityksen edellytysten vahvistaminen: kasvu, kilpailukyky ja työllisyys Rakennerahastot ovat erojen vähentämisen ja näin ollen kasvun ja työllisyyden edistämisen ensisijainen väline. Erityisesti työttömyyttä koskevien vaikutusten olisi lyhyellä ja pitkällä aikavälillä ilmettävä pääasiassa kolmella toiminta-alalla, joita ovat infrastruktuurit, henkilöresurssien kehittäminen ja tuotantoalan tukeminen. Lyhyellä aikavälillä niiden olisi kannustettava tavaroiden ja palvelujen kysyntää ja pitkällä aikavälillä parannettava henkilö- ja fyysisten resurssien sekä tuotantoympäristön välistä suhdetta ja työmarkkinoiden toimintaa. Useimpia EU:n työttömyystilanteeseen vaikuttavia politiikan aloja koskeva vastuu kuuluu kuitenkin ensisijaisesti jäsenvaltioille, joiden makrotaloudellisilla politiikoilla on määräävä vaikutus talouskasvua ja työllisyyttä suosivien olojen aikaansaamiseen. Kyseiset politiikat ovatkin johtaneet huomattaviin parannuksiin jäsenvaltioiden talouden perustekijöissä vaikeista oloista huolimatta. Tämä koskee erityisesti korkojen ja hintojen vakautta, sillä korot ovat lähentyneet viimeisten 30 vuoden aikana saavutettua alhaisinta tasoa. Useimmissa jäsenvaltioissa on toteutettu toimenpiteitä innovaation lisäämiseksi ja useampien uusien yritysten perustamiseksi sekä parantamiseksi toimenpiteiden avulla. ja kysynnän tarjonnan tasapainottamiseen työmarkkinoiden tehokkuuden tähtäävien uusien Näistä edistysaskelista huolimatta kansallisella tasolla harjoitetuilla politiikoilla on kuitenkin omat rajoituksensa. Jäsenvaltiot ovat yleisesti yhtä mieltä siitä, että alueellisella ja paikallisella tasolla on työpaikkojen luomiseen liittyvää lisäpotentiaalia, jota olisi hyödynnettävä. Tässä yhteydessä rakennerahastojen toimien tärkeimpänä tavoitteena on tukea sellaisten edellytysten luomista, joiden avulla voidaan kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden kautta taata kestävä taloudellinen kehitys. Ainoastaan tällaisten edellytysten luomisella voidaan työpaikkojen säilyttämistä ja luomista koskeva olennainen tavoite saavuttaa kokonaisuudessaan. Pk-yritysten kilpailukyvyn ja innovaation parantaminen ja niiden kehittämisen tukeminen tärkeimpien tehtävien on liityttävä suuriin Tämä merkitsee sitä, että rahastojen rakenteellisiin mukautuksiin ja pääasiassa riittämättömästä perusinfrastrukruureihin investoimisesta (lähinnä tavoite 1 -alueilla), heikosti koulutetusta työvoimasta ja teknologisen tutkimuksen vähäiseen kehittämiseen liittyvästä innovaatiokyvyn alhaisesta tasosta johtuvien erojen vähentämiseen. Tämä luo ongelmia kilpailukyvyn alalla ja estää erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä toteuttamasta tilanteen korjaamiseen tarvittavia toimia. Taloudellisen kehityksen ja työllisyyden parantamiseen tarvittava kilpailukyvyn liittyvän kehittäminen edellyttää erittäin pieneen taloudellisen riippuvuuden vähentämistä, teollisuusalan monipuolistamista perustamalla ja kehittämällä innovaatiokykyisiä pk-yrityksiä, kykyä mukautua uusiin tekniikoihin ja tuotantojärjestelmien muutoksiin sekä tehokkaampaa hallintokapasiteettia. taloudellisten alojen määrään Työllisyys: henkilöresurssien kehittäminen vahvistetaan Useissa perättäisissä Eurooppa-neuvoston ensisijaisille eurooppalainen kehys henkilöresurssien kehittämiseen tavoitteille alalla. Yhteisön ja työllisyyspolitiikat määriteltiin Amsterdamin Eurooppa-neuvostossa. Uuden työllisyyttä käsittelevän luvun hyväksymisen myötä neuvosto tunnusti, että työllisyyttä on pidettävä yhteistä etua koskevana asiana. antamissa päätelmissä tähtääville aloitteellisuuteen investoimisen työllisyyteen koskevien tulee osa yhtenäistettyä Uudella perustamissopimuksella käynnistettiin näin ollen menettely, joka antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden työllisyystilanteen vuotuiseen tarkasteluun ja kansallista suuntaviivojen mukauttamiseen. Työllisyys työllisyyspolitiikkaansa politiikasta terveen makrotalouspolitiikan harjoittamiseen, yhtenäismarkkinoiden asianmukaiseen toimintaan ja työmarkkinoiden perustavanlaatuiseen uudistukseen, joka toteutetaan määrättyjen toimintalinjojen perusteella, joista on sovittu jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa koskevissa suuntaviivoissa. Lisäksi se perustuu työllisyysasioiden järjestelmälliseen huomioon ottamiseen kaikissa yhteisön politiikoissa ja erityisesti rakennepolitiikoissa, jotka ovat voimakas väline kyseisten päämäärien tavoittelussa. lähestymistapaa, joka perustuu Rakennerahastojen on edistettävä Euroopan työllisyysstrategiaan kuuluvien neljän tavoitteen toteutumista (yrittäjähenkisyys, ammatillinen pätevyys, mukautumiskyky ja yhtäläiset mahdollisuudet); nämä tavoitteet ovat henkilöresurssien kehittämisen perustana. Ympäristö ja kestävä kehitys Kestävän ja ympäristöä kunnioittavan kehityksen periaate ja ympäristönsuojelun edellytysten sisällyttäminen muihin politiikoihin otettiin käyttöön Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa (2 artikla) ja niitä vahvistettiin entisestään Amsterdamin sopimuksessa. 1 Yleisasetusluonnoksen 1 ja 2 artiklassa, jotka liittyvät rakennerahastojen tavoitteisiin, keinoihin ja tehtäviin, säädetään näiden perustamissopimuksen periaatteiden täytäntöönpanosta rahastojen toteuttamissa toimissa. Useissa muissa tämän säädöksen artikloissa tehdään ehdotuksia rakennerahastojen osuuden lisäämiseksi kestävää kehitystä sekä ympäristön suojelua ja parantamista koskevissa tavoitteissa. on tila yksi tästä syystä ympäristön tavoitteen Kaupunkialueiden 2 tukikelpoisuusperusteista. Lisäksi suoraan ympäristösektorille, esimerkiksi ympäristön perusinfrastruktuureihin, myönnettävän rahoitustuen myötä rakennerahastot antavat suuremman merkityksen taloudellisille ja sosiaalisille toimenpidekokonaisuuksille, joilla on estävän erityisluonteensa mukaisesti todellista arvoa kestävän kehityksen alalla. Tällä tavoin ympäristöalan investoinnit sisällytettäisiin teollisuuteen, esimerkiksi uusiutuvien energiavarojen tai vettä ja energiaa koskevien säästö-, käsittely- ja kierrätystekniikoiden alalle. Näin yrityksiä myös kannustetaan noudattamaan oikeudellisia vaatimuksia. Tarkistetuista asetuksista käy ilmi, että tällaisiin seikkoihin on kiinnitettävä yhä suurempaa huomiota tukiprosentteja eriyttämällä. Lisämuutoksiin kuuluu vaatimusten tehostaminen ennakkoarvioinnin alalla, suurten hankkeiden yhteydessä vaadittavat tiedot ja ympäristöviranomaisten merkittävämpi asema ohjelmien valmistelun ja toteuttamisen alalla. Yhtäläiset mahdollisuudet Madridissa tehdyn yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan sitoumuksen mukaisesti uudessa Amsterdamin sopimuksessa ja neuvoston päätöslauselmassa2 komissiota ja jäsenvaltioita kehotetaan ponnistelemaan jatkuvasti, voimakkaasti ja määrätietoisesti, jotta naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva periaate konkretisoituisi rakennerahastojen tukemissa toimissa. Uusi 2 artikla: "Yhteisön päämääränä on. edistää taloudellisen toiminnan sopusointuista, tasapainoista ja kestävää kehitystä koko yhteisössä". Uusi 6 artikla: "Ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset on sisällytettävä. yhteisön politiikan ja toiminnan määrittelyyn ja toteuttamiseen, erityisesti kestävän kehityksen edistämiseksi. " EYVL C 386/1, 2. 12. 1996, naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien käsittelystä Euroopan rakennerahastoissa. 8 Yhteisön suuntaviivojen vahvistaminen Jotta edellä esitetyt ensisijaiset tavoitteet voitaisiin toteuttaa, ehdotetut asetukset sisältävät erityisiä säännöksiä siitä, että komissio vahvistaisi yhteisön suuntaviivat kutakin rakennerahastojen tavoitetta varten. Suuntaviivat vahvistetaan ennen kuin ja ennen ohjelmien välitarkistusta. Ne jäsenvaltiot esittelevät suunnitelmansa muodostavat yleisen poliittisen kehyksen rakennerahastojen ohjelmien laatimiselle ja niihin myöhemmin tehtäville mukautuksille. C. Vastuun selkeä jakaminen Rakennepolitiikkaa on 10 vuoden ajan toteutettu neljään periaatteeseen (keskittäminen, kumppanuus, suunnittelu, täydentävyys) nojautuvan uudistetun poliittisen menettelyn mukaisesti ja niiden perustana on voimakas taloudellinen solidaarisuus, josta säädetään kahdessa monivuotisia rahoitusnäkymiä käsittelevässä Eurooppa-neuvoston päätöksessä. Toisaalta vaikuttaa vakiinnuttamista säilyttämällä nämä neljä tärkeää ja asianmukaiseksi osoittautunutta periaatetta ja toisaalta olisi hyödynnettävä saatua kokemusta niiden toteuttamista koskevan uudistuksen käyttöönottamiseksi. Tämä parantaa niiden uskottavuutta, tehokkuutta ja selkeyttä. rakennepolitiikkojen tarpeelliselta jatkaa Uudistus nojautuu myös kumppanuusperiaatteen uudistustarpeeseen, joka puolestaan perustuu vastuun selkeämpään jakamiseen jäsenvaltioiden ja komission välillä sekä jäsenvaltioiden sisällä. On tarpeen määritellä kunkin osapuolen (valtio, alue, komissio) ja vastuualueet perustamissopimuksen 205 artiklan, jossa yhteisön talousarvion toteuttaminen uskotaan komission vastuulle, tehokkaamman soveltamisen edistämiseksi. toissijaisuusperiaatteen täytäntöönpanon parantamiseksi Näin ollen menettelyjen voimakkaaseen hajauttamiseen yksinkertaisuuteen kurinalaisuudesta, joille on tyypillistä tulosten arviointi ja tehostettu valvonta. ja niiden suurempaan liittyy vaatimus suuremmasta tehokkuudesta, avoimuudesta ja Rakennerahastojen tukemien toimien tehokkuuden parantamiseen tähtäävän viidennen periaatteen käyttöönotolla on taattava kansalaisille yhteisön rakenteellisiin tukitoimiin tarkoitettujen julkisten varojen moitteeton käyttö. 1. Syvennetty ja laajennettu kumppanuus Kumppanuusperiaate otettiin vuonna 1988 käyttöön yhtenä keinona rahastojen tehokkuuden varmistamiseksi. Tämän erityisen toimintamuodon avulla kaikki asiaankuuluvat toimijat voidaan ottaa mukaan yhteisön rahoituksen valmisteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin. Tällä tavoin on voitava varmistaa ja kehittämistä toimenpidekokonaisuuksien asianmukaisuus sekä vahvistaa näiden uskottavuutta kumppanuusperiaatteen avulla päätöksenteon tai täytäntöönpanon yhteydessä aikaansaatavan yhteisymmärryksen ansiosta. toimintasuunnitelman, toimintalinjojen koskevan Tätä kumppanuutta on luonnollisesti harjoitettava kunnioittamalla täydellisesti kunkin osapuolen toimivaltuuksia. Vielä on paljon tehtävää sekä kumppanuuden syventämiseksi että sen laajentamiseksi. Kumppanuuden syventäminen merkitsee sitä, että osapuolten olisi osallistuttava toimintaan koko rahastojen rahoitushankkeen ajan, strategioiden suunnittelusta tukitoimien tiettyihin jälkiarviointeihin. Nykyisin kumppanuus keskittyy erityisvaiheisiin, jotka ovat yleensä rajoitettuja ja joita koskevat aikataulut ovat hyvin tiukkoja. Komissio ehdottaa tähän useita merkittäviä muutoksia, joita ovat jäsenvaltioiden esittämiin esimerkiksi osapuolten suunnitelmiin tai seurantakomiteoiden tiiviimpi osallistuminen ohjelmatyötä koskeviin päätöksiin ja yhteisön tukitoimista vastaavan hallintoviranomaisen toteuttamaan arviointitoimintaan. lausuntojen liittäminen Kumppanuuden laajentaminen on toinen välttämättömyys. Vaikka erityisesti niiden jäsenvaltioiden, joissa alueisiin jakautuminen on vähäisintä, alueellisten viranomaisten välisessä yhteistoiminnassa on saavutettu merkittävää edistymistä, suuria puutteita on vielä välittömimmin asiaan liittyvien paikallisviranomaisten sekä ympäristöviranomaisten osallistumisessa ja paikan päällä toimivien asiaan eniten sitoutuneiden tai rakennerahastojen tukemia toimia täytäntöönpanevien tai elinten kuulemisessa (esim. valtiosta riippumattomat järjestöt). Eräät näistä elimistä käsittelevät lisäksi yhteisön suurimpia huolenaiheita, esimerkiksi työllisyyttä, kestävää kehitystä tai naisten ja miesten välistä tasa-arvoa. Komissio ehdottaa näin ollen näitä osapuolia koskevista selkeistä määräyksistä, joita sovellettaisiin yhteisymmärryksessä rakennerahastojen ja paikallisella luonteen säilyttämiseksi ehdotetaan kuitenkin, että kumppanuutta mukautetaan tarvittaessa sen perusteella, miten osapuolet osallistuvat tukitoimien rahoittamiseen. työmarkkinaosapuolet, paikallisyhdistykset tasolla. Tämän periaatteen puhtaasti alalla kansallisella, täytäntöönpanon toiminnallisen alueellisella 2. Uudelleen määritelty komission vastuu tehtävät rakennepolitiikan ja Komission järjestettävä liian monimutkainen, hidas ja raskas. Byrokraattisina pidettyjen menettelyjen tuoma lisäarvo asetetaan usein perustellusti kyseenalaiseksi. uudelleen. Täytäntöönpanojärjestelmästä täytäntöönpanossa on mietittävä tullut on Jäsenvaltioiden tapaan komission poliittinen vastuu on määriteltävä tarkemmin. ja määrätty epäselvyys riittämätön määrittely Nykytilanteessa vastuun kumppanuuden toteuttamisesta luo komissiolle vastuuta, jota se ei pysty kantamaan. Tämän sekaviin hallinnollisiin menettelyihin johtaneen epäselvyyden rakennepolitiikasta aiheutuneita aidosti myönteisiä ei saa antaa peittää vaikutuksia. Komission institutionaalinen ja poliittinen vastuu, unionin edun valvoja, on tästä syystä määriteltävä selkeämmin. Komission ensisijaisena tehtävänä on varmistaa, että rakennerahastojen tukitoimien tuloksilla edistetään 130 a artiklan tavoitteen eli kehityserojen vähentämisen toteutumista. Tämä vastuu perustuu myös suoraan 205 artiklaan, jossa komissiolle annetaan yleinen ja yksinomainen toimivalta toteuttaa yhteisön talousarviota. Lisäksi sen tavoitteena on varmistaa, että rahastoista rahoitetut toimet ovat yhdenmukaisia muiden perustamissopimuksen määräysten ja yhteisön politiikkojen kanssa. 10 Komission poliittinen vastuu on näin ollen ilmaistava selkeämmin ja suunnattava kohti strategista ohjelmatyötä, yhteisön toimintalinjojen noudattamista sekä seurannasta, arvioinnista ja valvonnasta saatujen tulosten varmentamista. Näiden seikkojen osalta vastuun jakaminen jäsenvaltioiden kanssa ei siis voi tulla kysymykseen. Vastuun uudelleen määrittelyn avulla on myös voitava poistaa tiettyjä epäselvyyksiä, jotka johtuvat aiemmasta kumppanuuden harjoittamisesta ja joiden perusteella komissiolle on uskottu vastuuta, jota se ei voi kantaa. Saatujen tulosten perusteella on lisäksi tehtävä johtopäätökset määrärahojen lopullisista osuuksista. Niistä ei siis enää päätettäisi ilman eri toimenpiteitä. Puolivälissä käytettävä varaus antaisi komissiolle mahdollisuuden päättää ohjelmissa edistymisen perusteella viimeisistä rahoitusosuuksista puolivälissä todettujen tulosten mukaisesti. 3. Jäsenvaltioiden kattavampi vastuu Suuremman tehokkuuden tarpeen on ilmettävä rakenteellisen kehittämisen toimintalinjojen ja yhteisön arvonlisäyksen parempana kohdentamisena. Tämänhetkinen viittaus kansallisiin tai alueellisiin kehittämisen toimintalinjoihin ei riitä takaamaan, että yhteisön osarahoitus tuottaa automaattisesti selvästi tunnistettavia tuloksia. Tästä syystä on tarpeen taata tukitoimien suurempi tehokkuus, jota mitataan konkreettisina tuloksina. Rakennerahastojen rahoitusta saavien osapuolten on tämän vuoksi kannettava vastuunsa selkeämmin. Ohjelmatyön toteuttamista koskevia valtioiden ja alueiden tehtäviä on hajautettava suuremmassa määrin. Sen sijaan niiden tulosten valvontaa, todentamista ja arviointia koskevan vastuun on oltava suurempi suhteessa komissioon. Arvioinnista ja valvonnasta tulee näin ollen rakennerahastojen hallinnon pääasiallisia välineitä. D. Tasapainotetut ehdotukset Jäsenvaltioiden ja komission välisen selkeän vastuunjaon jälkeen uudistetulla poliittisella sopimuksella on kaksi ja yksinkertaisempi ja hajautetumpi toteuttaminen suuremman tehokkuuden ja valvonnan takaavien menettelyjen avulla. tavoitetta: rakennerahastojen toiminnan keskittäminen 1. Rakennerahastojen keskitetympi toiminta Rakennerahastojen tehokkuus riippuu keskittämispyrkimyksestä, jota toteutetaan seuraavilla neljällä tasolla: keskittyminen yhteisöaloitteeseen, kolmeen ensisijaiseen tavoitteeseen ja kolmeen il keskittyminen ensisijaisiin jotka suosivat kehitystä toiminta-aloihin, koskevaa yhtenäistettyä lähestymistapaa toimien sirottelun sijasta, sekä alueellisten ja kansallisten tarpeiden että yhteisön toimintalinjojen osalta, - maantieteellinen keskittyminen, jonka avulla rakennerahastojen tukikelpoinen väestö on vuonna 2006 siirtymäkausien ansiosta 35-40 prosenttia yhteisön väestöstä verrattuna nykyiseen 51 prosenttiin, - taloudellinen keskittyminen, jonka ensisijaisena tavoitteena on edelleen aiemmantasoisen kehityksessä jälkeenjääneille alueille. rakennerahastotuen myöntäminen 2. Yhtenäistetty strateginen ohjelmatyö Jotta saataisiin aikaan kaikkien rahastoista osarahoitettujen toimien tarvittava taloudellinen tehokkuus, toimintasuunnitelmien ja kehittämisen toimintalinjojen on katettava kaikki kehittämis- tai muutostoimet. Muussa tapauksessa vaarana on se, että rahastojen tukemat toimet toteutetaan toisistaan erillään ja eri tavoin. Tämä voi vahingoittaa suuresti toimista saatavia tuloksia ja niiden vaikutusta toiminta kehitykseen. Tästä syystä ehdotetaan, että yhteisön alueellinen yhtenäistettäisiin tavoitteiden ja yhteisöaloitteiden määrää vähentämällä yhdessä aluekohtaisessa eli asianmukaisella NUTS II -tasolla. Tällä tasolla kaikkien johonkin tavoitteeseen kuuluvien rahastojen (EAKR, ESR, EMOTR ja KOR) olisi edistettävä johdonmukaisella tavalla ja yhteistoiminnassa tavoiteltujen päämäärien toteutumista. Näin ollen yhtenäistettyä lähestymistapaa, joka otettiin vuoden 1988 uudistuksessa käyttöön asteittain, on nykyisin hyödynnettävä paljon laajemmin ja järjestelmällisemmin. alueellisella ohjelmassa tasolla 3. Hajautetut ja yksinkertaisemmat tukitoimet Rahastojen jäsenvaltioiden vastuualoja. tukitoimia on yksinkertaistettava selventämällä komission ja Komissio päättää jäsenvaltioiden ehdotuksesta ja yhteistyössä niiden kanssa ohjelma-asiakirjojen toimintasuunnitelmista ja kehittämisen toimintalinjoista, ja jakaa asiaan kuuluvat rakennerahastojen määrärahat. Jäsenvaltiot ja alueet päättävät tämän perusteella ohjelmatyön toteuttamisesta sekä hallinnoivat, valvovat ja arvioivat sitä. Niiden on toimitettava komissiolle asiaa koskeva kertomus. 4. Tehokkaampi ja paremmin valvottu seuranta Komission on saatava yksinkertaistamista ja hajauttamista varten takuut unionin ja solidaarisuuspyrkimyksen mahdollisimman valvonnasta kaikilla tasoilla. toteuttamista tehokkaasta Komission, jäsenvaltioiden ja alueiden edustajat tapaavat tämän asian yhteydessä usein varmistaakseen erityisesti, että täytäntöönpanossa noudatetaan ohjelman strategisia tavoitteita j a että varainhoitoa valvotaan. 12 E. Rakennerahastoasetusten rakenne 1. Oikeusperusta Vuonna 1988 annetut ja vuonna 1993 tarkistetut asetukset perustuvat yhtenäisasiakirjaan. Sen 130 d artiklassa määrättiin, että komissio esittää kokonaisehdotuksen ("puiteasetuksen") ja 130 e artiklassa, että kutakin rahastoa varten on annettava kolme soveltamisasetusta. Näissä kahdessa artiklassa määrättiin erilaisista menettelyistä asetusten antamiseksi. Ylimääräinen soveltamisasetus, "yhteensovittamisasetus", annettiin 130 e artiklan perusteella ja "puiteasetuksen" mukaisesti. Nämä kaksi "yleistä" asetusta ovat osittain päällekkäisiä ja toisiaan toistavia. Nykyiset asetusehdotukset perustuvat Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella muutettuihin 130 dja 130 e artiklaan. Mainitussa 130 d artiklassa määrätään nykyisin, että on annettava yleisasetus, jonka tavoitteena on ensinnäkin määritellä rahastojen "tehtävät, ensisijaiset tavoitteet ja rakenteet" ja toisaalta määritellä "rahastoihin sovellettavat yleiset säännöt ja antaa säännökset, jotka ovat tarpeen rahastojen tehokkuuden turvaamiseksi ja eri rahastojen keskinäiseksi sekä rahastojen ja muiden rahoitusvälineiden yhteensovittamiseksi". Nykyisessä 130 e artiklassa määrätään yhä kutakin rahastoa koskevien säädösten antamisesta 130 d artiklasta poikkeavin menettelyin. Amsterdamin sopimuksen tultua voimaan komissio toteuttaa uusia määräyksiä varten tarvittavat mukautukset. Ehdotus sisältää kuitenkin jo nyt Amsterdamin sopimuksessa vahvistetut periaatteet, erityisesti työllisyyttä, naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia j a kestävää kehitystä koskevat ensisij aiset tavoitteet. 2. Säännösten uusi rakenne Komissio ehdottaa lainsäädännön yksinkertaisuuteen ja avoimuuteen pyrkiessään ja perustamissopimusta noudattaen, että kaksi yleisasetusta yhdistettäisiin, rahastojen erityisasetukset säilytettäisiin ja että yleisasetus ja kustakin rahastosta annetut, rahastojen erityissäännöksiin rajatut asetukset erotettaisiin selvästi toisistaan. Lisäksi KOR:stä tulee varsinainen rakennerahasto. Yleisasetuksessa määritellään näin ollen rakennerahastojen yleiset periaatteet eli rahastojen ensisijaiset tavoitteet ja tehtävät, rakenteita koskevat yleiset periaatteet, rahoitusvälineiden rahastojen rahastojen keskinäinen yhteensovittaminen, ohjelmatyötä ja tehokkuuden välineet, mukaan lukien valvonta. ja varainhoitoa koskeva menettely ja muiden sekä Kustakin rahastosta annetuissa asetuksissa käsitellään niiden omia sääntöjä, pääasiassa niiden toiminta-aloja. 13 Toinen osa; rakennerahastoja koskeva yleisasetus A. Yleinen keskittämispyrkimys 1. a) Ensisijaisten tavoitteiden rajattu määrä Kolme tavoitetta avoimuuden lisäämiseksi ehdotetaan Rakennerahastojen nykyisten tavoitteen vähentämistä kolmeen. Näistä kolmesta tavoitteesta kaksi on alueellista ja kolmas on horisontaalinen, henkilöresursseihin liittyvä. tehokkuuden seitsemän ja Kehityksessä jälkeenjääneet alueet (tavoite 1) Ensimmäisenä tavoitteena on yhä nostaa kehityksessä jälkeenjääneet alueet, joiden BKT asukasta kohden (ostovoimayksikköinä NUTS II -tasolla mitattuna) on alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, samalla tasolle muiden alueiden kanssa. Laskenta perustuu Euroopan yhteisöjen tilastotoimistosta (EUROSTAT) saataviin viimeisten kolmen vuoden lukuihin. Näille alueille olisi myönnettävä nykyistä vastaava ensisijainen asema, sillä niiden ratkaistavana on vakavimpia taloudellisiin mahdollisuuksiin, työllisyyteen, infrastruktuureihin ongelmia. Ensimmäisessä koheesiokertomuksessa vahvistettiin, että infrastruktuurien ja henkilöresurssien alalla esiintyy yhä huomattavia eroja. Vaikka erot on pienentyneet esimerkiksi televiestinnän alalla, niiden poistaminen on pitkän aikavälin prosessi siihen vaadittavien investointien määrän vuoksi. koulutustasoon työvoiman liittyviä ja Erityisen syrjäisillä alueilla (Ranskan merentakaiset departementit, Azorit, Madeira ja Kanariansaaret), joilla esiintyy hyvin paljon rakenteellisia ongelmia, on erityisasema, joka tunnustetaan perustamissopimuksen uudessa artiklassa ja pöytäkirjassa ja joka oikeuttaa ne saamaan tavoitteen 1 mukaista tukea. Ehdotetaan, että nykyiset tavoite 6 -alueet, joiden BKT asukasta kohden on alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, olisivat oikeutettuja saamaan myös tavoitteen 1 mukaista tukea. Lisäksi nykyisin tavoitteen 6 mukaisesti tukikelpoiset alueet sulautetaan tavoitteeseen 1, jolloin ne saavat oikeudenmukaista rahoituskohtelua. Näiden tukikelpoisuussääntöjen kurinalainen soveltaminen johtaa siihen, että komissio vahvistaa tavoite 1 -alueiden luettelon, joka on voimassa 7 vuotta (2000-2006), heti neuvoston annettua uudet asetukset. Komissio ilmoittikin, että tällä saadaan lisäksi aikaan se, että kehityksessä jälkeenjääneet alueet, joiden BKT asukasta kohden on pienempi kuin 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, ovat täysin yhteneväisiä jäsenvaltioiden perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti tukemien alueiden kanssa. Kaikista neljästä rakennerahastosta (EAKR, ESR, EMOTR-. n ohjausosasto ja KOR) tuetaan tavoite 1 -alueiden kehittymistä. 14 Tällä hetkellä sellaisille tavoitteen 1 mukaisesti tukikelpoisille alueille, jotka eivät tukea. enää esiinny tässä luettelossa, myönnetään asteittain rajoitetumpaa Kyseinen tuki lakkaa EAKR:n osalta 31. päivänä joulukuuta 2005, mutta sitä jatketaan 31. päivään täyttävät tavoitteen 2 tukikelpoisuusperusteet. Muille tukensa menettäville alueille maksetaan vuonna 2006 alunperin päätetyn ohjelman mukaista tukea ESR:stä, EMOTR:n ohjausosastosta ja KOR:sta. joulukuuta 2006 asti alueilla, jotka Taloudellisen ja sosiaalisen uudistamisen alueet (uusi tavoite 2) Unionin on jatkettava rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden taloudellisen ja sosiaalisen uudistamisen tukemista myös vauraimmissa jäsenvaltioissa. Tämä talouden yksipuolisuuteen liittyvä uudistamistarve koskee monenlaisia unionin alueita. Näitä ovat teollisuusalueet, maaseutu- ja kaupunkialueet tai kalastuksesta riippuvaiset alueet, joilla esiintyy sosiaalis-taloudelliseen uudistamiseen liittyviä rakenteellisia ongelmia, myös palvelujen alalla. Kuten tavoitteen 1 tapauksessa, tukea on pyrittävä keskittämään vaikeimmassa tilanteessa oleville alueille. Tämä edellyttää sitä, että komission nykyinen rooli tuen kohdentamisessa kumppanuudessa jäsenvaltioiden kanssa on säilytettävä ja noudatettava suurelta osin yksinkertaisia, avoimia ja tavoite 2 -alueille ominaisia yhteisön tukikelpoisuusperusteita. Neuvoston annettua uudet asetukset jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ehdotukset alueista, jotka kärsivät vakavimmin taloudellisista ja sosiaalisista muutoksista. Jäsenvaltioiden olisi niille osoitetun alue- ja kilpailupolitiikkaa koskevan komission ehdotettava ehdottavat myös -alueiksi tavoite 2 perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeukseen oikeutetuiksi. tiedonannon mukaan yleisesti ottaen ainoastaan joita ne alueita, Tavoitteen 2 kohdeväestö ei saisi koko kauden 2000-2006 aikana olla suurempi kuin 18 prosenttia EU:n väestöstä. Komissio vahvistaa objektiivisin perustein kunkin jäsenvaltion tukikelpoista väestöä koskevat enimmäismäärät. Sen varmistamiseksi, että kukin jäsenvaltio edistää yleisen keskittämistavoitteen toteutumista, uuden tavoitteen 2 kattavuutta voidaan suhteessa nykyisiin tavoitteisiin 2 ja 5 b pienentää vuonna 2006 enintään yhdellä kolmasosalla väestömääränä ilmaistuna, mukaan lukien tavoitteen 1 mukaista siirtymätukea saavat alueet, jotka täyttävät tavoitteen 2 tukikelpoisuusvaatimukset. Alueiden luettelo laaditaan komission ja kansallisten viranomaisten välisessä kumppanuudessa. Tavoitteeseen 2 liittyvän yhteisöllisen luonteen säilyttämiseksi erityinen merkitys annetaan jotka on NUTS III -tasolla määritelty yhteisön ensisijaisiksi tavoitteiksi komission käytössä olevien eniten yhdenmukaistettujen tilastotietojen perusteella. Puhtaasti ja yhteisöllisten maaseutualueiden väestön on oltava määrältään vähintään puolet tavoite 2 -alueen väestöstä kussakin jäsenvaltiossa, jossa tätä tavoitetta voidaan toteuttaa. perusteiden mukaisesti ja maaseutualueille, tukikelpoisten teollisuus- teollisuus- 15 Jäsenvaltiot voivat tehdä kansallista väestöä koskevan enimmäismäärän rajojen sisäpuolella myös muita, asetuksen muihin perusteisiin perustuvia ehdotuksia, myös kaupunkialueiden ja kalastuksesta riippuvaisten alueiden osalta. Näitä perusteita on sovellettava asianmukaisella maantieteellisellä tasolla. Olisi varmistettava tuen oikeudenmukainen jakautuminen erilaisten alueiden välillä. Teollisuus- ja palvelualan alueiden olisi ohjeellisesti katettava 10 prosenttia, maaseutualueiden 5 prosenttia, kaupunkialueiden 2 prosenttia ja kalastuksesta riippuvaisten alueiden 1 prosenttia unionin kokonaisväestöstä. Luettelo yhteisön tasolla vakavimmin kärsivistä alueista, josta komissio päättää, on tavoitteen 1 osalta voimassa seitsemän vuotta. Kahdesta ensimmäisestä ohjelmakaudesta saatu kokemus on osoittanut, että jäsenvaltiot eivät ole halunneet muuttaa tukikelpoisia alueita kyseisen kauden aikana. Huomattavissa vaikeuksissa olevien alueiden tilanteen korjaamiseksi ehdotetaan kuitenkin, että mahdollisuus luettelon muuttamiseen jäsenvaltion ehdotuksesta vuoden 2003 aikana säilytettäisiin alunperin päätetyn kattavuuden rajoissa. Näiden alueiden uudistamista tuetaan kolmesta rakennerahastosta (EAKR, ESR ja KOR) ja EMOTR:n tukiosastosta yhden NUTS III -tason aluekohtaisen ohjelman mukaisesti. Jotta rakennerahastojen tuella toteutettu uudistamishanke ei vakavasti häiriintyisi, EAKR:sta myönnetään 31. päivään joulukuuta 2003 asti asteittain alenevaa tukea nykyisille tavoitteiden 2 ja 5b mukaisesti tukikelpoisille alueille, jotka eivät enää täytä uuden tavoitteen 2 mukaisia tukikelpoisuusperusteita. Vuodesta 2000 alkaen näille alueille myönnetään tavoitteen 3 mukaista ESR-tukea ja EMOTR:n tukiosaston tukea osana sen koko yhteisön alueelle suunnattuja tukitoimia, mukaan lukien sen kalastuksen edistämiseen suunnatut rakenteelliset tukitoimet. Henkilöresurssien kehittäminen (uusi tavoite 3) Uuden tavoitteen 3 (ESR:n osarahoittaman) tavoitteena on tukea koulutusta, ammatillista koulutusta ja työllisyyttä koskevien politiikkojen ja järjestelmien mukauttamista ja nykyaikaistamista. Se tarjoaa rahoitusta tavoite 1- ja 2 -alueiden ulkopuolella ja takaa poliittisen viitekehyksen kaikille jäsenvaltioiden alueella toteutettaville henkilöresurssien kehittämistä koskeville toimenpiteille, alueellisia erityispiirteitä unohtamatta. Tässä yhteydessä on ensiarvoisen tärkeää taata rakennerahastojen kaikkiin kolmeen tavoitteeseen liittyvä kokonaisvaltainen lähestymistapa tehostamalla eri rahastojen tukitoimien yhteensovittamista. Henkilöresurssien kehittäminen on keskeisessä asemassa EU:n ja jäsenvaltioiden strategioissa, jotka perustuvat erityisesti tavoitteen 3 yhteydessä toteutetussa kumppanuudessa vahvistettuihin viitekehyksiin ja joita sovelletaan näin ollen tavoitteiden 1 ja 2 yhteydessä toteutettuihin lähtökohtana on Amsterdamin sopimuksen uusi työllisyysluku, Essenin Eurooppa-neuvostosta tukitoimiin. Henkilöresurssien kehittämisen 16 alkaen kehitelty eurooppalainen työllisyyttä käsittelevään lukuun perustuva uusi hanke, jonka tavoitteena on laatia työllisyyttä koskevia kansallisia toimintasuunnitelmia. työllisyysstrategia ja uuteen Tavoitteen 3 täytäntöönpanon on oltava riittävän joustavaa, jotta voitaisiin ottaa työllisyyttä koskevat politiikat, huomioon jäsenvaltioiden hyvin erilaiset menettelyt ja tarpeet. Tästä syystä ja uusien asetusten seitsemän vuoden voimassaoloaika huomioon ottaen tukikelpoiset toimenpidekokonaisuudet on määritelty suhteellisen väljästi, jotta helpotettaisiin tukitoimien ja kansallisten työllisyysstrategioiden tehokkaampaa yhteensovittamista ja varmistettaisiin, että rahoitus soveltuu kunkin jäsenvaltion ensisijaisiin tavoitteisiin ja kansallisiin ja alueellisiin politiikoihin. b. Yhteisöaloitteet - lukumäärä 13 aloitetta, tämänhetkinen Yhteisöaloitteiden jotka ovat synnyttäneet yli 400 ohjelmaa, eli yhtä paljon kuin kaikki muut rakenteelliset toimenpiteet yhteensä - on aivan liian suuri. Komissio ehdottaa seuraavaa kolmea yhteisöaloitetta: rajat ylittävä, valtioiden välinen ja alueiden välinen yhteistyö, jonka tavoitteena on edistää alueiden taloudellista kehittymistä ja kannustaa sopusointuista ja tasapainoista eurooppalaista aluesuunnittelua ja -kehitystä; maaseudun kehittäminen; valtioiden välinen yhteistyö, jonka aiheena ovat uudet menettelyt syrjinnän poistamiseksi. työmarkkinoille kaikenlaisen haittaavan pääsyä Komissio haluaa antaa näille yhteisöaloitteille seuraavan erityistehtävän: yleisen edun mukaisten toimien toteuttaminen unionin kannalta ensisijaisilla aloilla alueiden, jäsenvaltioiden, talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolten välisen kumppanuuden ansiosta. Yksinkertaistamistavoitteen mukaisesti kutakin aloitetta rahoitetaan ainoastaan yhdestä rakennerahastosta, jonka toiminta-alaa voidaan toimenpiteiden laajentaa muiden rahastojen toiminta-alalle, jos toteuttamisen kannalta tarpeen. tämä on 5 prosenttia Myöntämällä rakennerahastojen varoista näihin kolmeen yhteisöaloitteeseen mahdollistetaan merkittävien yhteisön edun mukaisten toimenpiteiden toteuttaminen, myös tavoitteiden 1 ja 2 mukaisesti tukikelpoisten alueiden ulkopuolella kahden ensimmäisen aloitteen tapauksessa. Uutta luovia toimia toteutetaan tavoitteiden 1, 2 ja 3 mukaisten tukitoimien laadun parantamisen jatkamiseksi komission aloitteesta. Niiden toteuttamisessa tutkimusten, pilottihankkeiden tai kokemusten vaihdon muodossa on otettava ja moitteettoman paremmin huomioon varainhoidon tarve. Vähiten kehittyneillä alueilla pyritään erityisesti edistämään uusien rahoitusjärjestelyjen kehittelyä ja 1 prosentti varoista käytetään yleisesti uutta tekniseen avunantoon luoviin (0,3 prosenttia). yksinkertaisuuden, (0,7 prosenttia) toimenpiteisiin avoimuuden ja 17 2. a) Tehokkaampi keskittäminen Alakohtainen keskittäminen Rakennerahastojen kokemus osoittaa, että yhteisön toiminnan on jatkossakin vastattava tuensaajien todellisia tarpeita. Täten taataan kaikkien kehittämistä tai rakenteellista uudistamista koskevien toimenpiteiden tehokkuus. Todellisen aloitteen tultava paikallisilta, alueellisilta ja kansallisilta toimijoilta. Yhteisön tuen keskittämiseksi ja sen tehokkuuden lisäämiseksi yhteisö on vahvistanut perustamissopimuksessa ja muissa yhteyksissä joukon toimintalinjoja, jotka kaikkien rahastoihin liittyvien osapuolten ja toimijoiden on otettava huomioon. toteuttamiseen on näin ollen jatkossakin toimenpiteiden Näin ollen rakennerahastoissa on pyrittävä soveltamaan suoraan ja konkreettisesti määrättyjä perustamissopimuksen 2 artiklassa esitettyjä periaatteita. Tällaisia periaatteita ovat esimerkiksi kilpailukyvyn ja uutta luovan toiminnan korkea taso, toiminnan tasapainoinen ja kestävä kehitys sekä naisten ja miesten välinen tasa- arvo. Komission yhteistyökumppaneiden ei ole aina helppoa soveltaa näitä toimintalinjoja paikan päällä toteuttamiinsa toimenpiteisiin. Tästä syystä komissio ehdottaa, että vahvistettaisiin suuntaviivat, joista käy ilmi yhteisön toimintalinjat kunkin tavoitteen osalta ennen ohjelmamenettelyn aloittamista paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla. Nämä suuntaviivat ovat hyödyllisiä kahdesta syystä, sillä ensinnäkin niiden avulla tulevaisuuden tuensaajat voivat keskittää toimenpiteensä koko yhteisön kannalta ensisijaisiin aiheisiin ja toisaalta niillä helpotetaan jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä vahvistettaessa rahastojen lopullisiin ohjelma-asiakirjoihin sisältyvät yhteiset toimintalinjat. b. Asteittainen maantieteellinen keskittäminen Tavoitteiden 1 ja 2 mukaisesti jäsenvaltioiden tukikelpoisen väestön määrää on vähennettävä 51 prosentista 35-40 prosenttiin eli perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan perusteella tukikelpoisten alueiden väestömäärää pienemmäksi. Myös näiden alueiden väestömäärää on vähennettävä 1. se on vahvistettu 42,7 prosentiksi kaudelle 2000-2006. tammikuuta 2000 alkaen, ja Pitkäaikaisten siirtymäjärjestelyjen (kuusi vuotta tavoitteen 1 ja neljä vuotta tavoitteen 2 osalta) täytäntöönpanolla vältetään kuitenkin tästä vähentämisestä johtuvat kielteiset vaikutukset alueilla, joilla vuodesta 1988 alkaen toteutettu kehittämis- tai uudistamistoiminta aiheuttaa sen, että ne eivät ole tukikelpoisia enää vuonna 2000. Maantieteellisen keskittämisen olisi koskettava yhtä lailla tavoitetta 1 kuin tavoitetta 2. Tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla saisi asua korkeintaan 20 prosenttia unionin väestöstä, kun vastaava luku on nykyisellään 25 prosenttia. Sama pätee tavoitteeseen 2, jonka tukikelpoinen väestö saisi vuonna 1999 olla 18 korkeintaan 20 prosenttia unionin väestöstä, mukaan lukien alueet (noin 2 prosenttia), joille myönnetään vuosina 2000-2005 tavoitteen 1 mukaista siirtymäkauden tukea ja jotka täyttävät tavoitteen 2 tukikelpoisuusperusteet. c. Rahoituksen keskittäminen Edinburghissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa päätettiin myöntää kaksi kolmasosaa rakennerahastojen varoista kehityksessä jälkeenjääneille alueille. tuloksia, paljon on vielä Vaikka näiden alueiden kehittämisessä on rakennerahastojen tuen ansiosta saavutettu konkreettisia tekemättä, erityisesti infrastruktuuriratkaisujen ja työttömyyden vähentämisen alalla, sillä työttömyys on näillä alueilla yhä 60 prosenttia yhteisön keskiarvoa korkeampi. Tästä syystä kyseisille alueille, myös siirtymäkauden tukia saaville, olisi edelleen suunnattava noin kaksi kolmasosaa rakennerahastojen varoista tai nykyisen ohjelmakauden keskimääräistä tasoa vastaava prosenttimäärä. Komissio päättää kutakin tavoitteita 1, 2 ja 3 koskevasta kokonaisrahoituksesta, jonka rajojen sisällä määritellään määrärahojen alustava jäsenvaltiokohtainen jakautuminen puhtaasti objektiivisin perustein. Näin rahoitusvarat voidaan keskittää suurimmissa vaikeuksissa oleville alueille, mukaan lukien erityisen syrjäiset alueet ja siirtymäkauden tukia saavat alueet. Kyseiset objektiiviset perusteet vastaavat nykyisellä kaudella käytössä olevia perusteita, jotka ovat ja seuraavat: rakenteellisten ongelmien suhteellinen vakavuus, erityisesti työttömyyden taso. jäsenvaltion vauraus, alueen vauraus tukialueen väestö, B. 1. Yksinkertaistettu ja hajautettu toimintatapa Tehtävien ja vastuun selkeämpi jakaminen laajennetussa ja syvennetyssä kumppanuudessa Kumppanuus on yksi rahastojen toiminnan tärkeimmistä periaatteista. Sen avulla tärkeimmät osapuolet voidaan ottaa mukaan yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteiseen toimintaan. Sen avulla taataan myös toimintaan sitoutuminen ja toimijoiden välillä tarvittava yksimielisyys, jotka ovat välttämättömiä kehittämistoiminnan onnistumisen kannalta. Komissio katsoo kuitenkin, että tämän periaatteen soveltamiseen tarvitaan täydentäviä uudistuksia. - Kumppanuuden laajentaminen tai viime hetkellä, ja Kansalliset tai alueelliset viranomaiset ottavat mukaan toimintaansa muita taloudellisen ja sosiaalisen kehittämisen yhteistyökumppaneita vielä liian harvoin muutoin kuin epäsäännöllisesti tapauksessa riittämättömästi tavoitellun tehokkuuden varmistamiseksi. Jäsenvaltion on taattava alueellisten ja paikallisten viranomaisten, ympäristöviranomaisten, ja yhteiskuntaelämän osapuolten sekä valtiosta riippumattomien talous- järjestöjen osallistuminen. Näin säilytetään sen keskeinen asema ja taataan kansallisten institutionaalisten sääntöjen täysimääräinen noudattaminen. Kaikki tai kallisarvoisia joko hankkeiden kantavia voimia kumppanit ovatkin neuvonantajia kehitettäessä kestävän kasvun ja työllisyyden edellyttämää taloudellista ja sosiaalista toimintaa. Tämä tarve muidenkin toimijoiden kuin eri joka 19 instituutioiden edustajien ottamiseksi mukaan toimintaan käy ilmi viimeaikaisista työllisyyttä käsittelevistä alueellisista sopimuksista. Komissio katsoo, että kumppanuuden täytäntöönpanomenetelmän hajauttamisen vastapainoksi jäsenvaltioiden vastuulla. laajentaminen on - Vastuun selkeä jakautuminen tosiasiallinen taata myös kumppanuuden Toimintatavan yksinkertaistaminen edellyttää vastuun selkeää jakautumista. Sen syventyminen. avulla voidaan Rahastojen nykyiseen toimintaan liittyy liian monia määräyksiä, joita on sovellettava "kumppanuudessa", mutta ei täsmennetä viranomaista - komissio, jäsenvaltio tms. - joka vastaa ohjelman suunnittelun tai täytäntöönpanon määrätystä osasta. Tämä vastuun laimeneminen johtaa siihen, että kaikki osapuolet osallistuvat kaikkiin päätöksiin niiden vaiheesta tai merkityksestä riippumatta, mikä raskaammaksi. Komissio toivoo lisäksi, että eri osapuolten vastuualat täsmennettäisiin kaikkien rahastojen toiminnan vaiheiden osalta. tekee koko järjestelmän huomattavasti laaditaan Kuten edellä on ilmoitettu, komissio julkaisee suuntaviivat, joita on noudatettava jäsenvaltioiden suunnitelmien valmistelussa. Nämä suuntaviivat toimivaltaisten viranomaisten toimesta sen jälkeen, kun kumppanuus on todella otettu käyttöön jäsenvaltioissa. Komission hyväksymien tukitoimien sisältö on strategisempi ja keskittynyt tiiviimmin kunkin ohjelma-asiakirjan tavoitteisiin ja toimintalinjoihin. Jäsenvaltioiden on puolestaan taattava toimien seuranta, hallinta, arviointi ja valvonta. Komissio hyväksyy nämä täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Jäsenvaltiot kantavat sen sijaan lopullisen vastuun ohjelmatyön yksityiskohtaisemmasta sisällöstä ja tukitoimien hallinnosta. Tähän hallintoon liittyvät jäsenvaltioiden velvoitteet määritellään näin ollen selkeämmin. Tämä on edellytyksenä ohjelmatyön yksinkertaistamisen ja hajauttamisen mahdollistamiselle ja tehokkuudelle. 2. Yhtenäistetty strateginen ohjelmatyö Harvalukuisemmat ja yhtenäistetyt tukitoimet Tavoitteiden ja yhteisöaloitteiden lukumäärän vähentäminen on tärkein tekijä rahastojen toimintatavan huomattavaksi yksinkertaistamiseksi. Toinen tärkeä tekijä on yhden yhtenäisen rakennerahastoja koskevan ohjelman täytäntöönpano kullakin taso on NUTS-luokituksen II-taso. Kyseiseen ohjelmaan on sisällyttävä kaikkien rakennerahastojen tukemat yhtenäistetyt tukitoimet, olipa kyse tavoitteesta 1 tai tavoitteesta 2. alueella. Periaatteessa kyseessä oleva alueellinen Tällä järkeistämisellä on useita etuja: rahastojen yhtenäistämisestä seuraava lukumäärän tehokkuus pienentyminen, paikallisille hallintoviranomaisille aiheutunut joustavuus ja rahastojen menettelyjen todellinen yhdenmukaistaminen. ja muuttavien päätösten ja synergia, alustavien Komissio ehdottaa tarkemmin sanoen, että tavoitteet 2 ja 3 toteutetaan aina yhtenäisinä ohjelma-asiakirjoina, joihin otetaan mukaan kaikki rahastot, myös EMOTR ja KOR tavoitteen 2 yhteydessä, ja että tavoitteen 1 yhteydessä 20 turvaudutaan pääsääntöisesti yhteisön tukikehyksiin määrärahojen suuren määrän vuoksi ja koska nämä kehykset antavat mahdollisuuden määrättyyn aiheeseen tai alaan liittyvien useita alueita käsittävien ohjelmien toteuttamiseen, mukaan lukien henkilöresurssien kehittäminen. Strategisempi sisältö, jossa otetaan huomioon yhteisön toimintalinjat Rahastojen ohjelmatyötä on usein arvosteltu toissijaisuusperiaatteen nimissä. Monet osapuolet katsovat, että yhteisön tasolla olisi keskityttävä suuremmin strategisiin valintoihin ja hallinnon hajauttamiseen. Komissio ehdottaa tältä osin ohjelmatyön jakamisesta kahteen osaan: toisesta, komission vastuulla olevasta osasta päätettäisiin yhä yhteisön toinen olisi vastedes kokonaisuudessaan jäsenvaltioiden vastuulla. tasolla ja tasolla Yhteisön tehtävät ohjelmatyötä koskevat päätökset keskittyvät määrällisesti ilmoitettuihin strategisiin tavoitteisiin, tärkeimpiin tavoitteisiin ja niiden rahoitukseen, toimenpidekokonaisuuksien kuvaukseen sekä tehostetussa kumppanuudessa täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen edellyttämiin vakuuksiin. Komissio voi muuttaa näitä strategisia päätöksiä. toteutettua 3. Hajautettu ohjelmatyö Yhteisön tasolla vahvistetun ohjelmatyön sisäpuolelle sijoittuva yksityiskohtainen ohjelmatyö on jäsenvaltioiden yksinomaisella vastuulla. Jäsenvaltiot jakavat määrärahat eri ja määrittelevät lopulliset tuensaajat sekä valintakriteerit. ilmoittavat erityistavoitteet toimenpidekokonaisuuksiin, edellä seikoista mainituista Kukin jäsenvaltio nimeää tätä tarkoitusta varten hallintoviranomaisen, joka on täytäntöönpanon vastuussa itsenäisesti: se säännönmukaisuudesta. Tämä viranomainen valmistelee tämän komissiolle toimitettavan ohjelmatyön osan sekä päättää siitä ja muuttaa sitä. Se vastaa rahastojen tuen täytäntöönpanon koko prosessista sekä varmistaa yhteisön politiikkojen noudattamisen ja täytäntöönpanon laadukkuuden. Tästä syystä se hallinnoi rahoitussuunnitelmia toimenpidekokonaisuuksien tasolla ja ottaa käyttöön hallinto-, seuranta- ja arviointijärjestelmiä, jotka toimivat sen alaisuudessa. toimii hyvin sekä rahastojen täysimääräinen mukanaolo on Tapauksissa, joissa paikallisten toimijoiden (paikallinen kehittäminen, välttämätöntä vaikeuksissa olevien kaupunginosien uudistaminen, työllisyyttä koskevat sopimukset jne. ), voi olla erityisen hyödyllistä turvautua «yleiskattavaan tukeen», joka (paikallisviranomaisille, kehittämisvirastoille, erikoistuneille valtiosta riippumattomille järjestöille tms. ) tehokkuuden kannalta välittäjille erityisille uskottu on 21 4. Vastuullinen ja avoin seuranta Seurantakomitea Ohjelmatyön seurannasta vastaa kuten tälläkin hetkellä seurantakomitea. Sen laajan puheenjohtajana kumppanuuden paikalliset kaikkien ympäristöviranomaiset, talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolet - on oltava edustettuina seurantakomiteassa. Tukitoimien rahoitukseen suoraan osallistuvat osapuolet ja neuvoa-antavat osapuolet erotetaan kuitenkin toisistaan. hallintoviranomainen. Mahdollisimman toimii takaamiseksi osapuolten - Komission yksiköiden edustajalla on uusi tehtävä. Jotta hallinnon hajauttaminen ei vaikeutuisi, ehdotetaan, että kyseinen jäsen osallistuisi näiden komiteoiden kokouksiin ainoastaan neuvonantajana. Komission institutionaalisen vastuun säilyttämiseksi se vastaisi kuitenkin strategisen ohjelmatyön noudattamisesta ja valvoisi yhteisön rahoitusosuuksien asianmukaista käyttöä. Lisäksi ehdotetaan, että seurantakomitea osallistuisi entistä enemmän tukitoimien täytäntöönpanon laadun parantamiseen. Vastedes se antaa hyväksyntänsä ohjelmasta vastaavan viranomaisen ehdottamalle ohjelmatyön täydennykselle ennen kuin mainittu viranomainen toimittaa sen komissiolle. Se hyväksyy näin ollen myös kaikki siihen tehtävät muutokset. Seurantakomiteassa olisi lisäksi keskusteltava nykyistä enemmän strategisten suuntaviivojen ja rahoituksen toimintalinjojen täytäntöönpanosta, sillä tällainen keskustelu yhdistetään liian usein hallintoon. Tästä syystä se tarkastelee ohjelmasta esitettyjä arvioita voidakseen perustellusti ehdottaa muuttuvien paikallisten olojen vuoksi tarvittavia laatiman vuotuisen mukautuksia, täytäntöönpanokertomuksen ennen sen toimittamista komissiolle. se hyväksyy hallintoviranomaisen ja Avoin täytäntöönpano Rahoituksen hajauttaminen ei voi olla ristiriidassa sen perustamissopimuksen periaatteen kanssa, jonka mukaisesti komissio vastaa talousarvion toteuttamisesta. Tämän periaatteen nojalla komission on taattava myönnettyjen varojen avoimuus ja tehtävä siitä selko budjettivallan käyttäjälle ja Euroopan kansalaisille. Tästä syystä talousarvion määrärahojen hoidosta vastuussa olevien on ilmoitettava sille niiden käytöstä. Tätä tarkoitusta varten on määrätty monia menettelyjä: - vuotuinen täytäntöönpanokertomus, jonka on sisällettävä riittävät tiedot tukitoimien toteuttamisen vaiheesta sekä jäsenvaltioissa saavutetuista tuloksista ja vaikutuksista, - tietojen ja osoittimien keruu, joka on tehokkaan seurannan takaamiseksi olennaisen tärkeää sekä komissiolle että hallintoviranomaisille; tämän keruun avulla on mahdollista seurata erityisesti yhteisön edun mukaisia aloja, kuten miesten ja naisten välistä tasa-arvoa, yritystukea tai Euroopan laajuisia verkkoja, - vuotuinen seurantakokous komission ja hallintoviranomaisen välillä, jonka tavoitteena on tarkastella edellisen vuoden aikana saavutettuja tuloksia ja jonka perusteella voidaan antaa hallinnon laadun parantamiseen tähtääviä suosituksia, 22 - komission ja jäsenvaltioiden valvontaviranomaisten välillä pidettävä vuotuinen kokous, jonka tarkoituksena on arvioida tehtyjen tarkastusten tuloksia, muiden valvontaelinten tekemiä havaintoja sekä havaittujen puutteiden korjaamiseksi toteutettuja tai toteutettavia toimenpiteitä, - kaikkien rahastojen ohjelmakauden keston (7 vuotta) ja suoritusvarauksen jakamisen vuoksi, tukitoimien perinpohjainen välitarkastelu seuraavan - mahdollisille tuensaajille ja suurelle yleisölle suunnattavan tiedotuksen ja mainonnan alalla toteutettavat erityistoimet, joiden tavoitteena on tiedottaa yhteisön tarjoamista mahdollisuuksista ja sen tehtävistä yhteenkuuluvuuden edistämisen alalla. 5. Komission toteuttama yksinkertaisempi ja vaativampi varainhoito ohjelmien osarahoittamien Rakennerahastojen tehtyjen maksusitoumusten ja maksujen nykyinen hallintomenetelmä on monimutkainen. Se on puutteellinen myös siitä syystä, että se aiheuttaa maksujen jäädyttämisiä ja viivästyksiä heti kun jokin ongelma ilmenee vaikka vain määrätyssä osassa jotain perinpohjainen ohjelmaa. Komission mielestä nykyisten parantaminen on mahdollistaja toivottavaa. järjestelmien hyväksi ehdottaa automaattisesti yksinkertaisempaa Komissio ja talousarviositoumuksille automaattisempaa järjestelmää. Ensimmäinen vuotuinen sitoumus tehtäisiin tukitoimen hyväksymisen yhteydessä. Seuraavat vuotuiset maksusitoumukset toteutettaisiin alussa. Maksusitoumusten rajoittamiseksi ehdotetaan kuitenkin niiden maksusitoumusten automaattista purkamista, joita ei ole käytetty sitomisvuotta seuraavan toisen vuoden kuluttua. Uuden toimielinten välisen sopimuksen yhteydessä ehdotetaan kuitenkin mahdollisuutta budjetoida uudelleen vuonna 2000 käyttämättä jääneet maksumäärärahat. Tämä järjestelmä kannustaa myös tukitoimien tehokkaaseen täytäntöönpanoon. suoritusten mahdollisten viivästymisten ohjelmavuoden kunkin uuden ja varmennettujen menojen Maksujen osalta komissio katsoo, että yleisen periaatteen olisi perustuttava takaisinmaksuun. Jotta ohjelmien todellisten täytäntöönpano voitaisiin aloittaa yhteisön osarahoituksen avulla, on kuitenkin tarpeen määrätä kokonaisrahoituksen kiinteämääräisestä, noin 10 prosentin jonka komissio maksaa ohjelman hyväksymisen suuruisesta ennakosta, yhteydessä. Tämä järjestelmä, joka käsittää ainoastaan yhden ennakon, jonka jälkeen maksetaan ohjelmavuoden ajalle säännöllisesti porrastettuja korvauksia, on sekä yksinkertaisempi että vaativampi. Korvausten on täytettävä tietyt erityisehdot, komissiolla on oltava käytössään ohjelmatyön täydennystä koskevat vuosikertomukset sääntöjenvastaisuuksia saa toimenpidekokonaisuuksien hallinnossa tai täytäntöönpanossa. havaita eikä se indeksointijärjestelmä. Tätä varainhoidon yksinkertaistamista edesauttaa uusi Indeksointi toteutetaan kiinteämääräisesti ja ennen ohjelmatyötä. Sitä tarkistetaan tarvittaessa ohjelman puolivälissä todellisen inflaation perusteella. 23 6. Yhteisöaloitteita koskevat erityiset säännöt Yhteisöaloitteilla on yhteistyöhön ja innovaatioon keskittynyt erityisluonne, minkä vuoksi niitä koskevien ohjelmien soveltamisala eroaa ensisijaisten tukitoimien soveltamisalasta. Kullekin tavoitteiden perusteella toteutettujen aloitteelle varataan yksinkertaistamispyrkimyksen vuoksi ainoastaan yksi rahoituslähde (ainoastaan yksi rahasto). Näiden aloitteiden yhteisön edunmukaisuus oikeuttaa siihen, että komissiolla on merkittävämpi asema niiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. Eri alueiden väliset yksinkertaisemmat yhteensovittamista ja tiedonvaihtoa koskevat rakenteet voisivat osoittautua arvokkaiksi, jotta voitaisiin hyödyntää kaikkia rajat ylittävän tai alueiden välisen yhteistyön tuomia etuja. Näiden komission vastuulla olevien rakenteiden olisi katettava myös jäsenvaltioiden asiaan kuuluvat edustajat. Lisäksi, siltä osin kuin rajat ylittävä ja valtioiden välinen yhteistyö liittyy ohjelmissa PHARE, TACIS ja MEDA tarkoitettuihin ulkoisiin alueisiin, näitä ohjelmia on ehdottomasti mukautettava. Komission vahvistamien suuntaviivojen mukaisesti määriteltyjen toimenpiteiden suunnittelusta ja hallinnosta vastaavien olisi sitä vastoin oltava paikan päällä välittömimmin asiaan liittyviä viranomaisia tai osapuolia. C. Vahvistettu tehokkuus Vastuualojen selventämisen ja hajauttamisen on johdettava rakennerahastojen suurempaan tehokkuuteen. Tätä vaatimusta on noudatettava kaikissa ohjelmatyön vaiheissa. 1. Neuvoteltu täydentävyys Täydentävyys, jonka tavoitteena on välttää jäsenvaltion julkisten tai niihin rinnastettavien menojen korvaaminen rakennerahastoilla, on ehdoton edellytys tukikelpoisilla vaikutuksen takaamiseksi. taloudellisen todellisen syntyvän alueilla täydentävyyden Kokemus osoittaa, että tarkastaminen on monimutkaista, erityisesti koska se tarkastetaan kaikkien tavoitteiden osalta ja koska usein on vaikeaa määritellä tukikelpoista rahoitusta, varsinkin maantieteellisesti rajatuilla alueilla. Tämä tarkastaminen tehostuisi myös, jos sen vaikutukset ilmoitettaisiin. Näin ollen vaikuttaa tarpeelliselta ottaa huomioon täydentävyyden noudattaminen myönnettäessä määrärahoja sen tarkastamista rajoittamalla sekä sen tiheyttä että niitä tasoja, joilla sitä arvioidaan. suoritusvarauksesta yksinkertaistaa ja Niiden rakenteellisten menojen tasosta, joihin kukin jäsenvaltio sitoutuu, sovitaan kyseisen jäsenvaltion ja komission välillä. Jäsenvaltion kehittämispyrkimysten ylläpitämiseksi tämä taso on pääsääntöisesti vähintään yhtä korkea kuin aiemman ohjelmakauden aikana saavutettu taso. Tarkastusten määrä vähennetään kolmeen: yksi ennakkotarkastus, yksi välitarkastus tarkastus. Tavoitteen 1 yhteydessä huomioon otettavia menoja ovat julkiset tai niihin ja yksi ennen ohjelmakauden tehtävä loppua 24 rinnastettavat rakenteelliset menot ja tavoitteiden 2 ja 3 tapauksessa aktiivisen työmarkkinapolitiikan edistämiseen tarkoitetut menot. Tarkastuksia koskevien maantieteellisten kahteen: tavoitteen 1 mukaisesti tukikelpoisten alueiden taso, joka kattaa yleensä huomattavan osan jäsenvaltion alueesta, ja tavoitteita 2 ja 3 koskeva yleinen kansallinen tarkastus. vähennetään tasojen lisäksi määrä 2. Paremmin määritelty menojen tukikelpoisuus Hallinnon hajauttaminen edellyttää ensinnäkin sitä, että siitä vastaavat viranomaiset tuntevat sovellettavat pelisäännöt. Ne on määritelty yleisesti rahastoista annetuissa asetuksissa. SEM 2000 -ohjelman yhteydessä toteutetut parempaan varainhoitoon tähtäävät toimet ovat kuitenkin osoittaneet, että toimijat tarvitsevat tietyissä tapauksissa menojen tukikelpoisuudesta yksityiskohtaisempia sääntöjä, joita rahastoista annetuissa asetuksissa ei voida määritellä tarkasti. Näin ollen ehdotetaan seuraavaa: - Rahastoista soveltamisala, kokonaisuuksien määrittelyn perustan kunkin tukitoimen tasolla. annettavissa joka muodostaa asetuksissa vahvistetaan nykyiseen rahoitettavien rahastoista tapaan toimenpide - Tämän soveltamisalan määrittelyn ulkopuolella menoihin sovelletaan asiaan kuuluvia kansallisia jos komissio vahvistaa menojen tukikelpoisuutta koskevat yhteiset säännöt nykyisten tukikelpoisten menojen lomakkeiden tapaan, jotka liitettiin vuonna 1997 ohjelma-asiakirjoihin. sääntöjä, paitsi tavoin sovellettavat Tällä periaatteet toimijoille: asetuksissa, tukikelpoisuus toimenpidekokonaisuuksien toimenpidekokonaisuuksien toteuttamiseen tarvittavien menojen tukikelpoisuutta säännellään kansallisessa lainsäädännössä, lukuun ottamatta määrättyjä aloja, tahojen joilla yhteiset säännöt ovat hallinnosta ja valvonnasta vastaavien kokemusten perusteella toivottavia. avoimempia määritellään ovat Saatujen kokemusten perusteella komissio laatii ennen vuoden 1999 puoliväliä lomaketta, arvion siitä, miten jäsenvaltiot ovat soveltaneet nykyisiä 22 määritelläkseen, mitkä niistä olisi tarpeen säilyttää lainsäädännössä uuden ohjelmakauden aikana. tapauksissa ja tuettu yksityistämisistä, Lisäksi kaksi erityisseikkaa on aiheuttanut viime vuosina hallinnollisia ongelmia: kyse on ensinnäkin sellaisten tuottavien investointien siirtämisestä muualle, joihin julkista sijoittumistukea, toiseksi on aiemmin myönnetty sellaisten joita rakennusvaiheessa. infrastruktuurien on ja komission on, asettamatta jäsenvaltioiden Molemmissa kyseenalaisiksi markkinoiden ja varmistettava sääntöjä, yksinkertaisempien asetusten avulla, että rahastojen tukia ei määrätyn kauden aikana (5 vuotta) osoiteta muihin kuin alkuperäisiin kohteisiinsa ja etteivät ne johda oikeudettomiin etuihin. Tällainen oikeudeton etu voisi hyödyttää yrityksiä, jos ne siirtäisivät ennen aikojaan muualle jonkin tuotantonsa, johon ne ovat saaneet tukea pysyvien työpaikkojen luomista varten tai jos ne ovat ostaneet määrätyn laitteiston edellytyksin, jotka voidaan katsoa epäsuoraksi tueksi. tarkempien 25 Vastaava ongelma voisi koskea myös julkisia yhteisöjä, jotka saavat jonkin infrastruktuurin myynnistä taloudellista etua, joka käytetään rakennerahastojen alunperin määräämistä tarkoituksista poikkeaviin tarkoituksiin. 3. Uusien rahoitusjärjestelyjen tehokkaampi kehittely että ilmoitti muiden Agenda 2000:ssa, Komissio muassa tilintarkastustuomioistuimen esittämän arvostelun vuoksi rakenteellisten varojen vipuvaikutusta on vahvistettava muiden tukitoimien kuin pelkän rahoitustuen avulla. Tämän rahoitustehokkuuden vahvistamistavoitteen taustalla on kaksi perustetta: vastata paremmin taloudellisiin tarpeisiin ja ottaa paremmin huomioon hankkeiden kannattavuus odotettavissa olevien nettotulojen perusteella, minkä myötä on mahdollista lujittaa myös EIP:n ja EIR:n kanssa tehtävää yhteistyötä. Tähän liittyen ehdotetaan kolmea asetusmuutosta: tarkennetaan, yleisasetuksessa osallistua tuen toimenpidekokonaisuuksien muodossa; näitä ovat takaisin maksettava tuki, korkotuki, takuumaksu, osakkuus jne. , toteuttamiseen muutenkin kuin rahastot suoran voivat että tuloja joka varataan huomattavia - asetuksessa säädetään myös tuen määrien suuremmasta muokkaamisesta ja täsmennetään erityiskohtelu, tuottaviin infrastruktuurihankkeisiin ja yrityksiin tehtäviin investointeihin. Jotta rahastoista tuettavien hankkeiden rahoittamisessa kannustettaisiin mahdollisimman paljon turvautumista yksityisiin rahoituslähteisiin (julkisen ja yksityisen sektorin välinen kumppanuus) ja jotta hallintoviranomaisten toiminta saataisiin avoimemmaksi hajautetun ohjelmatyön yhteydessä, näiden kahden investointiluokan osalta ehdotetaan yhteydessä pienentämistä. huomattavien tulojen käsite voitaisiin alustavasti määritellä nettotuloiksi, jotka ovat investoinnin kokonaiskustannuksista. Lisäksi rohkaistaan käyttämään muussa kuin suoran tuen muodossa olevaa yhteisön tuen osaa, Infrastruktuurien tuen määrien suuruudeltaan prosenttia vähintään kyseisen 25 - ohjelmiin yhä sisältyvät suurhankkeet edellyttävät yleissäännöstä poiketen nimenomaista hyväksyntää, jonka avulla voidaan varmistaa ennakolta niiden yhdenmukaisuus ohjelman tavoitteiden ja yhteisön politiikkojen kanssa sekä niiden rahoitusjärjestelyt, mukaan lukien asianmukaisin tuen määrä odotettavissa olevat tulot huomioon ottaen, tarvittaessa kuullen EIP:tä. 4. Arvioinnin täysimääräinen integroiminen arvioinnilla Jäsenvaltioissa aiempien ohjelmakausien aikana toteutetun arviointimenettelyn yleistämisen mukaisesti asema päätöksentekomenettelyssä ja kansallisten ja yhteisön varojen moitteettomassa toiminnalliset hallinnossa. Jotta arviointimenettely tehtävänsä, sen on nojauduttava vastuun selkeään jakautumiseen niiden välillä, ennakkoarvioinnin jotka tehostetumman tavoiteltujen päämäärien määrälliseen ilmaisuun, väliarvioiden järjestelmällisen laatimisen siitä. Kyseinen menettely suunnitelmien valmisteluun täyttäisi täysimääräisesti integroinnin vahvempi vastaavat oltava kattaa olisi ja 26 muutossuunnitelmien kokemusten keräämiseksi. täydentämiseksi ja jälkiarvioiden tekemisen saatujen Aiempia ohjelmakausia koskevista arvioista saatujen kokemusten huomioon otto suunnitelmia valmisteltaessa edistää parhaiden käytäntöjen levittämistä ja julkisten menojen suurempaa sosiaalis-taloudellista kannattavuutta. 5. Uusi tehokkuuden väline: suoritusvaraus tavoitteena on lujittaa sitä tehokkuutta, jolla kussakin Suoritusvarauksen toimintaohjelmassa tai YOP:ssä käytetään sen käyttöön myönnettyjä varoja sekä vahvistettujen lisävaikutuksen saavuttamiseksi. tavoitteiden että tosiasiallisen taloudellisen suorituskykyisinä Suoritusvarauksesta myönnetään näin ollen komission ehdotuksen perusteella varoja pidettyihin erittäin tai yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin. Tätä suorituskykyä toimintaohjelmiin arvioidaan sellaisten määrättyjen osoittimien saamalla lisäarvolla, jotka voidaan mitata ja tarkastaa kauden puolivälissä verraten niitä kauden alussa määriteltyihin suoritusstandardeihin. suorituskykyisinä tai Osoittimet määritellään sen varmistamiseksi, että tukitoimilla saavutetaan odotetut tavoitteet (laatua koskeva ohjelmatyö), että toteutettavien toimenpiteiden asianmukaisen hallinnon takaavat riittävät hallinnolliset määräykset otetaan käyttöön (valvonnan, hankkeiden valinnan ja arvioinnin seuranta), että liikkeelle lasketut määrärahat kulutetaan ohjelmissa määrätyssä tahdissa (varojen käyttö) ja että yksityistä pääomaa koskevaa vipuvaikutusta tutkitaan. Kauden puolivälissä toteutettavan täydentävyyttä koskevan tarkastamisen tulosten perusteella määritellään suorituskykyisiin ja erittäin suorituskykyisiin ohjelmiin lopullinen prosenttiosuus. Jäsenvaltioille kuuluvien, myönnetyn varauksen täydentävyyteen liittyviä sitoumuksiaan laiminlyöneiden ohjelmien vastaavat osuudet pienenevät muiden valituiksi tulleiden ohjelmien kustannuksella. 6. Neuvoa-antavien ja hallintokomiteoiden tehtävä ja maaseudun kehittämisen hallintokomitea, kalastus- Komissio ehdottaa, että viisi nykyistä komiteaa säilytetään (alueellista kehitystä ja uudistamista käsittelevä neuvoa-antava komitea, ESR-komitea, maatalouden ja rakenteiden vesiviljelyalan hallintokomitea ja yhteisöaloitteiden hallintokomitea), vaikka niiden määrän vähentäminen olisi ollut toivottavaa. Se on kuitenkin vastoin oikeudellisia velvoitteita, joita ei voida poistaa yksistään rahastoista annetulla yleisasetuksella. D. Parannettu valvonta Rakennerahastojen täytäntöönpanon hajauttamisen vastapainoksi vaadituista edellytyksistä. tukitoimien parempi valvonta jäsenvaltioissa on eräs 27 1. Luotettavat valvontajärjestelmät Paremman valvonnan ennakkoedellytyksenä on jäsenvaltioiden ja komission valvontavastuun selvempi määrittely. Niiden töiden jatkeena, jotka ovat saaneet komission hyväksymään asiaa koskevan asetuksen, ja rajoittamatta komission institutionaalista toimivaltaa, se seikka, ettei jäsenvaltioiden ensisijaista vastuuta koskevasta periaatteesta saa olla mitään epäselvyyttä, on välttämätön edellytys takaamiseksi varainhoidon ja ja korjaamiseksi. sääntöjenvastaisuuksien Komissio antaa kaikissa ohjelmatyön vaiheissa erityisiä määräyksiä, joiden avulla se voi varmistaa, että kyseisiä vaatimuksia noudatetaan. Todettujen puutteiden tai sääntöjenvastaisuuksien esiintyessä komissiolla on mahdollisuus turvautua rahoituskorjauksiin. säännönmukaisuuden ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi tehokkuuden ja Komissio aikoo vahvistaa myös ohjelmien seurannan, varainhoidon ja valvonnan välistä suhdetta. Kuten seuranta-ja arviointijärjestelmienkin yhteydessä, se pyytää jäsenvaltioilta takuita niiden hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkuudesta. Komissio voi omalta osaltaan lakkauttaa menojen takaisinmaksut, jos menojen tai ohjelmien ja ja valvontaviranomaisten välisillä jäsenvaltioiden säännöllisillä tapaamisilla varmistetaan, että täytäntöönpanon tehokkuus on ohjelmien tavoitteiden, yhteisön politiikkojen ja moitteettoman varainhoiden periaatteiden mukaista. tai säännönmukaisuus on uhattuna. Komission tai alueiden hallinto- tehokkuus Kaikista näistä periaatteista on keskusteltu jäsenvaltioiden kanssa jo pitkään SEM 2000 -ohjelman yhteydessä ja varsinkin valmisteltaessa koordinointiasetuksen täytäntöönpanoa koskevaa komission N:o 4253/88 nykyisen 23 artiklan soveltamisasetusta N:o 2064/97. 2. Operationaaliset rahoituskorjaukset Nykyisen järjestelmän yhteydessä on tullut ilmi tarve selventää ja kehittää joitakin rahoituskorjausmääräyksiä niiden saattamiseksi operationaalisemmiksi. todella vaikeaa soveltaa tuen vähentämiseksi, keskeyttämiseksi tai Nykyisiä määräyksiä rahastojen lakkauttamiseksi on sellaisen odottamattoman rikkomuksen, sääntöjenvastaisuuden tai merkittävän muutoksen tapauksessa, joka toteuttamiseen. vaikuttaa jonkin toimenpiteen tai toimenpidekokonaisuuden Komissio katsoo näin ollen, että uuden lainsäädännön on tarjottava tähän ongelmaan tyydyttävämpiä ja operationaalisempia ratkaisuja. Samoin kuin valvonnan yhteydessä, on korostettava periaatetta, jonka mukaisesti jäsenvaltiot ovat rahoituskorjausten tekemisestä havaittujen virheiden tai sääntöjenvastaisuuksien yhteydessä. Kun jäsenvaltio toteuttaa tällaisia korjauksia, asiaan kuuluva yhteisön tuki on voitava käyttää uudelleen muihin tarkoituksiin saman ohjelman sisällä. ensisijaisesti vastuussa tarvittavien Tapauksissa, joissa jäsenvaltio ei korjaa yhteisön oikeuteen liittyviä rikkomuksia, sääntöjenvastaisuuksia tai virheitä, tai kun yhteisön tuki ei ole enää perusteltua kokonaisuudessaan tai osittain taikka kun hallinto- tai valvontajärjestelmän puutteet aiheuttavat systemaattisia sääntöjenvastaisuuksia, komission on, samoin 28 kuin nykyisinkin, itse tehtävä asianmukaisesti perustellut korjaukset. Kuten nykyisin, kyseisellä jäsenvaltiolla on mahdollisuus esittää huomautuksensa määrätyn ajan kuluessa. Nämä korjaukset tehdään periaatteessa vähentämällä kyseisen jäsenvaltion saatavilla olevan tuen määrää. Korjaus voidaan rajoittaa todettuun sääntöjenvastaisuuteen tai sitä voidaan soveltaa laajemmin, jos rikkomus tai sääntöjenvastaisuus johtuu hallinto- tai valvontajärjestelmän yleisemmästä puutteesta. ovat sellaisissa Rahoituskorjaukset sääntöjenvastaisuuksissa, joilla ei ole tarkkaan määriteltyä rahoituksellista arvoa (esimerkiksi jonkin yhteisön oikeuteen kuuluvan määräyksen noudattamatta jättäminen). jatkossakin tarpeen myös 29 Kolmas osa: kustakin rahastosta annettavat asetukset A. EAKR rakenteen mukaisesti, että Euroopan Komission esittää ehdotuksensa yleisen aluekehitysrahastosta annettava asetus sisältäisi ainoastaan tätä rahastoa koskevat säännöt eli sen soveltamisalan. Koska kyseinen rahasto on osoittanut hyödyllisyytensä viimeisten kymmenen vuoden aikana, komissio ei ehdota sen muuttamista täysin, vaan ainoastaan tiettyjen sitä koskevien seikkojen tarkentamista. tehtäviensä mukaisesti Tarkemmin määriteltyjen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen - EAKR:n on osallistuttava jatkossakin seuraavien rahoittamiseen: tuottavien, alueiden perusteella jaoteltujen investointien rahoittaminen, sisäisen kehityksen tukeminen, innovatiiviset toimenpiteet ja teknisen avunannon toimenpidekokonaisuudet. taloudellisen - Uusien rahoitusjärjestelyn kehittelyä koskevien uusien tekniikoiden ja lähipalvelujen saatavuuteen kiinnitetään suurempaa huomiota, jotta yritysinvestointien sekä kehitystä ja innovaatioon työllisyyttä koskevien paikallisten aloitteiden alalla voitaisiin tarjota paremmin soveltuvia välineitä. Tämä voisi olla erityisen hyödyllistä sisäisen kehityksen kannalta. EAKR:n rahoitus on käytettävä alueiden kehittämistarpeisiin tukitoimia koskevien yhteisön toimintalinjojen mukaisesti. Tästä syystä asetusehdotuksessa erotellaan määrätyt EAKR:stä rahoitettavat alat, joita ovat tuotantoympäristö, tutkimus ja teknologinen taloudellinen kehittäminen, ympäristön kehittäminen, naisten ja miesten välinen tasa-arvo ja Euroopan tason yhteistyö alueellisen kehittämisen alalla. ja parantaminen, paikallinen suojelu tuettavien EAKR:stä annettavassa asetuksessa olisi innovatiivisten toimenpiteiden tukemisen laajuus rahastojen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti rahoitettavien ohjelmien vahvistamiseksi. tarkennettava siitä lisäksi B. ESR Suhde yleisasetukseen Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) annettava asetus noudattaa johdannossa esitettyä rakennerahastoasetusta koskevan kokonaispaketin rakennetta. Yleisasetuksen yleisen lähestymistavan mukaisesti ESR-asetuksessa annetaan joita sovelletaan erityisesti ja yksinomaan ESR:ään. joukko säännöksiä, Poliittinen konteksti Rakennerahastouudistuksen mukaisesti ESR:n asema perustuu Amsterdamin sopimuksen uuteen työllisyyslukuun, Essenin Eurooppa-neuvoston kokouksesta alkaen kehiteltyyn työllisyysstrategiaan ja uuteen prosessiin - neuvoston ennen Amsterdamin sopimusta työllisyysstrategioiden kehittämiseksi. ESR- aloittamaan - vuotuisten kansallisten asetuksen täytäntöönpanon on lisäksi oltava riittävän joustavaa, jotta voitaisiin ottaa huomioon eri jäsenvaltioissa työllisyyden ja henkilöresurssien alalla vallitsevat monet 30 erilaiset menettelyt, käytännöt ja tarpeet. Tästä syystä ja ottaen huomioon, että asetusta sovelletaan seitsemän vuoden pituisella kaudella, tukikelpoiset toimenpidekokonaisuudet määritellään tässä vaiheessa suhteellisen väljästi, jotta voitaisiin helpottaa niiden todellista sitomista työllisyyttä koskeviin vuotuisiin suuntaviivoihin ja varmistaa, että jokainen jäsenvaltio määrittelee asianmukaiset rahoitusluokat. Lähestymistavan yleisenä tavoitteena on pyrkiä pikemminkin poliittiseen kuin ohjelma- tai hankekohtaiseen täydentävyyteen ja määritellä, millä tavoin jäsenvaltiot ehdottavat ESR:n varojen käyttämistä kehittääkseen, parantaakseen tai muuttaakseen työllisyyttä ja henkilöresursseja koskevia politiikkojaan Amsterdamin sopimuksessa vahvistettujen työllisyyden suuntaviivojen mukaisesti. On erittäin tärkeää varmistaa tämän yleisen ESR-kehyksen ja sen yhteyden työllisyysstrategiaan ja suuntaviivoihin sekä alueellisen ESR-rahoituksen toiminnan asianmukainen kolmea rakennerahastotavoitetta koskevaan yhtenäistettyyn lähestymistapaan ja eri rahastojen erityisesti tukitoimien väliseen huomattavasti henkilöresurssien kehittämisen osalta. lujitettuun yhteensovittamiseen, yhdistäminen. Komissio sitoutunut kaikkia on Henkilöresurssien kehittäminen on niin merkittävää, ettei sitä voida tarkastella erillään yleisestä kansallisesta ja yhteisön strategiasta, ja tavoitetta 3 koskevat jäsenvaltioiden ja komission väliset sopimukset muodostavat tärkeän vertailukohdan tavoitteiden 1 ja 2 mukaisille erityisiä henkilöresursseihin liittyviä toimia koskeville keskusteluille. ESR:n toiminnan sisältö ESR:n toiminta perustuu viiteen toiminta-alaan: Aktiivinen työmarkkinapolitiikka työttömyyden torjumiseksi Yhteiskunnallisen sopeuttamisen edistäminen Elinikäisen koulutuksen järjestelmät työllistyvyyden parantamiseksi Taloudellisen ja sosiaalisen muutoksen ennakointi ja edistäminen Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet. Tavoitteena on taata sosiaalirahaston vähimmäisrahoitus kaikilla viidellä alalla, samalla kun kunkin jäsenvaltion sallitaan päättävän omista ESR-investointeja koskevista ensisijaisista kohteistaan. Määrärahojen viidelle alalle jakamista varten on otettava huomioon ennakkoarviointi sekä käytettävissä olevan rahoituksen kokonaislaajuus suhteessa ohjelmien tavoitteisiin. Asetusluonnoksessa ehdotetaan kuhunkin tukitoimeen liittyvää investoinnin vähimmäistasoa edellä 4 ja 5 kohdassa mainituille toimille. Erityinen merkitys kiinnitetään 2 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitettuihin toiminta-aloihin, ja edistämiseen liittyvien järjestelmien parantaminen sekä naisten työmarkkinoihin osallistumisen edistäminen. Käytännössä molemmille toiminta-aloille olisi asetettava ohjeelliseksi tavoitteeksi vähintään 15 prosenttia saatavilla olevista rahastojen varoista. sosiaalis-taloudellisten muutosten ennakointiin jotka ovat Jäsenvaltioiden on taattava, että ESR:n varat investoidaan kohdistetusti ja että niiden vaikutus ja avoimuus voidaan helposti varmistaa. Viimeksi mainittuja seikkoja ei voida sanella toimenpiteinä, vaan ne määritellään neuvottelun tuloksina. Tämä antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden valita tarkkaan niiden omaan erityistilanteeseen parhaiten 31 soveltuvat suuntaviivoja, joista on sovittu Euroopan tasolla jäsenvaltioiden ja komission välillä. jotka noudattavat työllisyysstrategiaa toimenpiteet, ja työllisyyden tavoitteeseen 3 Kukin jäsenvaltio saa lopputulokseksi "viitekehyksen", josta päätetään joko osana kansallista tai asiaankuuluvan yhteisön liittyvää ohjelmatyötä tukikehyksen mukaisesti (tarvittaessa alueellisen ohjelmatyön kanssa). Tässä kehyksessä määritellään: (i) varojen jakautuminen viiden toiminta-alan kesken, (ii) määrätty määrä kyseisiin viiteen luokkaan liittyviä ensisijaisia menoja, (iii) keinot ohjelmaa koskevien ja menojen arviointitarkoituksiin, ja (iv) kohteet, jotka mahdollistavat suorituksen mittauksen (ja milloin tulokset edellyttävät varauksen käyttöä ohjelman puolivälissä). seurausten määrittelemiseksi valvonta- täsmällisten tulosten ja C. EMOTRrsta myönnettävä tuki maaseudun kehittämiseen Maaseudun kehittämisen tukemista EMOTR:sta koskevassa uudessa asetuksessa luodaan perusta johdonmukaiselle maaseudun kehittämispolitiikalle, jonka tehtävänä on täydentää markkinapolitiikkaa varmistamalla, että maatalous osallistuu aikaisempaa paremmin aluesuunnitteluun ja ympäristönsuojeluun. Merkittävä osa näiden menojen rahoituksesta siirretään EMOTR:n ohjausosastosta sen tukiosastoon. Teksti, jossa kootaan yhteen kaikki EMOTR:n tukemat maaseudun kehittämiseen liittyvät toimenpiteet, antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden määritellä itse ensisijaiset tavoitteensa ja valita itselleen asetuksen sisältämistä toimenpiteistä parhaat. Nämä valinnat tehdään yhteisen ohjelmatyön yhteydessä. Maaseudun kehittämisen tukemista EMOTR:sta koskevan asetuksen hallinnolliset ja rahoitusta koskevat säännökset vastaavat maaseudun kehittämistoimenpiteitä koskevia Agenda 2000:n ehdotuksia: rakennerahastojen mukainen ohjelmatyö tavoitteiden 1 ja 2 tukialueilla, rahoitus EMOTR:n ohjaus- tai tukirahastosta toimenpiteen ja alueen perusteella. Nykyaikaistamista ja monipuolistamista koskevia toimenpiteitä mukautetaan alueiden perusteella. Tavoite 1- ja 2 -alueilla ne sisällytetään alueellisiin ohjelmiin, jolloin niillä edistetään taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuspolitiikan mukaisia tavoitteita. Näiden säännösten osalta maaseudun kehittämisen tukemista EMOTR:sta koskeva asetus on osa rakennerahastoja koskevaa yleistä oikeudellista kehystä, sillä siinä viitataan nimenomaisesti rakennerahastoista annettuun yleisasetukseen. D. Kalastusalan rakenteellisista toimenpiteistä annettava asetus Kalastusalan rakenteellisista toimenpiteistä annettavassa asetuksessa, joka on osa tätä lainsäädäntöehdotusta, tyydytään vahvistamaan näiden toimenpiteiden kaksinainen tehtävä yhteisen kalastuspolitiikan sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan politiikan alalla. Viimeksi mainitun tapauksessa mainituilla toimenpiteillä edistetään rakennerahastojen tavoitteiden 1 ja 2 toteutumista. Neuvosto vahvistaa myöhemmin perustamissopimuksen 43 artiklaan perustuvassa ja edellytykset yhteisön osallistumiselle kalastusalan asetuksessa yksityiskohdat rakenteellisten toimenpiteiden rahoitukseen. Menettely vastaa täsmälleen vuoden 1993 32 menettelyä, jolloin neuvosto antoi asetuksen (ETY) N:o 2080/933, joka on korvattava tähän ehdotukseen kuuluvalla "kalastusalan asetuksella", ja muutaman kuukauden kuluttua asetuksen (EY) N. o 3699/934. liittyviä täydentäviä toimenpidekokonaisuuksien5 Kalastuslaivaston rakenneuudistukseen toimenpiteitä koskeva ohjelmatyö on ristiriidassa tavoitteen 2 ohjelmatyön "alueellisen" luonteen kanssa. täytäntöön Kyseisten pyyntiponnistuksen mukauttamisen monivuotisia ohjausohjelmia joissa vahvistetaan velvoittavan lainsäädännön avulla täsmälliset tavoitteet kalastuskapasiteetin jakamisen alentamiseksi, mutta kunkin mahdollisuutta. Tavoite 1 -alueilla säilytetään nykyinen lähestymistapa. ilman alueellisen jäsenvaltion tavoitteena (MOO), tasolla panna on Tästä syystä ehdotetaan, että tavoitteen 2 ohjelmatyöhön ei oteta mukaan kalastuslaivaston rakenneuudistukseen liittyviä täydentäviä toimenpiteitä. Näiden toimenpiteiden osalta erillinen ohjelmatyö kattaa kaikki tavoitteen 1 ulkopuoliset alueet, mukaan lukien tavoite 2 -alueet. Varat saadaan EMOTR:n ohjausosastosta. Kaikki muut alan toimenpiteet (vesiviljelyn, tuotteiden jalostuksen ja satamien laitteistojen nykyaikaistaminen) kuuluvat puolestaan edelleen tavoitteen 2 ohjelmatyöhön. Tavoite 1 -alueiden osalta kaikki alan toimenpidekokonaisuudet, mukaan lukien kalastuslaivaston rakenneuudistukseen liittyvät täydentävät toimenpiteet, kuuluvat kyseisen tavoitteen ohjelmatyöhön. Yhteisö voi Agenda 2000:n mukaisesti myöntää EMOTR:n ohjausosastosta saatavista varoista tukea tavoitteiden 1 ja 2 ulkopuolisille alueille ja kaikille kalastuksen osa-aloille. 3 EYVLL 193, 31. 7. 93, s. 1. 4 EYVLL 346, 31. 12. 93, s. 1 5 Tähän termiin sisällytetään nykyisin kaikki kalastusalusten omistajille osoitetut maksut ja tuet sekä rakennemuutoksen uhreiksi joutuneille kalastajille maksettavat sosiaalituet, rajoittamatta kuitenkaan neuvostoa tekemästä päätöstä perustamissopimuksen 43 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. 33 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 34 Ehdotus 98/0090 (AVC) NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 d artiklan, ja erityisesti sen ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon3, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon4, sekä katsoo, että 1. 2. perustamissopimuksen 130 a artiklassa määrätään, että yhteisö pyrkii vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden, maaseutu mukaan luettuna, jälkeenjääneisyyttä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi, ja 130 b artiklan mukaan tätä toimintaa tuetaan rakennerahastojen, Euroopan investointipankin (EIP) ja muiden olemassa olevien rahoitusvälineiden kautta, ja ja niiden tehokkuudesta rakennerahastojen päämääristä toiminnan yhteensovittamisesta keskenään sekä Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa 24 päivänä kesäkuuta 1998 annettu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2052/885, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella 3193/946, 19 artiklan mukaan neuvosto tarkastelee mainittua asetusta uudelleen komission ehdotuksesta 31 päivään joulukuuta 1999 mennessä; suotavaa koota yhteisön rakennerahastoja koskevat säännökset yhteen asetukseen ja kumota asetus (ETY) N:o 2052/88 sekä rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niiden investointipankin toiminnan yhteensovittamisesta keskenään sekä Euroopan lainsäädännön avoimuuden parantamiseksi on 1 EYVL 2 EYVL 3 EYVL 4 EYVL 5 E V Y LL 185, 15. 7. 1988, s. 9. 6 E Y VL L 337,24. 12. 1994, s. 12. 35 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta 19 päivänä joulukuuta 1988 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 4253/887, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3913/94, ja Ruotsin Itävallan, Suomen liitetyn pöytäkirjan N:o 6 tavoitetta 6 koskevista rakennerahastoihin liittyvistä erityismääräyksistä 5 artiklan mukaan pöytäkirjan määräyksiä tarkastellaan uudelleen vuoden 1999 loppuun mennessä samanaikaisesti asetuksen (ETY) N:o 2052/88 kanssa, liittymisasiakirjaan 2052/88 keskittämisen ensisijaisten tavoitteiden määrää olisi vähennettävä verrattuna asetukseen (ETY) toimien lisäämiseksi N:o yksinkertaistamiseksi; ensisijaisiksi tavoitteiksi olisi määriteltävä kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden rakenteellinen kehittäminen ja sopeuttaminen, rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden taloudellinen ja sosiaalinen uudistaminen sekä koulutukseen ja työllisyyteen liittyvien politiikkojen ja niiden järjestelmien nykyaikaistaminen, rakennerahaston ja tehostaessaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta rakennerahastojen avulla yhteisö pyrkii myös edistämään taloudellisen toiminnan sopusointuista, tasapainoista ja kestävää kehittämistä, hyvää kilpailukykyä erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, korkeaa työllisyysastetta, miesten ja naisten välistä tasa- arvoa sekä ympäristön suojelun korkeaa tasoa ja ympäristön laadun parantamista; näillä toimilla olisi erityisesti pyrittävä poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä ja edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa, ja rakennerahastojen toimien määritelmiin ja täytäntöönpanoon olisi sisällytettävä ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset, Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) osallistuu pääasiassa kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kehittämistä ja rakenteellista sopeuttamista koskevan tavoitteen toteuttamiseen sekä rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen uudistamiseen, Euroopan työllisyysstrategian huomioon ottamiseksi ja sen panemiseksi täytäntöön, tehtäviä olisi mukautettava Euroopan sosiaalirahaston (ESR) kalastuspolitiikan erillisenä sisällytetty yhteisen rakennepoliittisena kokonaisuutena rakennerahastoja koskevaan sääntelyyn vuodesta 1993; niitä olisi toteutettava edelleen rakennerahastojen yhteydessä kalastuksen ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) välityksellä, rakennetoimet on toimenpiteitä yhteisö on sitoutunut yhteisen maatalouspolitiikan uudistukseen, johon liittyy rakenteellisia koskevia liitännäistoimenpiteitä, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosaston puitteissa on edelleen osallistuttava kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kehittämistä ja rakenteellista sopeuttamista koskevan ensisijaisen sekä maaseudun kehittämistä EYVL L 374, 31. 12. 1988, s. 1. 36 10. 11. 12. 13. 14. tavoitteen toteuttamiseen maa- ja metsätaloustuotteiden tuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen rakenteiden tehokkuutta parantamalla sekä maaseutualueiden omia mahdollisuuksia kehittämällä, EMOTR:n tukiosaston olisi osallistuttava rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden sosiaalista ja uudistamista koskevan toteuttamiseen Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun. neuvoston asetuksen (EY) N:o [. ]8 mukaisesti, taloudellista ensisijaisen tavoitteen rahastoon täsmennetään kuhunkin perustamissopimuksen 43, 125 ja 130 e artiklan nojalla tehdyissä soveltamis päätöksissä, sovellettavat erityisesti säännöt on tarpeen täsmentää perusteet tukikelpoisten alueiden määrittelemiseksi; tätä tarkoitusta varten on syytä tehdä ensisijaisten alueiden tunnistus yhteisön tasolla Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston yhdessä kansallisten tilastokeskusten kanssa alueluokitukseksi (NUTS)' kutsutun yhteisen alue laatiman, 'tilastolliseksi luokitusjärjestelmän perusteella, kehityksessä jälkeen jääneiksi alueiksi olisi määriteltävä alueet, joilla BKT asukasta kohti on vähemmän kuin 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta; tukitoimien tehokkaan keskittämisen varmistamiseksi on tarpeen, että komissio soveltaa tätä perustetta tiukasti objektiivisten tilastotietojen perusteella; erittäin syrjäisten alueiden ja kaudella 1995-1999 tavoite 6 alueina, sellaisena kuin ne määritellään pöytäkirjassa N:o 6, joka on liitetty Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjaan, olleiden erittäin harvaan asuttujen alueiden olisi myös kuuluttava tämän asetuksen tavoitteen 1 kohdealueisiin, taloudellisen ja sosiaalisen uudistamisen alueeksi olisi määriteltävä ne alueet, joihin kuuluu teollisuus- ja palvelualan sosiaalis-taloudellisia muutosalueita, taantuvia maaseutualueita, vaikeuksissa olevia kaupunkialueita ja kalastuksesta riippuvaisia kriisialueita; on tarpeen varmistaa, että tuki keskitetään tehokkaasti sitä eniten tarvitseville yhteisön alueille; komission olisi määriteltävä nämä alueet jäsenvaltioiden kanssa tiiviisti neuvotellen jäsenvaltioiden ehdotusten perusteella, indikaattoreiden perusteella; rahaston toimien yhteisönlaajuisen luonteen varmistamiseksi teollisuus- ja palvelualan sosiaalis-taloudelliset muutosalueet ja taantuvat maaseutualueet olisi mahdollisuuksien mukaan määriteltävä yhteisön tasolla sovellettavien objektiivisten tavoitteen kohdeväestön osuuden on lisäksi syytä olla noin 10 prosenttia yhteisön väestöstä teollisuusalueilla, 5 prosenttia maaseutualueilla, 2 prosenttia kaupunkialueilla ja 1 prosentti kalastusalueilla; sen takaamiseksi, että jokainen jäsenvaltio keskittämis- pyrkimykseen, tässä asetuksessa säädetyn tavoitteen 2 väestöpeitto vuonna 2006, saavat, mukaan tavoitteen 1 mukaisesti tämän ensisijaisen oikeudenmukaisella siirtymäkauden osallistuu yleiseen tavalla lukien tukea 8 EYVL 37 tavoitteen 2 tukikelpoisuusedellytykset täyttävät alueet, saa vähentyä verrattuna asetuksen (ETY) N:o 2052/88 tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueeseen vuonna 1999 enintään yhden kolmasosan, ohjelmamenettelyn tehokkuuden varmistamiseksi niiden kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden, joilla BKT on vähemmän kuin 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, tulisi olla samoja kuin jäsenvaltioiden perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan perusteella tukemat alueet; samoin taloudellisten ja sosiaalisten muutosalueiden olisi komission jäsenvaltioille tiedonannon rakenne- ja kilpailupolitiikasta9 mukaisesti oltava antaman mahdollisimman pitkälle yhdenmukaisia jäsenvaltioiden perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella tukemien alueiden kanssa, ja tämän vuoksi jäsenvaltioiden ei tulisi pääasiassa ehdottaa taloudellisen ja sosiaalisen uudistamisen perusteella tukikelpoisiksi alueiksi muita kuin perustamis sopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella komissiolle ilmoittamiaan alueita, koulutukseen ja työllisyyteen liittyvien politiikkojen ja niiden järjestelmien mukauttamisen ja nykyaikaistamisen tavoitteen perusteella rahoitusta annetaan kahden muun ensisijaisen tavoitteen kohdealueisiin kuulumattomilla alueilla; tämä tavoite tarjoaa myös puitteet pyrittäessä varmistamaan johdonmukaisuus kaikkien samassa jäsenvaltiossa toteutettavien, henkilöresursseja koskevien toimien kanssa, sellaisten vuonna 1999 jonkin ensisijaisen tavoitteen kohdealueisiin kuuluneiden alueiden, jotka eivät enää täytä tukikelpoisuuden perusteita, on tarpeen saada asteittain vähenevää tukea siirtymäkaudella, olisi säädettävä käytettävissä olevien varojen jakamisesta; varat jaetaan vuosittain ja niistä noin kaksi kolmasosaa keskitetään kehityksessä jälkeen jääneille alueille, mukaan lukien siirtymäkauden tukea saavat alueet, komission olisi jaettava 90 prosenttia ensisijaisiin tavoitteisiin käytettävissä olevista maksusitoumusmäärärahoista ohjeellisesti yksinomaan asianmukaisten objektiivisten perusteiden mukaan; komission olisi jaettava ohjeellisen jaon jälkeen jäljelle jäävä 10 prosenttia määrärahoista toimien puolivälissä, käytettävissä olevista maksusitoumusmäärärahoista käytetään viisi prosenttia yhteisöaloitteisiin ja yksi prosentti uutta luoviin toimiin ja tekniseen apuun, rakennerahastojen käytettävissä olevat varat olisi sidottava kiinteään indeksiin ohjelmamenettelyä varten, ja indeksiä olisi tarvittaessa mukautettava teknisesti 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä, 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 9 EYVL 38 22. 23. 24. 25. 26. 27. 28. 29. 30. vuonna 1988 toteutetun rakennerahastouudistuksen pääperiaatteiden pitäisi edelleen ohjata rahastojen toimintaa vuoteen 2006, mutta kokemus on osoittanut, että niitä olisi parannettava periaatteiden yksinkertaistamisen ja avoimuuden lisäämiseksi ja että pääperiaatteena pitäisi olla pyrkimys tehokkuuteen, rakennerahastotoimien tehokkuus ja avoimuus edellyttää, että jäsenvaltioiden ja yhteisön velvollisuudet määritellään tarkasti ja että ne täsmennetään kussakin arvioinnin ohjelmamenettelyn, vaiheessa; tukitoimien täytäntöönpanosta ja niiden toissijaisuusperiaatteen mukaisesti valvonnasta vastaavat ensisijassa jäsenvaltiot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission toimivaltaa, seurannan, valvonnan ja yhteisön toimilla täydennetään jäsenvaltioiden toteuttamia toimia tai niillä pyritään osallistumaan tällaisiin toimiin, ja merkittävän lisäarvon saamiseksi kumppanuutta olisi tehostettava; kumppanuuteen osallistuvat alueelliset ja paikalliset viranomaiset sekä muut toimivaltaiset viranomaiset, mukaan lukien ympäristöasioista sekä miesten ja naisten tasa-arvon edistämisestä vastaavat viranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja yhteiskuntaelämän osapuolet sekä muut toimivaltaiset elimet; kaikkien yhteistyökumppaneiden olisi osallistuttava tukitoimien valmisteluun, seurantaan ja arviointiin, olisi määriteltävä ohjelmatyön kulku suunnittelusta aina lopulliseen tuensaajaan ja helpottaa työn kulkua jäsenvaltioissa komission vahvistamilla suuntaviivoilla rakennerahaston toimiin liittyvien yhteisön toimintalinjojen esittelemiseksi, ohjelmatyössä on varmistettava rakennerahastojen yhteensovittaminen toisaalta keskenään ja toisaalta muiden olemassa olevien rahoitusvälineiden sekä Euroopan investointipankin kanssa; yhteensovittamisella pyritään myös yhdistämään tuet ja lainat, rahastojen toiminnan ja niistä rahoitettavien toimien on oltava yhteensopivia muun yhteisön politiikan kanssa ja niissä on noudatettava yhteisön lainsäädäntöä; tätä varten on säädettävä erityisiä säännöksiä, täydentävyysperiaatteen tarkastamisen ja täytäntöönpanon osalta olisi määriteltävä yksinkertaisemmat perusteet ja yksityiskohtaiset säännöt, ohjelmamenettelyä on tarpeen yksinkertaistaa soveltamalla yhtenäistä seitsemän vuoden ohjelmakautta; samasta syystä tukimuotoja ja tukitoimien lukumäärää olisi rajoitettava toteuttamalla pääsääntöisesti yksi yhdennetty tukitoimi aluetta kohti, tiettyjen ensisijaisten yleistämällä yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen käyttöä tavoitteiden yhteydessä sekä yhdentämällä suurhankkeet ja yleiskattavat tuet muihin tukimuotoihin, yhdennetyn kehittämistavan tehostamiseksi on alueelliset erityispiirteet huomioon ottaen syytä varmistaa johdonmukaisuus eri rahastojen toimien sekä yhteisön toimintalinjojen, ja aluepolitiikan välillä, työllisyysstrategian ja jäsenvaltioiden talous-, sosiaali- 39 31. 32. 33. 34. 35. 36. 37. ohjelmatyön vaiheiden nopeuttamiseksi ja yksinkertaistamiseksi olisi eriteltävä komission ja jäsenvaltioiden velvollisuudet; tätä tarkoitusta varten on syytä säätää, että komissio hyväksyy jäsenvaltioiden ehdotuksesta ohjelmatyön toimintasuunnitelmat ja kehittämisen toimintalinjat sekä niihin liittyvän yhteisön tuen ja täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja että jäsenvaltiot päättävät niiden soveltamisesta; lisäksi olisi täsmennettävä eri tukimuotojen sisältö, jäsenvaltioiden toteuttaman rakennerahastotoimien hajautetun täytäntöönpanon on annettava takeet täytäntöönpanon edellytyksistä ja laadusta, tuloksista ja niiden arvioinnista sekä moitteettomasta varainhoidosta ja sen valvonnasta, komission olisi hyväksyttävä tarvittaessa EIP:n kanssa suuret investointihankkeet, joiden rahoitus ylittää tietyn määrän, niiden vaikutusten ja yhteisön varojen suunnitellun käytön arvioimiseksi, komission aloitteesta toteutettavilla yhteisön edun mukaisilla toimilla olisi täydennettävä ensisijaisten tavoitteiden mukaisia toimia, rahoitettavaan maaseudun yhteisöaloitteissa on tarpeen keskittyä EAKR:sta rahoitettavan rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön edistämiseen, EMOTR:n ohjausosastosta ja ESR:sta rahoitettavaan henkilöresurssien kehittämiseen yhtäläisten mahdollisuuksien osana; olisi varmistettava rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen (ETY) N:o 3906/8910, yhteistyön johdonmukaisuus neuvoston asetuksen sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 753/96", mukaisesti toteutettavien toimien kanssa, kehittämiseen rakennerahastoista ja kokemustenvaihtoa uutta luovien lähestymistapojen ja käytäntöjen edistämiseksi yksinkertaisessa ja avoimessa täytäntöönpanossa, pilottihankkeita tutkimuksia, tuettava olisi olisi varojen paremmin huomioon, tehostettava rakennerahastojen kerrannaisvaikutusta yhteisön suosimalla mahdollisimman pitkälle yksityisen rahoituksen käyttöä ja hankkeiden tuottavuus otettaisiin olisi monipuolistettava ja tukiosuuksia muutettava yhteisön edun edistämiseksi, tuen monenlaisten rahoitusvarojen käytön vähentämiseksi tarkoituksenmukaisten rahoituskeinojen käyttöä suosimalla; tätä varten tuen määriä olisi vähennettävä yritysinvestoinneissa ja huomattavaa tuloa tuottavissa infrastruktuuri-investoinneissa; tämän asetuksen soveltamiseksi on syytä määritellä ohjeellisesti merkittävät nettotulot sellaisiksi, jotka ovat vähintään 25 prosenttia kyseisen investoinnin kokonaiskustannuksista, sekä rahastojen tukimuotoja lisäämiseksi 10 EYVL L 375,23. 12. 1989, s. 11. 11 EYVL L 103,26. 4. 1996, s. 5. 40 38. 39. 40. 41. 42. 43. 44. toissijaisuusperiaatteen mukaan tukikelpoisiin menoihin olisi yhteisön sääntöjen puuttuessa sovellettava asiaa koskevia kansallisia sääntöjä; komissio voi laatia yhteisön säännöt silloin kun se vaikuttaa tarpeelliselta rakennerahastojen yhtenäisen ja oikeudenmukaisen soveltamisen takaamiseksi yhteisössä; on kuitenkin tarpeen täsmentää menojen hyväksyttävyys tukikelpoisuuden alku- ja rahastotoimien investointien pysyvyyden päättymispäivän tehokkuuden ja kestävän vaikutuksen varmistamiseksi rahastojen tuen osaa tai tukea kokonaisuudessaan pitäisi tästä syystä maksaa tietyn toimen osalta ainoastaan sillä edellytyksellä, että siihen ei ole tehty toimen luonnetta tai täytäntöönpanoedellytyksiä koskevia merkittäviä muutoksia, jotka muuttaisivat tuetun toimen alkuperäisiä tavoitteita, osalta; sekä sääntöjä ja menettelyjä on ja maksuja koskevia tarpeen sitoumuksia yksinkertaistaa; tästä syystä maksusitoumukset on tehtävä kerran vuodessa monivuotisten rahoitusnäkymien ja tukitoimien rahoitussuunnitelman mukaisesti ja maksut on suoritettava ennakkona ja myöhemmin aiheutuneiden menojen korvauksina; vahvistetun oikeuskäytännön mukaan ennakosta mahdollisesti saatavat korot ovat jäsenvaltion varoja, ja rahastojen vaikutuksen tehostamiseksi on tärkeää, että ne osoitetaan samaan tarkoitukseen kuin ennakko, on tarpeen taata moitteeton varainhoito varmistamalla, että menot ovat perusteltuja ja todennettuja, ja vahvistamalla ohjelmamenettelyn seurantaa, lainsäädännön soveltamista koskevien varainhoidon valvontaa ja yhteisön oleellisten velvoitteiden noudattamiseen liitetyt maksuehdot, yhteisön varojen moitteettoman hoidon takaamiseksi on tarpeen parantaa menoarvioita ja menojen toteuttamista; tässä tarkoituksessa jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle säännöllisesti arvionsa yhteisön varojen käytöstä ja rahoituksen toteutumisen viivästyminen johtaa ennakon takaisinperintään ja maksusitoumusten vapauttamiseen automaattisesti, vuoden 1999 tammikuun 1 päivästä vuoden 2001 31 päivään joulukuuta kestävän siirtymäkauden aikana viittauksia euroon katsotaan pääsääntöisesti viittauksiksi euroon neuvoston asetuksen (EY) N:o. /9812 2 artiklan toisessa virkkeessä tarkoitettuna valuuttayksikkönä, tehokas seuranta on eräs tae rakennerahastojen toiminnan tehokkuudesta; on tarpeen parantaa seurantaa ja täsmentää tarkemmin sitä koskevat velvollisuudet; erityisesti olisi eriteltävä hallintoon ja seurantaan kuuluvat tehtävät, on tarpeen nimetä kullekin tukitoimelle yksi hallintoviranomainen ja täsmentää sen vastuualue; vastuualueeseen kuuluvat ensisijaisesti tiedonkeruu tuloksista ja arvioinnin komissiolle, moitteeton niiden toimittaminen varainhoito, 12 E Y VL 41 45. 46. 47. 48. 49. 50. 51. 52. 53. järjestäminen sekä julkisuutta ja yhteisön lainsäädäntöä koskevien velvoitteiden noudattaminen; tältä osin olisi säädettävä komission ja hallintoviranomaisen välisistä säännöllisistä tukitoimen seurantaan liittyvistä tapaamisista, olisi täsmennettävä, että seurantakomitea on tukitoimea valvova kansallinen elin, joka tarkastaa sen hallintoviranomaisen hallinnon, varmistaa sen suuntaviivojen ja täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen noudattamisen ja tutkii sen arvioinnin, ja indikaattorit oleellisia seurannassa, ja ne on tarpeen määritellä paremmin, jotta ne antavat luotettavan kuvan tukitoimien edistymisestä ja ohjelmatyön laadusta, täytäntöönpanokertomukset vuosittaiset ovat tehokkaan ja säännönmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi on tarpeen täsmentää jäsenvaltioiden velvoitteet hallinto- ja valvontajärjestelmien, menojen ja todentamisen, korjaamisen sekä yhteisön lainsäädännön rikkomisten osalta, sääntöjenvastaisuuksien ennalta ehkäisyn, havaitsemisen rahoituksen valvontaa koskevaa komission nykyistä toimivaltaa rajoittamatta olisi tehostettava jäsenvaltioiden ja komission yhteistyötä tällä alalla ja säädettävä erityisesti jäsenvaltioiden ja komission välisistä säännöllisistä neuvotteluista, joiden toimenpide kokonaisuudet ja joiden perusteella komissio tarvittaessa pyytää korjaavia toimenpiteitä, tarkoituksena on jäsenvaltioiden toteuttamat tutkia on tarpeen vahvistaa jäsenvaltioiden vastuuala sääntöjenvastaisuuksien sekä rikkomisten seuraamusten ja korjaamisten osalta samoin kuin komission vastuun ala jäsenvaltioissa esiintyvien puutteiden osalta, toiminnan riippuu arvioinnin rakennerahastojen parantamisesta ja tehostamisesta, ja tältä osin olisi täsmennettävä jäsenvaltioiden ja komission vastuualat sekä arvioinnin luotettavuuden takaavat yksityiskohtaiset säännöt, ja vaikutus tehokkuus tukitoimet olisi arvioitava niiden valmistelua ja hyväksymistä, välitarkistusta ja vaikutusarviota varten ja arviointimenettely olisi yhdennettävä tukitoimien seurantaan; tätä varten on syytä määritellä kunkin arviointivaiheen tavoitteet ja sisältö ja lisätä ympäristön tilaa sekä miesten ja naisten välistä tasa-arvoa koskevaa arviointia, väliarvio ja määrärahojen tietyn osan varaus mahdollistavat sen, että ylimääräisiä määrärahoja voidaan myöntää tukitoimien suoritustason perusteella; tämän on perustuttava objektiivisiin, yksinkertaisiin ja avoimiin perusteisiin, jotka heijastavat tehokkuutta, hallintoa ja rahoituksen toteutumista, ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden saavutetusta taloudellisen edistyksestä olisi esitettävä kertomus kolmen vuoden välein, ja tähän kertomukseen olisi sisällyttävä tutkimus yhteisön alueiden taloudellisesta ja sosiaalisesta tilasta ja kehityksestä, lisäämisessä 42 54. 55. 56. riittävän edistämisen tehokkaan kumppanuuden mahdollistamiseksi olisi varmistettava mahdollisimman ja julkisuus; tästä vastaavat tukitoimien hallintoviranomaiset, ja niiden on myös tiedotettava komissiolle toteutetuista toimenpiteistä, ja yhteisön tukitoimien tiedotus laaja olisi määriteltävä komissiota tämän asetuksen täytäntöönpanossa avustavien komiteoiden toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, ja olisi täsmennettävä erityisiä siirtymäkauden säännöksiä, joiden avulla voidaan valmistella uutta ohjelmakautta heti tämän asetuksen tultua voimaan ja taata, että jäsenvaltioiden saama tuki ei katkea ennen uuden järjestelmän mukaisten suunnitelmien ja tukitoimien toteuttamista, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I OSASTO. YLEISET PERIAATTEET I LUKU. TAVOITTEET JA TEHTÄVÄT 1 artikla Tavoitteet Yhteisön rakennerahastojen, koheesiorahaston, EMOTR. n tukiosaston, Euroopan investointipankin (EIP) ja muiden olemassa olevien rahoitusvälineiden avulla perustamissopimuksen toteuttamilla 130 a ja c artiklassa mainittujen yleisten tavoitteiden toteuttaminen. Rakennerahastot, EIP ja muut nykyiset rahoitusvälineet osallistuvat jokainen tarkoituksenmukaisella tavalla seuraavien kolmen tavoitteen toteuttamiseen: mahdollistamaan pyritään toimilla 1) 2) 3) kehityksessä sopeuttamisen edistäminen, jäljempänä 'tavoite 1 ', jääneiden alueiden kehittämisen jälkeen ja rakenteellisen rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden uudistamisen tukeminen, jäljempänä 'tavoite 2', taloudellisen ja sosiaalisen ja työllisyyteen liittyvien politiikkojen koulutukseen järjestelmien mukauttamisen ja nykyaikaistamisen tukeminen. Tämän tavoitteen, jäljempänä 'tavoite 3', mukaista rahoitusta myönnetään muille kuin tavoite 1 ja tavoite 2 -alueille, ja se toimii poliittisena viitekehyksenä kaikille henkilöresursseihin kohdistuville toimille, jotka toteutetaan tietyn valtion alueella rajoittamatta alueellisten erityispiirteiden huomioon ottamista. ja Pyrkiessään näiden tavoitteiden saavuttamiseen yhteisö osallistuu rahastojen välityksellä tasapainoisen ja kestävän kehittämisen, taloudellisen innovatiivisuuden ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukyvyn toiminnan yhdenmukaisen, 43 lisäämisen, työllisyyden ja henkilöresurssien kehittämisen, ympäristön suojelun ja parantamisen sekä eriarvoisuuden poistamisen ja miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistämiseen. 2 artikla Keinot ja tehtävät 1. 2. 3. 4. 5. Tässä asetuksessa rakennerahastoilla tarkoitetaan Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), Euroopan sosiaalirahastoa (ESR), Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjauksen rahoitusvälinettä (KOR), joita kutsutaan jäljempänä 'rahastoiksi'. ohjausosastoa kalatalouden (EMOTR) sekä Perustamissopimuksen 39, 123 ja 130 c artiklan mukaan rahastot osallistuvat kutakin tavoitteiden ohjaavien 1,2 ja 3 toteuttamiseen seuraavan jaon perusteella: erityissäännösten mukaisesti niitä a) b) c) tavoite 1 : EAKR, ESR, EMOTR:n ohjausosasto ja KOR tavoite 2: EAKR, ESR ja KOR tavoite 3: ESR. EMOTR:n ohjausosasto osallistuu tavoitteen 2 toteuttamiseen [EMOTR:n tuesta maaseudun kehittämiseen /98 säännösten mukaisesti. annetun] asetuksen (EY) N:o Rahastoista rahoitetaan yhteisöaloitteita sekä uutta luovien toimien ja teknisen avun tukea. Teknisen avun toimet toteutetaan 12-26 artiklassa määritellyn ohjelmatyön osana tai komission aloitteesta 22 artiklan mukaisesti. Muita yhteisön tarkoitettujen poliittisiin toimiin ja koheesiorahastolle varatut varat. talousarvion varoja, joita voidaan käyttää 1 artiklassa toteuttamiseen, ovat erityisesti muihin rakenne tavoitteiden Komissio ja jäsenvaltiot valvovat, että rahastotoimet sekä muut yhteisön politiikat ja toimet ovat johdonmukaisia erityisesti työllisyyden, miesten ja naisten välisen tasa-arvon, sosiaalipolitiikan, koulutuspolitiikan, yhteisen maatalouspolitiikan, yhteisen kalastuspolitiikan, liikenteen, energian ja Euroopan laajuisten verkkojen alalla sisällytetään rahastotoimien määritelmiin ja täytäntöönpanoon. että ympäristönsuojelun asettamat vaatimukset ja 6. EIP toimii sen perussäännössä vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti yhteistyössä 1 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden toteuttamiseksi. 44 Muita olemassa olevia rahoitusvälineitä, joiden avulla voidaan osallistua kutakin tavoitteiden ohjaavien erityissääntöjen mukaisesti 1 artiklassa tarkoitettujen investointirahasto, Euroopan toteuttamiseen, ovat atomienergiayhteisö (Euratom) (lainat, takuut), jäljempänä 'muut rahoitus välineet'. erityisesti Euroopan II LUKU. ENSISIJAISTEN TAVOITTEIDEN MAANTIETEELLISET KOHDEALUEET 3 artikla Tavoite 1 1. Tavoite 1 -alueet ovat tilastollisen alueluokituksen H-tasoa (NUTS II) vastaavia alueita, joiden bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti ostovoimayksikkönä ja yhteisön käytössä olevien viimeisten kolmen vuoden tietojen perusteella on vähemmän kuin 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Tämän tavoitteen kohdealueisiin kuuluvat myös erityisen syrjäiset alueet (Ranskan merentakaiset departementit, Azorit, Madeira ja Kanariansaaret) sekä Itävallan, Suomen ja Ruotsin liitymisasiakirjan pöytäkirjan N:o 6 nojalla tavoitteen 6 alueet kaudella 1995-1999. 2. Komissio vahvistaa tavoitteen 1 alueiden luettelon soveltaen tiukasti 1 kohdan ensimmäistä alakohtaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 1 kohdan soveltamista. Luettelo on voimassa seitsemän vuotta 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen. 4 artikla Tavoite 2 1. 2. Tavoitteen 2 kohdealueita ovat taloudelliseen ja sosiaaliseen uudistumiseen liittyvistä rakenteellisista ongelmista kärsivät alueet, joiden asukasluku tai pinta- ala on merkittävä. Näihin kuuluvat teollisuus- ja palvelualan sosiaalis taloudelliset muutosalueet, taantuvat maaseutualueet, vaikeuksissa olevat kaupunkialueet ja kalastuksesta riippuvaiset kriisialueet. Komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät varmistamaan, että tuki keskitetään tehokkaasti sitä eniten tarvitseville yhteisön alueille sopivimmalla maantieteellisellä tasolla. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen alueiden väestön osuus ei ylitä 18 prosenttia yhteisön kokonaisväestöstä. Komissio vahvistaa tämän mukaan kohdeväestön enimmäismäärän jäsenvaltioittain seuraavien tekijöiden perusteella: a) Kokonaisväestö kunkin jäsenvaltion NUTS III -tason alueilla, jotka täyttävät 5 ja 6 kohdassa tarkoitetut perusteet. 45 b) c) Rakenteellisten ongelmien vakavuus kansallisella tasolla kussakin jäsenvaltiossa suhteessa muihin asianomaisiin jäsenvaltioihin. Vakavuus arvioidaan muiden kuin tavoite 1 alueiden kokonaistyöttömyysasteen ja pitkäaikaistyöttömyyden osuuden perusteella. Tarve varmistaa, että jokainen jäsenvaltio osallistuu oikeudenmukaisella tavalla ensimmäisessä alakohdassa määriteltyyn yleiseen keskittämis- pyrkimykseen; tavoitteen 2 kohdeväestön määrä, mukaan lukien 6 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut alueet, saa vähentyä suhteessa tavoitteiden 2 ja 5b kohdeväestöön vuonna 1999 enintään yhden kolmasosan. Komissio toimittaa jäsenvaltioille kaikki käytössään olevat tiedot 5 ja 6 kohdassa määritellyistä perusteista. 3. Jäsenvaltiot tekevät komissiolle 2 kohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa ehdotuksen sellaisten merkittävien alueiden luettelosta, jotka edustavat a) b) kullakin NUTS III -tason alueella vaikeimmassa asemassa olevia alueita, jotka täyttävät joko 5 tai 6 kohdassa tarkoitetut perusteet muiden 7, 8 ja 9 kohdassa määriteltyjen perusteiden mukaan vaikeimmassa asemassa olevia muita alueita; näiden perusteiden jäsenvaltiot voivat käyttää vertailupohjana myös soveltamiseksi aktiiviväestön osuuteen työllisyysasteeseen vaikuttavia erityisiä tosiseikkoja. tai väestön todelliseen Jäsenvaltioiden on tarvitsemat sopivimman maantieteellisen tason tilastotiedot ja muut tiedot. toimitettava komissiolle sen ehdotusten arvioimiseen 4. Komissio vahvistaa asianomaisen jäsenvaltion kanssa tiiviisti neuvotellen tavoitteen 2 alueiden luettelon 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella ottaen huomioon kansalliset toimintalinjat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 2 kohdan soveltamista. Vähintään 50 prosenttia tavoitteen 2 kohdeväestöstä on kussakin jäsenvaltiossa asuttava teollisuus- ja maaseutualueilla, jotka täyttävät 5 ja 6 kohdassa tarkoitetut perusteet, objektiivisten olosuhteiden vuoksi perusteltavia tapauksia lukuun ottamatta. 5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen teollisuusalueiden on vastattava NUTS III -tason aluetta tai kuuluttava NUTS III -tason alueeseen, joka täyttää seuraavat perusteet: a) b) työttömyysaste on korkeampi kuin yhteisössä kolmen viimeisen vuoden aikana todettu keskiarvo; teollisuustyöpaikkojen määrä suhteessa työpaikkojen kokonaismäärään vastaa vähintään yhteisön keskiarvoa minä tahansa viitevuonna vuodesta 1985 alkaen; 46 c) teollisuustyöpaikkojen määrä on viitevuoteen verrattuna. laskenut b alakohdassa valittuun 6. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen maaseutualueiden on vastattava NUTS III -tason aluetta tai kuuluttava NUTS III -tason alueeseen, joka täyttää seuraavat perusteet: a) b) joko asukastiheys on alle 100 asukasta neliökilometriä kohti tai maataloustyöpaikkojen määrä suhteessa työpaikkojen kokonaismäärään on vähintään kaksinkertainen yhteisön keskiarvoon verrattuna minä tahansa viitevuonna vuodesta 1985 alkaen; joko työttömyysaste on keskimäärin korkeampi kuin kolmen viimeisen vuoden aikana todettu yhteisön keskiarvo tai väestö on vähentynyt vuodesta 1985. 7. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kaupunkialueet ovat tiheään asuttuja alueita, jotka täyttävät vähintään yhden seuraavista perusteista: a) b) c) d) e) pitkäaikaistyöttömien osuus korkeampi kuin yhteisössä keskimäärin korkea köyhyysaste, mukaan lukien epävarmat asumisolot erityisen heikko ympäristön tila korkea rikollisuuden taso väestön alhainen koulutustaso. 8. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kalastuksesta riippuvat alueet ovat rannikko- alueita, joilla kalastusalan työpaikkojen määrä työpaikkojen kokonaismäärästä on merkittävä ja joilla esiintyy kalastusalan uudelleenjärjestelyyn liittyviä sosiaalis taloudellisia rakenneongelmia, jotka ovat johtaneet alan työpaikkojen määrän huomattavaan vähenemiseen. 9. Yhteisön tukitoimet voivat koskea alueita, joiden väestö tai pinta-ala ovat merkittäviä ja jotka kuuluvat yhteen seuraavista tapauksista: a) b) c) 5 kohdassa tarkoitetut perusteet täyttävät alueet, jotka ovat teollisuus alueen naapurialueita; 6 kohdassa tarkoitetut perusteet täyttävät alueet, jotka ovat maaseutualueen naapurialueita; joko 5 tai 6 kohdassa tarkoitetut perusteet täyttävät alueet, jotka ovat tavoitteen 1 alueen lähialueita; maaseutualueet, joilla on aktiivisen maaseutuväestön vanhenemisesta johtuvia vaikeita sosiaalis-taloudellisia vaikeuksia; alueet, joilla on johtuen maataloudessa, teollisuudessa tai palvelualalla merkittävän toiminnan käynnissä olevasta tai suunnitellusta uudelleenjärjestelystä. tai joita uhkaa korkea työttömyysaste, 47 10. Sama alue voi olla tavoitteen 2 mukaisesti. tukikelpoinen ainoastaan joko tavoitteen 1 tai 11. Alueiden luettelo on voimassa seitsemän vuotta 1 päivästä tammikuuta 2000. Jos jokin alue on vaikeassa kriisissä, komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä muuttaa alueiden luetteloa vuonna 2003 tämän artiklan säännösten mukaisesti siten, että 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu väestön osuus kullakin alueella ei nouse. 5 artikla Tavoite 3 Rajoittamatta 6 artiklan 2 kohdan soveltamista tavoitteen 3 mukaista rahoitusta saavat muut kuin tavoitteen 1 ja 2 alueet. 6 artikla Siirtymäkauden tuki Sen estämättä, mitä 3 artiklassa säädetään, tavoitteen 1 alueisiin asetuksen (ETY) N:o 2052/88 mukaisesti vuonna 1999 kuuluvat alueet, joita ei mainita 3 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa, saavat siirtymäkauden ajan rahastojen tavoitteen 1 tukea 1 päivästä tammikuuta 2000 31 päivään joulukuuta 2005 komission 7 artiklan 3 kohtaa soveltaen määrittämällä tavalla. Hyväksyessään 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun luettelon komissio laatii 4 artiklan 5 ja 6 kohdan säännösten mukaisesti luettelon niistä NUTS III -tason alueista, jotka kuuluvat näihin siirtymäkauden tavoitteen 1 tukea rahastoista vuoteen 2006 saaviin alueisiin. Alueet, joita ei mainita toisessa alakohdassa tarkoitetussa luettelossa, saavat vuonna 2006 edelleen ESR:n, KOR:n ja EMOTR:n ohjausosaston tukea saman tukitoimen osana. Sen estämättä, mitä 4 artiklassa säädetään, tavoitteiden 2 ja 5b alueisiin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2052/88 mukaisesti vuonna 1999 kuuluvat alueet, joita ei mainita 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa luettelossa, saavat siirtymäkauden ajan tavoitteen 2 tukea EAKR:sta 1 päivästä tammikuuta 2000 ja 31 päivään joulukuuta 2003. Nämä alueet saavat 1 päivästä tammikuuta 2000 31 päivään joulukuuta 2006 tavoitteen 3 tukea ESR:sta tukiosaston maaseudun kehittämistukea, ja niillä toteutetaan EMOTR:n tukiosaston kaikkialla yhteisössä toteuttamia kalastusalan rakenteellisia toimenpiteitä. sekä EMOTR:n 48 III LUKU. RAHOITUSSÄÄNNÖKSET 7 artikla Varat ja keskittäminen 1. Rahastojen maksusitoumuksiin käytettävissä olevat varat kaudelle 2000-2006 ovat vuoden 1999 hintoina 814,4 miljardia euroa. 2. 3. 4. 5. 6. Varojen vuosittainen jakautuminen esitetään liitteessä. Varat pyritään keskittämään huomattavassa määrin tavoitteen 1 alueille. Maksusitoumuksiin käytettävissä olevat varat näillä alueilla ovat noin kaksi kolmasosaa rahastojen kokonaismäärärahoista. Komissio vahvistaa avoimia menettelyjä noudattaen, miten 90 prosenttia tarkoitettua ohjelmatyötä varten käytettävissä olevista 12-18 artiklassa maksusitoumusmäärärahoista jäsenvaltioittain; vahvistaessaan tämän se ottaa tavoitteiden 1 ja 2 osalta täysin huomioon yhden tai useamman edellisellä kaudella asetuksessa (ETY) N:o 2052/88 käytettyjä perusteita vastaavista objektiivisista perusteista, eli tukikelpoisen väestön, alueellisen varallisuuden, kansallisen varallisuuden ja rakenteellisten ongelmien suhteellisen vaikeuden, erityisesti työttömyysasteen. ohjeellisesti jaetaan Tavoitteen 3 osalta jäsenvaltiokohtainen jakautuminen perustuu pääasiassa tukikelpoiseen väestöön, työllisyystilanteeseen ja sellaisten ongelmien, kuten sosiaalisen syrjäytymisen, koulutustason ja naisten työelämään osallistumisen vaikeuksien vakavuuteen. Jaossa eritellään siirtymäkauden tukea saaville alueille tarkoitetut määrärahat. Nämä määrärahat määritetään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen perusteiden mukaan. Niiden osuus vähenee vuosittain. loput Komissio jakaa 43 artiklan mukaisesti ohjelmakauden puolivälissä 10 prosenttia maksusitoumusmäärärahoista, joita ei ole jaettu 3 kohdassa tarkoitetun alustavan jaon yhteydessä. tarkoitetuista maksusitoumusmäärärahoista Edellä 1 kohdassa tarkoitetulla kaudella käytetään viisi prosenttia rahastojen 1 kohdassa yhteisöaloitteiden rahoitukseen. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista määrärahoista käytetään yksi prosentti 21 ja 22 artiklan mukaisten uutta luovien toimien ja teknisen avun rahoitukseen. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen määrien ohjelmatyön suunnittelemiseksi ja niiden kirjaamiseksi myöhemmin yhteisön talousarvioon ne sidotaan 1 päivästä tammikuuta 2000 kahden prosentin indeksiin vuosittain liitteessä I määritellyn profiilin mukaan. 49 vuosille tarkistaa Komissio suunniteltujen määrärahojen 2004-2006 indeksiperusteen tarvittaessa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003 teknisenä mukautuksena käytettävissä olevien viimeisten taloudellisten tietojen perusteella. Erotus alkuperäiseen rahoitussuunnitelmaan nähden liitetään 4 kohdassa säädettyyn määrään. IV LUKU. JÄRJESTELYT 8 artikla Täydentävyys ja kumppanuus 1. Yhteisön toiminta täydentää vastaavia kansallisia toimenpiteitä tai myötävaikuttaa niihin. Se perustuu tiiviiseen yhteydenpitoon, jäljempänä 'kumppanuus', jossa ovat osallisina komissio, jäsenvaltio sekä a) b) c) alue- ja paikallisviranomaiset sekä muut toimivaltaiset viranomaiset työmarkkinaosapuolet j a yhteiskuntaelämän osapuolet muut toimivaltaiset elimet. Jokainen jäsenvaltio valitsee ja nimeää kansallisella, alueellisella, paikallisella tai muulla tasolla edustavimmat ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut kumppanit sille ominaisen institutionaalisen, oikeudellisen ja varainhoidollisen järjestelmän laajasti mukaan puitteissa ottamalla aina ympäristöasioiden sekä miesten ja naisten tasa-arvon edistämisen alalla toimivat elimet. tarvittaessa mahdollisimman Kaikki nimetyt osapuolet, päämäärään. jäljempänä 'kumppanit', pyrkivät yhteiseen ja Jäsenvaltioiden on varmistettava kaikkien kumppanien osallistuminen, osallistumisen on tapahduttava ohjelmatyön kaikissa vaiheissa sopivalla alueellisella tasolla. Kumppanuuteen kuuluu tukitoimien valmistelu, rahoitus, seuranta ja arviointi. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tukitoimien alueellisella tasolla. täytäntöönpano kuuluu ja komission toimivaltaa jäsenvaltioiden vastuualaan rajoittamatta sopivalla Jäsenvaltioiden on toimittava yhteistyössä komission kanssa varmistaakseen, että yhteisön varat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti. Komissio kuulee vuosittain Euroopan tasolla järjestäytyneitä osapuolia yhteisön rakennepolitiikasta. työmarkkina 50 2. 3. 4. 5. 9 artikla Ohjelmamenettely ja yhteensovittaminen 1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) b) c) 'ohjelmatyöllä' useissa vaiheissa tapahtuvaa järjestely-, päätös- ja rahoitusmenettelyä, jolla pyritään panemaan täytäntöön yhteisön ja jäsenvaltioiden monivuotinen yhteinen toiminta 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi. jäsenvaltion asianomaisen 'suunnitelmalla' tutkimusta 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden tilanteen ja näiden tavoitteiden saavuttamiseksi sekä suunniteltua strategiaa ja toimintalinjoja, niiden erityisiä tavoitteita ja niihin liittyviä ohjeellisia rahoitusvaroja. tarvittavien ensisijaisten tarpeiden laatimaa suhteen 'yhteisön tukikehyksellä' asiakirjaa, jonka komissio hyväksyy arvioituaan jäsenvaltion esittämän suunnitelman ja joka sisältää rahastojen ja toimintalinjat, niiden erityiset jäsenvaltion tavoitteet, rahastojen rahoitusosuuden ja muut rahoitusvarat. Asiakirja jaetaan toimintalinjoittain ja se pannaan täytäntöön yhtenä tai useampana toimenpideohj elmana. toimintasuunnitelman ja d) 'tukitoimilla' rahastojen tukimuotoja, joita ovat i) i) toimenpideohjelma tai yhtenäinen ohjelma-asiakirja yhteisöaloiteohjelma iii) teknisen avun toimenpiteiden ja uutta luovien toimien tuki. e) f) g) 'toimenpideohjelmalla' komission hyväksymää asiakirjaa, jolla pyritään panemaan täytäntöön yhteisön tukikehys ja johon sisältyy monivuotisista toimenpiteistä koostuvia joiden johdonmukaisia toteuttamiseksi voidaan hyödyntää yhtä tai useampaa rahastoa ja yhtä tai useampaa olemassa olevaa rahoitusvälinettä sekä EIP:a. Yhdennetty toimenpideohjelma on toimenpideohjelma, joka saa rahoitusta useasta rahastosta. toimintalinjoja ja 'yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla' komission hyväksymää yhtenäistä asiakirjaa, ja toimenpideohjelmaan sisältyvät tiedot. tukikehykseen yhteisön koottu johon on 'toimintalinjalla' jotakin yhteisön tukikehykseen tai tukitoimeen liittyvän toimintasuunnitelman päälinjaa. Sen osalta määritellään rahastojen ja muiden rahoitusvälineiden tuki sekä jäsenvaltion rahoitusvarat ja erityiset tavoitteet. 51 h) i) j) 'toimenpiteellä' keinoa, jolla toimintalinja jaksotetaan monivuotiseksi ja jonka avulla toimia voidaan rahoittaa. Kaikkia perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitettuja tukijärjestelmiä ja jäsenvaltion nimeämien elinten myöntämiä tukia pidetään toimenpiteinä. 'toimella' lopullisten tuensaajien toteuttamaa hanketta tai tukitointa. 'lopullisilla tuensaajilla' toimista vastaavia julkisia tai yksityisiä elimiä tai yrityksiä. Jos kyseessä ovat perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitetut tukijärjestelmät ja jos tuet myöntävät jäsenvaltion nimeämät elimet, lopullisia tuensaajia ovat tuen myöntävät elimet. 2. Rahastojen yhteensovittaminen tapahtuu erityisesti seuraavilla tasoilla: a) b) c) d) 4 artiklassa tarkoitetut suuntaviivat, yhteisön tukikehykset, tukitoimien rahoituksen suunnittelu ja täytäntöönpano, jonkin tavoitteen mukaisesti toteutettujen tukitoimien seuranta ja arviointi. 3. tukitoimien Komissio varmistaa kumppanuutta noudattaen eri rahastojen yhteensovittamisen toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden olemassa olevien rahoitusvälineiden kanssa. Tarkoituksenmukaisista rahoitusvälineistä saatujen käytettyjen budjettivarojen kerrannaisvaikutuksen maksimoimiseksi yhteisön tuessa yhdistetään sopivalla tavalla tukeen ja lainoihin perustuvat tukitoimet. Yhdistely määritetään yhdessä EIP:n kanssa yhteisön tukikehystä tai yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa laadittaessa. Siinä otetaan huomioon ehdotetun rahoitussuunnitelman tasapaino, rahastojen osuus sekä asetetut kehitystavoitteet. 4. Komissio laatii, ennen kuin suunnitelmat on esitetty ja 41 artiklassa tarkoitettu välitarkistus on tehty, suuntaviivat, joissa esitellään yhteisön toimintalinjat jokaisen 1 artiklassa tarkoitetun tavoitteen osalta. Suuntaviivat julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Jäsenvaltiot ja komissio ottavat nämä suuntaviivat huomioon ohjelmatyön eri vaiheissa. 10 artikla Täydentävyys 1. Todellisen taloudellisen vaikutuksen saavuttamiseksi rahastojen varoilla ei voida korvata jäsenvaltion julkisia rakenteellisia tai vastaavia menoja. 52 2. Komissio ja asianomainen jäsenvaltio vahvistavat yhteisön tukikehyksen tai tavoitteen 1 yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen puitteissa tason, jolla jäsenvaltion tulee pitää julkiset tai niihin verrattavat menonsa kaikilla tavoitteen 1 alueilla kyseisellä ohjelmakaudella. Komissio ja asianomainen jäsenvaltio vahvistavat tavoitteita 2 ja 3 koskevissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa tason, jolla jäsenvaltion tulee pitää aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan tasolla kauden 2000-2006 aikana. liittyvät menonsa kansallisella Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetun menojen vuotuisen keskitason on (ETY) N:o 2052/88 ohjelmakaudella saavutettu taso. pääsääntöisesti vähintään asetuksen oltava sama kuin 3. Ohjelmakauden aikana suoritetaan seuraavat kolme täydentävyyden tarkistusta: a) b) ohjelma-asiakirjojen ennen yhteisön hyväksymistä tehtävä ennakkotarkistus, jota käytetään viitteenä koko ohjelmakauden ajan, tai yhtenäisten tukikehysten viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003 tehtävä välitarkistus, jonka yhteydessä komissio ja jäsenvaltio voivat sopia rakenteellisten menojen tason tarkistuksesta, mikäli taloudellinen tilanne on johtanut julkisten tulojen tai työllisyystilanteen kehittymiseen jäsenvaltiossa siten, että tilanne eroaa huomattavasti ennakkotarkistuksen perusteena käytetystä tilanteesta, c) viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2005 tehtävä tarkistus. tarkastuksista Riippumatta näistä koko ohjelmakauden ajan komissiolle tarkoituksenmukaiset tiedot muutoksista, jotka mahdollisesti heikentävät jäsenvaltion kykyä säilyttää menotasonsa 2 kohdassa tarkoitetulla tasolla. jäsenvaltion toimitettava on 11 artikla Yhteensopivuus Rahastoista tai EIP:sta tai muusta rahoitusvälineestä rahoitettavien toimien on oltava perustamissopimuksen määräysten ja sen nojalla annettujen säädösten sekä yhteisön politiikan, erityisesti kilpailusääntöjen ja näistä varsinkin valtiontukia koskevien sääntöjen sekä julkisia hankintoja, ympäristön suojelua ja parantamista, eriarvoisuuden poistamista ja naisten ja miesten välisen tasa-arvon lisäämistä koskevien sääntöjen mukaisia. 53 II OSASTO. OHJELMATYÖ I LUKU. YLEISET SÄÄNNÖKSET TAVOITTEISTA 1,2 JA 3 12 artikla Maantieteellinen soveltamisala 1. 2. 3. 1. 2. Tavoitetta 1 koskevien aluekehitysohjelmien tulee pääsääntöisesti kattaa NUTS II -tason alue. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin esittää yleisen kehityssuunnitelman kaikkien 3 artiklan 2 kohdassa ja 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun luetteloon sisältyvien alueidensa osalta sillä edellytyksellä, että suunnitelma sisältää 15 artiklassa tarkoitetut tiedot. Tavoitetta 2 koskevien alueellisten uudistamissuunnitelmien tulee periaatteessa kattaa kaikki yhdellä NUTS II -tason alueella sijaitsevat, 4 artiklan 4 kohdassa ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa mainitut alueet. Suunnitelmissa on eriteltävä tavoite 2 -alueilla toteutettavat toimet ja niiden ulkopuolella samalla alueella toteutettavat toimet, ja niissä on selvitettävä toimien ja alueellisella tasolla toteutettavan politiikan välinen johdonmukaisuus. Tavoitetta 3 koskevat suunnitelmat kattavat tietyn jäsenvaltion alueen tavoitteiden 1 ja 2 kohdealueiden ulkopuolisilla alueilla annettavaa rahoitusta varten, ja ne tarjoavat koko kansallista aluetta koskevan viitekehyksen rajoittamatta henkilöresurssien kehittämiseen alueellisia erityispiirteitä. 13 artikla Kesto ja tarkistus Suunnitelmat, yhteisön tukikehykset, toimenpideohjelmat ja yhtenäiset ohjelma- asiakirjat kattavat seitsemän vuoden pituisen ohjelmakauden, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan säännösten soveltamista. Ohjelmakausi alkaa 1 päivänä tammikuuta 2000. Suunnitelmat, yhteisön tukikehykset, toimenpideohjelmat ja yhtenäiset ohjelma- asiakirjat tarkistetaan tämän luvun säännösten mukaisesti 41 artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin ja 43 artiklassa tarkoitetun suoritusvarauksen jaon seurauksena. Ne voidaan myös tarkistaa samojen säännösten mukaisesti edellyttäen, että sosiaalis-taloudellisessa tapahtuu merkittäviä muutoksia. työmarkkinat mukaan tilanteessa, lukien 54 14 artikla Valmistelu ja hyväksyminen 1. Jäsenvaltion kansallisella, alueellisella tai muulla tasolla tätä tarkoitusta varten nimeämät viranomaiset valmistelevat tavoitteiden 1,2 ja 3 mukaiset suunnitelmat, ja jäsenvaltio toimittaa ne kumppanien lausunnon saatuaan komissiolle. 2. 3. Kunkin kumppanin on annettava lausuntonsa sellaisen määräajan kuluessa, että kolmannessa alakohdassa tarkoitettua määräaikaa voidaan noudattaa. Jollei jäsenvaltion kanssa muuta sovita, suunnitelmat on jätettävä viimeistään kolmen kuukauden kuluttua 3 artiklan 2 kohdassa ja 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen alueiden luettelojen laatimisesta. Komissio arvioi suunnitelmat sen perusteella, kuinka johdonmukaisia ne ovat tämän asetuksen tavoitteiden, mukaan lukien 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun viitekehyksen kanssa sekä 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen suuntaviivojen ja yhteisön politiikan sekä 40 artiklan säännösten kanssa. Komissio ottaa huomioon kumppanien mukaan ottamisessa noudatetut yksityiskohtaiset säännöt ja näiden 1 kohdassa tarkoitetun kuulemisen aikana antamat lausunnot. Komissio arvioi ehdotetut tavoite 3 -suunnitelmat sen perusteella, kuinka johdonmukaisia suunnitellut toimet ja 15 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettu Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpanoa koskeva kansallinen suunnitelma ovat keskenään. yhteisymmärryksessä Näiden suunnitelmien perusteella komissio laatii tavoitteen 1 mukaiset yhteisön tukikehykset kanssa 47-50 artiklassa vahvistettuja menettelyjä noudattaen. EIP osallistuu yhteisön tukikehysten laatimiseen. Komissio tekee päätöksen rahastojen tuesta viimeistään kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun se on saanut vastaavan suunnitelman tai vastaavat suunnitelmat, jonka tai joiden on sisällettävä kaikki 15 artiklassa säädetyt tiedot. asianomaisen jäsenvaltion Komissio arvioi jäsenvaltioiden esittämät tavoitteen 1 mukaiset toimenpide- ohjelmaehdotukset sen perusteella, kuinka johdonmukaisia ne ovat vastaavan yhteisön tukikehyksen tavoitteiden kanssa ja kuinka ne sopivat yhteen yhteisön politiikan kanssa. Komissio tekee päätöksen rahastojen tuesta 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisymmärryksessä asianomaisen jäsenvaltion kanssa edellyttäen, että ehdotukset sisältävät kaikki 17 artiklassa tarkoitetut tiedot. liittää suunnitelmiin Jäsenvaltiot voivat toimenpideohjelmien hakemukset rahoituksesta niiden käsittelyn ja ohjelmien toteuttamisen nopeuttamiseksi. tukikehyksestä komissio hyväksyy myös Tehdessään päätöksen yhteisön 27 esitetyt 1 toimenpideohjelmat edellyttäen, että ne sisältävät ne sisältävät kaikki 17 artiklassa tarkoitetut tiedot. kohdan mukaisesti suunnitelmien artiklan kanssa 55 Sovellettaessa 15 artiklan 1 kohtaa, komissio tekee yhden päätöksen yhtenäisestä ja tähän päätökseen sisältyvät sekä 16 artiklassa ja ohjelma-asiakirjasta, 17 artiklassa tarkoitetut tiedot ja 27 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rahastojen tuki. Näiden suunnitelmien perusteella komissio laatii tavoitteiden 2 ja 3 mukaiset yhtenäiset ohjelma-asiakirjat yhteisymmärryksessä asianomaisen jäsenvaltion kanssa 47-50 artiklassa vahvistettuja menettelyjä noudattaen. EIP osallistuu yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tekee 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhden päätöksen rahastojen tuesta viimeistään kuusi kuukautta sen jälkeen, kun se on saanut vastaavan suunnitelman, jonka on sisällettävä kaikki 16 ja 17 artiklassa säädetyt tiedot. laatimiseen. Komissio Kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun komissio on tehnyt toimenpideohjelman tai yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hyväksyvän päätöksen, hallintoviranomaisen on vahvistettava 34 artiklassa tarkoitetun seurantakomitean puoltavan lausunnon saatuaan ohjelmatyötä koskevat lisätiedot, jotka sen on toimitettava komissiolle yhdessä asiakirjassa, jäljempänä täydennys', viimeistään kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on tehnyt asiassa päätöksen. 'ohjelma-asiakirjan Komission yhteisön tukikehyksistä ja yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista tekemät päätökset julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komissio toimittaa nämä päätökset sekä hyväksymänsä yhteisön tukikehykset pyynnöstä tiedoksi Euroopan parlamentille. 4. 5. 6. II LUKU. TAVOITTEIDEN 1,2 JA 3 OHJELMATYÖN SISÄLTÖ 15 artikla Suunnitelmat 1. Jos tavoitteen 1 mukaiset yhteisön määrärahat ovat alle miljardi euroa tai eivät ylitä sitä merkittävästi, jäsenvaltioiden on esitettävä suunnitelma, joka sisältää samassa asiakirjassa jäljempänä 2, 3 ja 4 kohdassa sekä 17 artiklassa tarkoitetut tiedot. Jäsenvaltioiden on toimitettava myös tavoitteiden 2 ja 3 osalta nämä tiedot sisältävä yksi asiakirja. Suunnitelmissa on aina eriteltävä siirtymäkauden tukea saaville alueille suunnitellut kokonaismäärärahat ja muille tavoitteiden 1 tai 2 alueille tarkoitetut kokonaismäärärahat. 2. Tavoitteiden 1, 2 ja 3 mukaisissa suunnitelmissa on otettava huomioon 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut suuntaviivat sekä asianomaisten alueiden esittämät toimintalinjat, ja niissä on oltava a) kuvaus määrällinen 1 alueiden eroavaisuuksien, jälkeenjääneisyyden ja kehitysmahdollisuuksien osalta tai tavoitteen 2 alueiden uudistamisen osalta tai tavoitteen 3 alueiden ja nykytilanteesta tavoitteen joko 56 jäsenvaltion henkilöresurssien kehittämisen ja työllisyyspolitiikan osalta samoin kuin käyttöön otetut rahoitusvarat ja edellisen ohjelmakauden päätulokset ottaen huomioon käytössä olevat arviointitulokset; ja uudistamista, kuvaus 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseen soveltuvasta toimintasuunnitelmasta ja alueiden, myös maaseutualueiden, kestävää kehittämistä henkilöresurssien kehittämistä tai koulutukseen ja työllisyyteen liittyvien politiikkojen ja ja nykyaikaistamista varten valituista järjestelmien mukauttamista pääasiallisista tarkoitetun ennakkoarvioinnin tulos; toimintalinjoista artiklassa liittyvää siihen sekä 40 Tavoitteen 3 mukaisissa suunnitelmissa on varmistettava työllisyys strategian ja henkilöresurssien kehittämisen yhdenmukaisuus kaikkialla asianomaisen jäsenvaltion alueella ottaen huomioon erityisesti Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpanoa koskeva kansallinen suunnitelma ja niihin on sisällyttävä kuvaus kyseisen strategian päätavoitteista ja niiden saavuttamiseen käytettävistä pääasiallisista keinoista; selvitys rahastojen, EIP:n ja muiden rahoitusvälineiden tuen suunnitellusta käytöstä; tavoitteen 1 osalta tietoja täydennetään rahoituksen ohjeellisella yleistaulukolla, jossa tehdään yhteenveto suunnitelluista kansallisista rahoitusvaroista kullekin sekä yhteisön julkisista suunnitelmaan sisältyvälle toimintalinjalle; teknisen avun tarve; ja yksityisistä 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti tapahtuneen kuulemisen tulokset sekä kumppanien mukaan ottamisessa sovellettavat yksityiskohtaiset säännöt ja suunnitellut säännökset. b) c) d) 3. 4. 1. 1 alueilla kaikki aluekehityssuunnitelmiin Tavoitteen taloudelliseen ja sosiaaliseen uudistamiseen, henkilöresurssien kehittämiseen liittyvä toiminta 1 artiklan 3 alakohdassa tarkoitettu viitekehys huomioon ottaen sekä maaseudun kehittämiseen liittyvä toiminta. sisällyttävä on Jos jäsenvaltio muodostaa kokonaisuudessaan tavoitteen 1 alueen, suunnitelmissa on oltava 2 kohdan b alakohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut tiedot. Jäsenvaltioiden on mainittava erikseen kutakin rahastoa koskevat tiedot, mukaan lukien haettu tuki sekä selvitys suunnitelluista toimenpideohjelmista ja erityisesti niiden erityistavoitteista ja suunnitelluista pääasiallisista toimenpidetyypeistä. 16 artikla Tavoitteen 1 mukaiset yhteisön tukikehykset Tavoitteen 1 mukaisessa yhteisön tukikehyksessä on varmistettava kaiken yhteisön rakennetuen yhteensovittaminen asianomaisilla alueilla, mukaan lukien 1 artiklan 3 alakohdan mukaisesti henkilöresurssien kehittäminen, erityisesti silloin, kun jäsenvaltio kokonaisuudessaan muodostaa tavoitteen 1 alueen. 57 2. Yhteisön tukikehyksiin on sisällyttävä: a) b) c) d) ja asianomaisen jäsenvaltion ja yhteisön yhteistä toimintaa varten valitut toimintasuunnitelma erityistavoitteet toimintalinjat, mahdollisuuksien mukaan määrällisesti ilmaistuina, 40 artiklan mukainen arvio toivotusta vaikutuksesta sekä tiedot niiden johdonmukaisuudesta 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen suuntaviivojen ja talouspolitiikan, työllisyysstrategian ja henkilöresurssien kehittämisen ja tarvittaessa asianomaisen jäsenvaltion aluepolitiikan kanssa; niiden erityisesti erityistavoitteet ja valitut toimintalinjat sisältävä selvitys sellaisista toimenpideohjelmista, joita ei ole hyväksytty samanaikaisesti yhteisön tukikehyksen kanssa, ja niiden kesto; ohjeellinen rahoitussuunnitelma, jossa täsmennetään 27 ja 28 artiklan mukaisesti jokaisen toimintalinjan osalta vuosittain jokaisen rahaston, EIP:n varatut rahoitusvälineiden suoraan rahoitus kokonaismäärärahat silloin, kun ne kirjataan vastaavat suunnitelmaan tukikelpoiset kansalliset, yksityiset ja julkiset kokonaismäärärahat; rahoitusosuutta ja muiden rahoitukseen rahaston jokaisen sekä rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä siirtymäkauden tukea saaville alueille tarkoitetut määrärahat; rajoittamatta 7 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetun tuki asteittaisen vähenemisen soveltamista, on jokaiselle yhteisön kehykselle vuosittain varatun rahastojen kokonaisrahoitusosuuden noudatettava sovellettavia rahoitusnäkymiä; täydentävyyden jälkitarkistus 10 artiklan mukaisesti asianomaisesta tukea saaville alueille rahoitusvirtojen avoimuuteen liittyvät asianmukaiset selvitykset; jäsenvaltiosta ja erityisesti suuntautuvien e) yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanosäännökset, joissa on mainittava i) ii) jäsenvaltion nimeämä, 33 artiklassa tarkoitettu viranomainen tai elin, joka vastaa yhteisön tukikehyksen hallinnosta, hallinnossa, seurannassa ja arvioinnissa yhteistyössä komission kanssa käytettävien yhdenmukaisten atk-järjestelmien määritelmä. Näiden järjestelmien avulla on voitava taata tehokas hallinto sekä luotettavat tiedot täytäntöönpanosta ja tuloksista ja niiden on noudatettava 35,41 ja 42 artiklan säännöksiä iii) kumppanien mukaan ottamiseksi suunnitellut säännökset; f) tarvittaessa tukitoimien valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyviin toimenpiteisiin tarvittavat määrärahat. 58 17 artikla Tavoitteen 1 mukaiset toimenpideohjelmat 1. Tavoitteen 1 mukaiseen yhteisön tukikehykseen kuuluvat tukitoimet toteutetaan pääsääntöisesti yhdennetyillä aluekohtaisilla toimenpideohjelmilla. 2. Toimenpideohjelmiin on sisällyttävä: a) b) c) ohjelman toimintalinjat, niiden johdonmukaisuus vastaavan yhteisön tukikehyksen kanssa, määrällisesti esitetyt erityistavoitteet ja arvio tuloksesta 40 artiklan mukaisesti samoin kuin niiden odotetusta johdonmukaisuus 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen suuntaviivojen kanssa; lukien perustamissopimuksen 92 artiklassa kuvaus toimintalinjojen mukaan tukijärjestelmien toimenpideohjelman valmisteluun, seurantaan ja arviointiin tarvittavat toimenpiteet; toteuttamiseksi suunnitelluista toimenpiteistä, tarkoitettujen tarvittaessa liittyvät arvioimiseksi tarvittavat tiedot; rahoitussuunnitelma, jossa täsmennetään 27 artiklan mukaisesti jokaisen toimintalinjan osalta vuosittain kunkin rahaston, EIP:n ja muiden rahoitusvälineiden rahoitukseen varatut kokonaismäärärahat sekä kunkin rahaston rahoitusosuutta vastaavat tukikelpoiset kansalliset, yksityiset ja julkiset kokonaismäärärahat; rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä siirtymäkauden tukea saaville alueille tarkoitetut määrärahat; vuosittain varatun rahastojen kokonaisrahoitusosuuden on noudatettava sovellettavia rahoitusnäkymiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetun asteittaisen vähenemisen soveltamista; d) toimenpideohjelman täytäntöönpanosäännökset, joissa on mainittava i) ii) jäsenvaltion nimeämä, 33 artiklassa tarkoitettu viranomainen tai elin, joka vastaa yhteisön tukikehyksen hallinnosta, kuvaus kohtaisista säännöistä, toimenpideohjelman hallintoa koskevista yksityis iii) kuvaus seuranta- ja arviointijärjestelmistä, iv) hallinnossa, seurannassa ja arvioinnissa yhteistyössä komission kanssa käytettävien yhdenmukaisten atk-järjestelmien määritelmä. Näiden järjestelmien avulla on voitava taata tehokas hallinto sekä 59 luotettavat ja saatavilla olevat ja tuloksista ja niiden on noudatettava 35, 41 ja 42 artiklan säännöksiä, täytäntöönpanosta tiedot v) vi) rahoitusvirtojen avoimuuden takaavat säännöt varojen käyttöön ottamisen ja kulun määritelmä, kuvaus toimenpideohjelman valvontaa koskevista erityisistä yksityiskohtaisista säännöistä, mukaan lukien osapuolten tehtävien nimeäminen ja valtiontukia koskevien säännösten noudattamisen valvonta, vii) määritelmä kumppanien tehtävistä ja vastuualueista toimenpide ohjelman seurannassa ja arvioinnissa. 3. Ohjelma-asiakirjan täydennykseen on sisällyttävä: a) b) c) d) toimenpideohjelman vastaavien toimenpiteet toteut tamiseksi; niiden 40 artiklan mukainen ennakkoarviointi; seurannan vastaavat indikaattorit 35 artiklan mukaisesti; toimintalinjojen toimenpidekokonaisuuksien lopullisten tuensaajien luokkien määritelmät; jokaisen toimenpiteen osana rahoitettavien toimien valintaperusteet, mukaan lukien niiden elinkelpoisuuden ennakkoarvioinnissa käytetty menetelmä; rahoitukseen rahoitussuunnitelma, jossa täsmennetään 27 ja 28 artiklan mukaisesti toimenpiteen osalta kunkin rahaston, EIP:n ja muiden jokaisen sekä rahoitusvälineiden rahastojen rahoitusosuutta vastaavat tukikelpoiset kansalliset, yksityiset ja julkiset kokonaismäärärahat; yhdestä rahastosta tiettyyn toimenpiteeseen maksettava osuus vahvistetaan 28 artiklan ja kyseiselle toimintalinjalle mukaisesti; yhteensä rahoitussuunnitelmassa on eriteltävä siirtymäkauden tukea saaville alueille tarkoitetut määrärahat; varatut kokonaismäärärahat myönnettyjen määrärahojen yhteisön e) toimenpideohjelman riittävän julkisuuden varmistamiseen toimenpiteet 45 artiklan mukaisesti. tarkoitetut Jos tukitoimen rahoittamiseen kansallisella, alueellisella, paikallisella tai muulla tasolla osallistuu useita kumppaneita, kunkin sitoumuksista on sovittava kumppanien välillä siten, että voidaan varmistaa varojen tehokas ja tukitoimen rahoitussuunnitelman mukainen käyttöönotto. Sopimus on liitettävä ohjelma- asiakirjan täydennykseen. 60 18 artikla Tavoitteiden 2 ja 3 mukaiset yhtenäiset ohjelma-asiakirjat Edellä 15 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti tavoitteiden 2 ja 3 mukaisesti toteutettavat tukitoimet ovat yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja. Tavoitteen 2 mukaisessa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa on varmistettava kaiken lukien yhteisön rakennetuen yhteensovittaminen asianomaisilla alueilla, mukaan henkilöresurssien ja maaseudun kehittäminen, kaikkialla 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla alueilla sijaitsevilla tavoitteen 2 alueilla, mukaan lukien siirtymäkauden tukea EAKR:sta saavat alueet. Tavoitteen 3 mukaisessa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa on varmistettava kaiken henkilöresurssien kehittämiseen tarkoitetun yhteisön tuen yhteensovittaminen 5 artiklassa tarkoitetuilla alueilla, mukaan lukien 6 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti ESR:n tukea saavilla alueilla. III LUKU. YHTEISÖALOITTEET 19 artikla Sisältö 1. Yhteisöaloitteet koskevat seuraavia aloja: a) b) c) rajat ylittävä, valtioiden välinen ja alueiden välinen yhteistyö, jolla pyritään edistämään Euroopan alueen sopusointuista ja tasapainoista kehittämistä ja suunnittelua maaseudun kehittäminen valtioiden välinen yhteistyö kaikenlaisen liittyvän syrjinnän ja epätasa-arvon uusien estämistapojen osalta. työmarkkinoille pääsyyn 2. Yhteisöaloitteiden osana hyväksyttävät ohjelmat voivat koskea muita kuin 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuja alueita. 20 artikla Laatiminen, hyväksyminen ja täytäntöönpano 1. Komissio päättää 51 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja Euroopan parlamentille annetun tiedonannon jälkeen suuntaviivat, joissa kuvataan jokaisen aloitteen tavoitteet, soveltamisala ja asianmukaiset täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. säännöt. Suuntaviivat 61 2. 3. 4. Jokaista 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua alaa rahoitetaan yhdestä rahastosta, eli EAKR:sta, EMOTR:n ohjausosastosta tai ESR:sta. Rahastojen tukipäätöksessä voidaan kutakin rahastoa erityisesti koskevissa asetuksissa määriteltyä soveltamisalaa laajentaa mainittujen erityissäännösten rajoissa kaikkien kyseisen yhteisöaloiteohjelman täytäntöönpanoon tarvittavien toimenpidekokonaisuuksien mukaan saamiseksi. tekee suuntaviivojen mukaan Komissio laadittujen ehdotusten ja niiden 40 artiklan mukaisten ennakkoarviointien perusteella päätöksen yhteisöaloite ohjelmista 27 artiklan mukaisesti. Komissio tarkistaa yhteisöaloiteohjelmat 41 artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin jälkeen. IV LUKU. UUTTA LUOVAT TOIMET JA TEKNINEN APU 21 artikla Uutta luovat toimet 1. Jokaisen rahaston vuotuisista varoista voidaan rahoittaa komission aloitteesta ja 0,7 prosentin rajoissa uutta luovia toimia yhteisön tasolla. Näihin toimiin kuuluvat tutkimukset, pilottihankkeet ja kokemustenvaihto. Uutta luovilla toimilla edistetään tavoitteiden 1, 2 ja 3 mukaisten tukitoimien laadun parantamiseen tarkoitettujen innovatiivisten menetelmien ja käytäntöjen kehittämistä. Ne pannaan täytäntöön yksinkertaisella, avoimella ja moitteetonta varainhoitoa noudattavalla tavalla. 2. rahoitetaan pilottihankealaa Jokaista rahastosta. Rahastojen laajentaa kutakin rahastoa erityisesti koskevissa tukipäätöksessä voidaan asetuksissa määriteltyä soveltamisalaa mainittujen erityissäännösten rajoissa kyseisen toimenpiteiden täytäntöönpanoon toteuttamiseksi. pilottihankkeen tarvittavien yhdestä 22 artikla Tekninen apu 1. Rahastot voivat rahoittaa komission aloitteesta ja 0,3 prosentin rajoissa vuotuisista varoista tämän asetuksen täytäntöönpanoon tarvittavia valmistelun, seurannan, arvioinnin ja valvonnan toimenpiteitä. Näihin toimiin kuuluvat erityisesti a) b) rahaston toimiin liittyvät, myös yleisluontoiset tutkimukset, teknisen avun toimet; kumppaneille, rahastojen tukitoimien lopullisille tuensaajille ja yleisölle suunnattu kokemustenvaihto ja tiedotustoimet, 62 c) hallinnossa, seurannassa ja arvioinnissa käytettävien atk-järjestelmien käyttöönotto, käyttö ja liittäminen toisiinsa. 23 artikla Uutta luovien toimien ja teknisen avun hyväksyminen Komissio arvioi 21 ja 22 artiklan mukaisesti esitetyt rahastojen tukipyynnöt seuraavien tietojen perusteella: a) b) c) d) e) f) ehdotetun tukitoimen kuvaus, sen soveltamisala, myös maantieteellinen peitto, ja sen erityistavoitteet ennakkoarviointi tukitoimen toteuttamisesta vastaavat elimet ja tuensaajat aikataulu ja rahoituslähteiden osuudet rahoitussuunnitelma, mukaan lukien yhteisön muiden täytäntöönpanosäännökset, joilla varmistetaan tehokas ja säännön- mukainen täytäntöönpano tarvittavat tiedot sen tarkastamiseksi, ovatko toimet yhdenmukaisia yhteisön politiikan ja 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen suuntaviivojen kanssa. Komissio hyväksyy rahastojen tuen, kun hakemus on arvioitavissa näiden tietojen perusteella. V LUKU. SUURHANKKEET 24 artikla Suurhankkeiden määritelmä Rahastoista voidaan rahoittaa tukitoimen osana sellaisiin suurhankkeisiin liittyviä menoja, a) b) jotka ovat taloudellisesti yhtenäisiä kokonaisuuksia, joilla on täsmällinen tekninen tehtävä ja selvästi eriytetyt tavoitteet, ja joiden kokonaiskustannukset eivät ylitä 50 miljoonaa euroa. rahoitusosuutta määritettäessä rahastojen huomioon otettavat 63 25 artikla Hyväksyminen ja täytäntöönpano 1. tai hallintoviranomaisen, Jäsenvaltion joka haluaa saada suurhankkeelle rahastojen tukea tukitoimen täytäntöönpanon aikana, on ilmoitettava siitä ennakolta komissiolle ja toimitettava seuraavat tiedot: a) b) c) d) e) f) g) h) i) j) k) täytäntöönpanosta vastaava elin, investointityyppi ja sen kuvaus, kustannukset ja sijainti, hankkeen toteuttamisaikataulu, kustannus- ja hyötyanalyysi, mukaan lukien rahoitus sekä riskianalyysi; sosiaalistaloudellinen infrastruktuuri-investointien kustannus-ja hyötyanalyysi, johon sisältyy ennakoitu käyttöaste, osalta hankkeen hankkeen selvitys tuottavien investointien osalta analyysiin on sisällyttävä maininta kyseisen alan markkinanäkymistä ja alustava selvitys hankkeen tuottavuudesta, elinkelpoisuudesta; taloudellisesta välittömät j a välilliset työllisyysvaikutukset, tiedot, joiden perusteella voidaan arvioida ympäristövaikutukset sekä niiden varotoimien toiminnan periaatteiden noudattaminen, joiden mukaan ympäristöhaitat pyritään korjaamaan pääasiassa paikalla ja saastuttaja maksaa, ja yhteisön ympäristö lainsäädännön soveltaminen, ja ennaltaehkäisevän kilpailusääntöjen noudattamisen arvioimiseen tarvittavat tiedot erityisesti valtiontukien osalta, ja infrastruktuuri-investointien osalta arvioitu vaikutus kehitykseen uudistamiseen kyseisellä alueella sekä julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen soveltaminen, selvitys rahastojen tuen vaikutuksesta hankkeen toteutuksessa, rahoitussuunnitelma sekä rahastojen rahoitusvälineiden suunniteltu kokonaisrahoitusosuus. ja kaikkien muiden yhteisön 2. Komissio arvioi hankkeen kuultuaan tarvittaessa EIP:a seuraavien tietojen perusteella: a) b) suunniteltu investointityyppi ja tarvittaessa ennakoidut tulot, kustannus-ja hyötyanalyysin tulokset, 64 c) d) e) f) g) ympäristövaikutusten arviointi, johdonmukaisuus vastaavan tukitoimen toimintalinjojen kanssa, yhteisön politiikan noudattaminen odotettava taloudellinen ja sosiaalinen hyöty erityisesti kannalta suhteessa käyttöön otettuihin rahoitusvaroihin, työllisyyden rahoitusvälineiden yhteensovittaminen kolmannessa alakohdassa tarkoitettu tukien ja lainojen yhdistäminen. sekä 9 artiklan 3 kohdan 3. Komissio vahvistaa tai muuttaa yhteisön tukiosuutta kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut 1 kohdassa tarkoitetut tiedot. Komissio katsoo, että rahastojen tuen myöntäminen hankkeelle osittain tai kokonaan ei ole oikeutettua, se voi kieltäytyä rahoituksesta osittain tai kokonaan. VI LUKU. YLEISKATTAVA TUKI 26 artikla Yleiskattava tuki 1. 2. 3. luovuttaa Jäsenvaltio tai hallintoviranomainen voi yhteisymmärryksessä komission kanssa tuki', päättää lukien ja hallinnosta täytäntöönpanosta paikallisviranomaiset, alueelliset kehittämiskeskukset tai kansalaisjärjestöt, mieluiten paikallisia kehittämisaloitteita suosien. 'yleiskattava sopiville välittäjille, mukaan tukitoimen, jäljempänä osan Yhteisöaloitteiden ja uutta luovien toimien osalta komissio voi päättää käyttää yleiskattavaa tukea koko ohjelmassa tai sen osassa. Välittäjien, joiden on oltava riittävän vakavaraisia ja hallintoasioissa riittävän kyvykkäitä, on toimittava tai oltava edustettuina kyseisellä alueella, niiden toiminnan on oltava luonteeltaan yleishyödyllistä ja siinä on yhdistettävä taloudelliset piirit, joita suunniteltujen sopivalla toimenpidekokonaisuuksien täytäntöönpano välittömästi koskee. tavalla ne sosiaaliset ja Yleiskattavan tuen käyttö mainitaan rahastojen vastaavassa tukipäätöksessä 17 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettuna tukitoimen täytäntöönpanoa koskevana erityissäännöksenä. Kyseinen hallintoviranomainen ja välittäjänä toimiva elin tuen käyttöä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. sopivat keskenään yleiskattavan Yhteisöaloiteohjelmien ja uutta luovien toimien yhteydessä yleiskattavan tuen käyttöä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sopivat komissio ja kyseinen välittäjänä toimiva elin. Ohjelma-asiakirjan täydennys ei koske yleiskattavaan tukeen liittyvää tukitoimen osaa. 65 4. Yleiskattavan täsmennettävä erityisesti seuraavat: tuen käyttöä koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä on a) b) c) d) e) toteutettavat toimenpidekokonaisuudet tuensaajien valintaperusteet rahastojen mahdollisesti saatavien korkojen käyttö tuen myöntämisedellytykset ja osuudet, mukaan lukien yleiskattavan tuen seurantaa ja arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt mahdollinen pankkitakuun hakeminen yhteisymmärryksessä komission kanssa. III OSASTO. RAHASTOJEN TUKI JA VARAINHOITO ILUKU. RAHASTOJEN TUKI 27 artikla Päätös rahastojen tuesta 1. Jos tässä asetuksessa asetetut ehdot täyttyvät, komissio tekee kaikkien rahastojen tukea koskevan yhteisen päätöksen pääsääntöisesti kuuden kuukauden kuluessa tukipyynnön vastaanottamisesta. Päätöksessä eritellään toisistaan siirtymäkauden tukea saaville alueille myönnettävät määrärahat. Rahastojen toimintalinjalle. tuen enimmäismäärä vahvistetaan jokaiselle tukitoimen Yksittäinen toimenpide voi saada tukea määrätyn ajan vain yhdestä rahastosta kerrallaan. Yksittäinen toimi ei voi saada rahastosta samanaikaisesti tukea sekä tavoitteiden 1,2 tai 3 että yhteisöaloitteen mukaisesti. 2. 3. Rahastot tukevat toimenpideohjelmia vastaavan yhteisön tukikehyksen puitteissa laaditun rahoitussuunnitelman kanssa yhtenevällä tavalla. Rahastot voivat osallistua toimenpidekokonaisuuksien täytäntöönpanoon yhdellä seuraavista tavoista: muu kuin takaisinmaksettava suora tuki, jäljempänä 'suora tuki', takaisinmaksettava tuki, korkotuki, takuu, omistusosuuden hankkiminen, osallistuminen riskipääoman hankintaan tai muunlainen rahoitus. Hallintoviranomaiselle tai muulle julkiselle viranomaiselle takaisin maksetut tuet jaetaan uudelleen samaan tarkoitukseen. 66 28 artikla Tuen määrän muuttaminen 1. Rahastojen tukea muutetaan seuraavien seikkojen perusteella: a) b) c) d) e) f) niiden erityisten ongelmien vakavuus, varsinkin alueellisten sosiaalisten, joihin tukitoimi kohdistuu, tai jäsenvaltion kyseisen erityisesti huomioon rahoituskyky ottaen asianomaisen jäsenvaltion varallisuus ja tarve välttää budjettimenojen liiallinen kasvu tarkoitettu toisessa alakohdassa hyöty yhteisön kannalta toimen 1 artiklan pidelinjojen eriarvoisuuden poistamisessa sekä miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistämisessä, ympäristön suojelussa ja parantamisessa erityisesti ennalta varautumisen ja ennalta ehkäisyn periaatteita ja saastuttaja maksaa -periaatetta soveltamalla, tukitoimien ja erityisesti tukitoimien ja toimenpidelinjojen hyöty kansalliselta ja alueelliselta kannalta, jokaiselle tukityypille ja toimenpidelinjalle ominaiset piirteet, rahoituksen optimaalinen käyttö rahoitussuunnitelmissa mukaan lukien julkisten ja yksityisten varojen yhdistäminen sekä asianmukaisten rahoitusvälineiden käyttö 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 2. Rahastojen tuki lasketaan joko suhteessa tukikelpoisiin kokonaiskustannuksiin tai tukikelpoisiin julkisiin taikka vastaaviin (kansallisten, alueellisten tai paikallisten ja yhteisön) menoihin jokaisen tukitoimen osalta. 3. Rahastojen tuen osuutta koskevat seuraavat rajoitukset: a) tukikelpoisista kokonaiskustannuksista enintään 75 prosenttia ja pääsääntöisesti vähintään 50 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista tavoitteen 1 alueilla sovellettavissa toimenpiteissä. Jos kyseiset alueet sijaitsevat koheesiorahaston tukemassa jäsenvaltioissa, yhteisön osuus voi olla enintään enintään tukikelpoisista kokonaiskustannuksista 80 prosenttia 85 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista erittäin syrjäisillä alueilla sekä Kreikan syrjäisillä saaristoalueilla, jotka kärsivät syrjäisestä sijainnista, poikkeustapauksissa ja asianmukaisesti perustelluissa b) enintään 50 prosenttia ja pääsääntöisesti vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista tavoitteiden 2 ja 3 alueilla sovellettavissa toimenpiteissä. tukikelpoisista kokonaiskustannuksista 67 4. 5. 6. Rahastojen tuen on noudatettava valtiontuelle vahvistettuja tuen voimakkuuden ja kasautumisen enimmäismääriä. Jos asianomaiseen tukitoimeen liittyy tuloja synnyttäviä investointeja, päätetään rahastojen osallistumisesta näihin investointeihin ottaen huomioon muiden siihen liittyvien ominaispiirteiden lisäksi omarahoituksen käyttökatteen suuruus, jota tavallisesti niissä makrotaloudellisissa olosuhteissa, joissa investoinnit tulee toteuttaa, ja ilman että rahastojen osallistuminen kasvattaa kansallista talousarviota. odotettaisiin kyseisen investoinneilta suuruusluokan Rahastojen tukea koskevat joka tapauksessa seuraavat rajoitukset: a) merkittäviä kyseessä ollessa kyseinen tuki ei voi ylittää tuloja synnyttävien investointien ja infrastruktuureiden i) ii) iii) 40 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista tavoitteen 1 alueilla, mihin voidaan lisätä enintään 10 prosentin korotus koheesiorahaston tukemissa maissa; 25 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista tavoitteen 2 alueilla; kyseisiä määriä voidaan korottaa määrällä, joka on saatu muun rahoitusmuodon kuin suoran tuen käytöstä, mutta kyseinen korotus ei voi ylittää 10 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista; b) yrityksiin kohdistuvissa investoinneissa kyseinen osuus ei voi ylittää: i) ii) iii) 35 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista tavoitteen 1 alueilla; 15 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista tavoitteen 2 alueilla; pieniin ja keskisuuriin yrityksiin kohdistuvissa investoinneissa kyseisiä määriä voidaan korottaa määrällä, joka on saatu muun rahoitusmuodon kuin suoran tuen käytöstä, mutta kyseinen korotus ei voi ylittää 10 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. Edellä 3 ja 4 kohdassa tehdyt viittaukset tavoitteiden 1 ja 2 alueisiin katsotaan viittauksiksi myös 6 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti siirtymäkauden tukea saaviin alueisiin. Edellä 21 ja 22 artiklassa tarkoitettujen ja komission aloitteesta toteutettujen toimenpiteiden kokonaiskustannukset voidaan rahoittaa 100 prosenttisesti. Edellä lukuun toteutettujen toimenpiteiden 22 artiklassa tarkoitettujen, komission kokonaiskustannukset ja yhteisöaloitteisiin liittyvien teknisen avun toimenpiteiden puitteissa sovelletaan tässä artiklassa tarkoitettuja määriä. 100 prosenttisesti. Ohjelmatyöhön rahoitetaan 68 29 artikla Tukikelpoisuus Toimiin liittyvät menot oikeuttavat rahastojen tukeen vain, jos kyseiset toimet sisältyvät asianomaiseen tukitoimeen. Menojen ei voida katsoa oikeuttavan rahastojen tukeen, jos lopullinen tuensaaja maksaa ne ennen, kuin komissio vastaanottaa tukipyynnön. Menojen tukikelpoisuuden katsotaan alkavan kyseisestä päivästä. tukikelpoisuuden päättymispäivä vahvistetaan Menojen tukea koskevassa päätöksessä. Siinä viitataan lopullisten tuensaajien suorittamiin maksuihin. Komissio voi lykätä määräpäivää jäsenvaltion asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä 13 ja 14 artiklan säännöksiä noudattaen. rahastojen Tukikelpoisiin menoihin sovelletaan tähän liittyviä kansallisia sääntöjä, paitsi jos on tarpeen, että komissio vahvistaa menojen tukikelpoisuutta koskevat yhteiset säännöt 47-51 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimi ei enää saa rahaston tukea, jos kyseiseen toimeen kohdistuu sellaisia huomattavia muutoksia, 1. 2. 3. 4. - - jotka vaikuttavat sen luonteeseen tai täytäntöönpanoedellytyksiin tai hyödyttävät aiheettomasti jotakin yritystä tai julkista yhteisöä, ja jotka johtuvat mahdollisesti infrastruktuurin omistussuhteissa tapahtuvista muutoksista sijainnin muuttamisesta ennen viiden vuoden määräajan päättymistä. lakkauttamisesta tuottavan toimen tai tai Tällaiseen muutokseen sovelletaan 38 artiklan säännöksiä. II LUKU. VARAINHOITO 30 artikla Maksusitoumukset 1. 2. Yhteisön talousarvioon perustuvat maksusitoumukset tehdään rahastojen tukea koskevan päätöksen perusteella. Vähintään kaksi vuotta kestäviä tukitoimia koskevat maksusitoumukset tehdään pääsääntöisesti vuosittain. Ensimmäinen sitoumus tehdään, kun komissio tekee päätöksen tukitoimen hyväksymisestä. Tätä seuraavat sitoumukset tehdään pääsääntöisesti viimeistään 30 päivänä huhtikuuta. 69 3. 1. 2. Komissio peruuttaa automaattisesti sen osan sitoumuksesta, jonka osalta sille ei ole esitetty hyväksyttävää maksupyyntöä sitoumusta seuraavan toisen vuoden tai 36 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun loppukertomuksen jättämisen määräajan loppuun mennessä; rahastojen tukitoimelle vähennetään vastaavalla määrällä. tukea kyseiselle tukea Myönnettäessä tuen kokonaismäärää koskeva sitoumus tehdään, kun komissio tekee rahastojen tukea koskevan päätöksen. toimelle, jonka kesto on alle kaksi vuotta, 31 artikla Maksut Komissio maksaa rahastojen osuuden maksusitoumusten mukaisesti kansalliselle, tai paikallisille viranomaiselle alueelliselle tai elimelle (tässä artiklassa 'maksuviranomainen,), joka on nimetty tätä tarkoitusta varten jäljempänä kyseisen jäsenvaltion pyynnössä. Maksujen on sitoumukseen. liityttävä ensimmäiseen 30 artiklan mukaisesti tehtyyn Maksu voidaan suorittaa ennakkona, väli maksuna tai loppumaksuna. Välimaksut ja loppumaksut viittaavat tosiasiallisesti suoritettuihin maksuihin, joiden on vastattava lopullisten tuensaajien suorittamia maksuja; näihin on liitettävä maksukuitit tai vastaavat todistusvoimaiset kirjanpitoasiakirjat. Komissio suorittaa välimaksut määräajassa, joka ei pääsääntöisesti ylitä kahta kuukautta hyväksyttävän pyynnön vastaanottamisesta. Maksuviranomainen valvoo, että lopulliset tuensaajat saavat rahastojen tuen, johon ne ovat oikeutettuja, mahdollisimman pikaisesti ja kokonaisuudessaan. Niihin ei saa kohdistua vähennyksiä, pidätyksiä tai lisäkustannuksia, jotka vähentäisivät näitä määriä. Komissio maksaa ensimmäisen sitoumuksen yhteydessä maksuviranomaiselle ennakon. Se voi olla enintään 10 prosenttia rahastojen tuesta kyseiselle tai useammalle tukitoimelle. Se voidaan varainhoitovuodelle käytettävissä olevien budjettivarojen mukaan. tarvittaessa yhdelle jakaa Tukitoimien keston ajan maksuviranomainen käyttää ennakkoa maksaakseen yhteisön osuuden tosiasiallisesti suoritetuista ja komissiolle 3 kohdan mukaisesti ilmoitetuista maksuista. tai Maksuviranomainen kokonaisuudessaan, jos maksupyyntöä ei ole lähetetty komissiolle 18 kuukauden kuluessa sen rahastojen tukea koskevasta päätöksestä. joutuu maksamaan takaisin osittain ennakon 70 Ennakkomaksuista mahdollisesti syntyvä korkotulo kohdennetaan kyseiselle tukitoimelle. 3. käytetään Välimaksut maksuviranomaisen todentamiin maksuihin. Niiden on asiakirjan tukitoimen rahoitussuunnitelmaan, ja niiden on täytettävä seuraavat ehdot: suoritetttiihin ja liityttävä ohjelma- ja toimenpidekokonaisuuksiin täydennyksessä vahvistettuihin tosiasiallisesti rahastoista a) b) c) d) e) f) komissiolle on esitetty ohjelma-asiakirjan täydennys, joka sisältää kaikki 17 artiklan 3 kohdassa säädetyt tiedot, komissiolle on toimitettu säädetyn määräajan kuluessa edeltävää vuotta täytäntöönpanokertomus, joka sisältää kaikki koskeva vuosittainen 36 artiklassa säädetyt tiedot, komissiolle on väliarviointiin tarvittavat tiedot, toimitettu 41 artiklassa tarkoitettuun tukitoimen hallintoviranomaisten ja seurantakomitean päätöksiä on noudatettu kyseisille toimintalinjoille rahastoista myönnetyn tuen kokonaismäärän kanssa, on ryhdytty 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista mukauttamispyynnöistä tai 37 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen korjaavia toimenpiteitä koskevista pyynnöistä toimiin määräajassa, maksuja ei ole keskeytetty 38 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan perusteella, eikä 37 komissio ole tehnyt perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla päätöstä rikkomismenettelyn aloittamisesta kyseisen tukitoimen ja toimenpiteen osalta. Jäsenvaltiolle ja nimetylle viranomaiselle ilmoitetaan viipymättä, jos yksi näistä ehdoista ei täyty, jolloin niiden on ryhdyttävä tarvittaviin toimiin tilanteen korjaamiseksi. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että pyynnöt välimaksuista esitetään komissiolle yhdessä erässä kolmesti vuodessa aina kun mahdollista, ja että viimeinen maksupyyntö esitetään viimeistään 31 päivänä lokakuuta. Pyynnöissä siirtymäkauden tukea saavilla alueilla maksetut menot. eriteltävä kunkin välimaksuista on toimintalinjan osalta Edellä 2 kohdassa ja tässä kohdassa tarkoitettu tukitoimeen kohdistuva kokonaiskertymä saa olla enintään 95 prosenttia rahastojen tuesta tukitoimelle. 71 4. Tukitoimen loppumaksu suoritetaan, jos: a) b) c) maksuviranomainen on jättänyt komissiolle ilmoituksen tosiasiallisesti suoritetuista maksuista tositteineen kuuden kuukauden kuluessa rahastojen tukea koskevassa päätöksessä vahvistetusta määräpäivästä, komissiolle on jätetty vuosittainen täytäntöönpanokertomus, ja komissio on hyväksynyt sen, jäsenvaltio on lähettänyt komissiolle 38 artiklan 1 kohdan alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen. tähän Loppumaksua ei voida enää korjata tarkoitukseen nimetty viranomainen ei ole esittänyt tästä pyyntöä komissiolle yhdeksän kuukauden kuluessa loppumaksun suorittamispäivästä. jäsenvaltion pyynnöstä, jos 5. 6. 7. Jäsenvaltiot nimeävät viranomaiset, jotka voivat esittää 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut tositteet ja ilmoitukset. Jäsenvaltioiden on toimitettava viimeistään kunkin vuoden huhtikuun 30 päivänä komissiolle ajantasaistetut maksupyyntöjä koskevat ennusteet kuluvalle ja seuraavalle varainhoitovuodelle. Komissio vahvistaa asianmukaiset maksujärjestelyt 21 artiklassa tarkoitettujen uutta luovien toimien ja 22 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden osalta. 32 artikla Euron käyttö Komission päätösten, maksusitoumusten ja maksujen määrät ilmoitetaan ja suoritetaan euroissa komission 47-51 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen vahvistamien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan. IV OSA. RAHASTOJEN TUKITOIMIEN TEHOKKUUS I LUKU. SEURANTA 33 artikla Nimetyn viranomaisen hallintotoimet 1. Jäsenvaltion tukitoimien hallinnointiin nimeämä viranomainen tai elin, jota kutsutaan ja täytäntöönpanon tehokkuudesta ja säännönmukaisuudesta ja erityisesti seuraavista seikoista: 'hallintoviranomaiseksi', vastaa hallinnon tässä asetuksessa 72 a) b) c) d) e) f) g) h) täytäntöönpanoa ja 35 artiklassa tarkoitettujen seurannan indikaattoreita koskevien rahoituksellisten ja tilastollisten tietojen keruujärjestelmän toteuttaminen sekä näiden tietojen toimittaminen komission kanssa sovittuja yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen; tukitoimen rahoitussuunnitelman toteuttaminen erityisesti 17 artiklan 3 kohdassa toisessa alakohdassa tarkoitetun sopimuksen puitteissa rahoitukseen osallistuvien kumppaneiden myöntämien varojen osalta; sellaisten hallinnon, seurannan ja arvioinnin atk-järjestelmien käyttöönotto ja käyttö, jotka mahdollistavat tehokkaan hallinnon sekä a alakohdassa tarkoitettujen tietojen luotettavuuden ja saatavuuden ja jotka täyttävät 35,41 ja 42 artiklan säännökset; vuosittaisen täytäntöönpanokertomuksen sekä, 31 artiklan säännösten soveltamista rajoittamatta, tarvittaessa maksupyyntöjen laatiminen ja toimittaminen komissiolle ja; 41 artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin toteuttaminen yhdessä komission kanssa; sen varmistaminen, että tukitoimen hallintoon ja täytäntöönpanoon osallistuvat elimet käyttävät joko erillistä kirjanpitojärjestelmää tai liittyvistä riittävää vakiomuotoista kirjanpitoa kaikista rahasiirroista; tukitoimiin tukitoimen osana rahoitettujen toimien sääntöjenmukaisuus erityisesti moitteettoman varainhoidon periaatteita noudattavan sisäisen tarkastuksen avulla sekä tämän artiklan 3 kohdan tai 37 artiklan 4 kohdan mukaisesti esitettyjen päätelmien, suositusten tai pyyntöjen toteuttaminen; virallisessa yhteisön politiikan noudattaminen; Euroopan yhteisöjen lehdessä julkaistavissa ilmoituksissa yksilöidään julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen mukaisesti sellaisten hankkeiden viitetiedot, joille on haettu rahastojen tukea tai joiden osalta on tehty päätös tuen myöntämisestä ; i) tarkoitettujen 45 artiklassa velvoitteiden noudattaminen. tiedottamista ja julkisuutta koskevien 2. Sovittuaan asiasta seurantakomitean kanssa hallintoviranomainen voi mukauttaa tarvittaessa ohjelma-asiakirjan täydennystä muuttamatta kuitenkaan kyseiselle toimintalinjalle myönnetyn sen erityistavoitteita. Sen on ilmoitettava komissiolle päätöksestään kuukauden kuluessa. tuen kokonaismäärää rahastojen tai Komissio seurantakomiteaa kuultuaan rahastojen tukea koskevan päätöksen muutoksista. yhteisymmärryksessä jäsenvaltion kyseisen päättää kanssa 73 3. Komissio ja hallintoviranomainen tarkastelevat vähintään kerran vuodessa edellisen vuoden pääasiallisia tuloksia, erityisesti 36 artiklassa tarkoitetun vuosittaisen täytäntöönpanokertomuksen esittämisen yhteydessä asianomaisen jäsenvaltion ja hallintoviranomaisen yhdessä määrittelemiä yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen. tämän jäsenvaltiolle tarkastelun perusteella Komissio valmistelee ja hallintoviranomaiselle osoitetut huomautukset tai suositukset. Niihin voidaan tarvittaessa liittää mukauttamispyynnöt, joilla pyritään parantamaan tukitoimen laatua ja tehokkuutta ja mahdollisesti panemaan seurannan tai hallinnon täytäntöön päätelmät. Hallintoviranomaisen on tämän jälkeen mukautettava komission vahvistamassa täydennys 2 kohdan mukaisesti. Kyseistä määräajassa ohjelma-asiakirjan tukitoimea voidaan tarvittaessa tarkistaa 13 artiklan mukaisesti. kohdan mukaisesti artiklan esitetyt 37 4 34 artikla Seurantakomiteat 1. Jokaista toimenpideohjelmaa valvoo seurantakomitea. tukikehystä yhteisön tai yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa ja Seurantakomiteat kumppaneiden sopimuksesta. Kumppaneiden on varmistettava naisten ja miesten tasapuolinen osallistuminen. hallintoviranomaisen perustetaan ja Seurantakomitea on perustettava viimeistään kolmen kuukauden kuluttua rahastojen tukea koskevasta päätöksestä. Jäsenvaltiot vastaavat oikeudellisesti seurantakomitean toiminnasta. 2. Komission edustaja ja tarvittaessa EIP:n edustaja osallistuvat komiteoiden työhön neuvonantajina. Kaikkien tukitoimen rahoitukseen osallistuvien kumppaneiden edustajilla ja henkilöresurssien kyseessä ollessa muiden kumppaneiden edustajilla on äänioikeus komitean päätöksiä tehtäessä. Muiden osapuolten edustajat ovat neuvonantajia. Seurantakomitean puheenjohtajana toimii hallintoviranomaisen edustaja. 3. Seurantakomitea huolehtii tukitoimen täytäntöönpanon tehokkuudesta ja laadusta, jotta se täyttää erityistavoitteet ja 1 artiklassa tarkoitetut tavoitteet. Tässä tarkoituksessa a) se keskustelee tukitoimen strategisista suuntaviivoista ja toimintalinjoista ja varmistaa, että ne ovat johdonmukaisia 9 artiklan 4 kohdassa talous-, sosiaali- ja tarkoitettujen suuntaviivojen sekä jäsenvaltion 74 tarvittaessa aluepolitiikan kanssa sekä 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun viitekehyksen ja yhteisön politiikan kanssa; b) tarkastelee se tavoitteiden toteutumista 41 artiklassa tarkoitettua väliarviointia. täytäntöönpanon tuloksia, erityisesti määrällisten sekä toimenpidekokonaisuuksien tasolla 4. Seurantakomitea voi ehdottaa hallintoviranomaiselle tukitoimen mukauttamista tai tarkistamista, jos tällä mahdollistetaan 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttaminen. Kyseinen mukautus tehdään 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 35 artikla Seurannan indikaattorit 1. fyysisten täydennyksessä ohjelma-asiakirjan Hallintoviranomainen ja seurantakomitea varmistavat, että seuranta hoidetaan laatimien erityisesti menettelytapoja koskevien suuntaviivojen ja ohjeellisten luetteloiden perusteella määriteltyjen indikaattoreiden avulla. Nämä indikaattorit liittyvät kyseisen tukitoimen erityisluonteeseen, sen tavoitteisiin sekä jäsenvaltion sosiaalistaloudelliseen, rakenteelliseen ja ympäristölliseen asemaan, ja niissä otetaan tarvittaessa huomioon siirtymäkauden tukea saavat alueet. Näihin indikaattoreihin kuuluvat erityisesti 43 artiklassa tarkoitetun varauksen jakoa koskevat indikaattorit. taloudellisten komission ja 2. Seurannan indikaattorit kootaan ja esitetään määrällisesti siten, että niistä ilmenee jokaisen tukitoimen osalta a) b) toimenpiteiden ja toimintalinjojen määrälliset erityistavoitteet ja niiden johdonmukaisuus toimintalinjojen ja toimenpidekokonaisuuksien toteutumisaste fyysisen toteutuksen, tulosten ja vaikutusten suhteen c) rahoitussuunnitelman toteutumisaste. Kun tukitoimen luonne sen mahdollistaa, jaotellaan tilastot sukupuolen ja tukea saavien yritysten kokoluokan mukaan. Taloudelliset ja fyysiset indikaattorit jaotellaan komission ehdottaman alueellisen ja alakohtaisen jaottelun mukaan. 3. Suurhankkeita koskevat niiden ominaispiirteisiin soveltuvat erilliset taloudelliset ja toteutumista koskevat indikaattorit. 75 36 artikla Vuosittainen täytäntöönpanokertomus 1. Nimetyn hallintoviranomaisen on lähetettävä komissiolle kunkin täytäntöönpanoa koskevan täyden kalenterivuoden loppua seuraavien kuuden kuukauden aikana kunkin monivuotisen tukitoimen edistymistä koskeva kertomus. Loppukertomus on toimitettava komissiolle viimeistään kuuden kuukauden kuluessa tuki kelpoisuuden päättymispäivästä. tähän Jäsenvaltion toimitettava komissiolle kaikista alle kaksi vuotta kestävistä tukitoimista kertomus kuuden kuukauden kuluessa maksuviranomaisen viimeisestä maksusta. tarkoitukseen nimeämän viranomaisen on Seurantakomitea tarkastelee kyseistä kertomusta ja hyväksyy sen, ennen kuin se toimitetaan komissiolle. 2. Kunkin vuosittaisen ja lopullisen täytäntöönpanokertomuksen on sisällettävä ainakin seuraavat tiedot: a) b) c) tukitoimen täytäntöönpanon kuvaus erityisesti merkittävästä sosiaalis-taloudellisesta kehityksestä, johdonmukaisuudesta ja muiden kansallisten, alueellisten 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun viitekehyksen kanssa sekä eri rahastojen tukitoimien välillä tai muiden rahoitusvälineiden kanssa tai alakohtaisten politiikkojen asiayhteydestä, toimintalinjojen, toimenpidekokonaisuuksien ja toimien toteutumisaste, mikäli tukitoimien luonne sen mahdollistaa, kunkin rahaston, kunkin toimintalinjan ja kunkin toimenpidekokonaisuuden osalta suhteessa niiden erityistavoitteisiin esittämällä tässä yhteydessä määrällisesti 35 artiklassa tarkoitetut fyysiset sekä tuloksia ja vaikutuksia koskevat indikaattorit tukitoimen rahoituksen toteutuminen, jonka yhteydessä esitetään kunkin yhteenveto maksuviranomaisen toimenpidekokonaisuuden tosiasiallisesti suorittamista maksuista sekä komission saamat maksut ja taloudelliset tarkoitetut ilmoitetaan määrällisesti rahoituksen saavien alueiden indikaattorit; toteutuminen esitetään kunkin toimintalinjan osalta erikseen; siirtymäkauden artiklassa osalta tukea 35 d) hallintoviranomaisen ja seurantakomitean täytäntöönpanon laadun ja tehokkuuden varmistamiseksi toteuttamat toimet, erityisesti i) toimien seuranta ja valvonta ii) iii) teknisen avun käyttö sovellettu arviointijärjestelmä, erityisesti seurannan kannalta tarpeellisten tietojen tulokset ja keruu 76 iv) hallintojärjestelmän luotettavuus v) vi) toimenpiteet, joihin on ryhdytty 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen suositusten ja mukauttamispyyntöjen tai 37 artiklan toimenpiteitä koskevien 4 kohdassa pyyntöjen johdosta tarkoitettujen korjaavia toimenpiteet, tukitoimelle 45 artiklan mukaisesti joihin on ryhdytty julkisuuden takaamiseksi e) f) toimenpiteet, joihin on ryhdytty yhteisön politiikan noudattamisen varmistamiseksi tarvittaessa rahoituksesta. erillinen osio suurhankkeiden toteutumisasteesta ja II LUKU. VARAINHOIDON VALVONTA 37 artikla Yleiset säännökset 1. Tukitoimien varainhoidon valvonnasta vastaavat ensisijaisesti jäsenvaltiot. Tähän liittyen niiden on toteutettava erityisesti seuraavat toimenpiteet: a) b) c) d) e) f) täytäntöönpanojärjestelmät on otettu tarkistettava, että hallinto- ja käyttöön ja pantu täytäntöön tavalla, jolla taataan yhteisön varojen tehokas ja säännönmukainen käyttö toimitettava komissiolle näiden järjestelmien kuvaus tukitoimet on hoidettu sovellettavaa yhteisön varmistettava, että silloin kun niille on annettu lainsäädäntöä noudattaen, myös perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla tätä koskeva virallinen ilmoitus tai lausunto perusteluineen, ja että niiden käyttöön saatetut varat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti varmistettava, asianmukaisia perustuvan kirjanpitojärjestelmän mukaan että ja ne on komissiolle esitetyt menoilmoitukset laadittu varmennuskelpoisiin ovat tositteisiin ehkäistävä, tutkittava ja korjattava sääntöjenvastaisuudet voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti ja ilmoitettava niistä sekä hallinnollisten ja oikeudellisten toimenpiteiden kulusta komissiolle esitettävä komissiolle kunkin tukitoimen päättyessä ilmoitus, jonka on laatinut hallintoviranomaisesta toiminnallisesti itsenäinen henkilö tai yksikkö. Ilmoituksessa esitetään yhteenveto edellisinä vuosina suoritetun 77 ja annetaan loppumaksupyynnön valvonnan päätelmistä pätevyydestä toimien laillisuudesta ja säännönmukaisuudesta. Jäsenvaltiot liittävät kyseiseen ilmoitukseen oman lausuntonsa, kun katsovat sen tarpeelliseksi lopullisen kulutodistuksen kattamien lausunto sekä g) h) tehtävä yhteistyötä komission kanssa varmistaakseen, että yhteisön varoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti perittävä takaisin varat, jotka on menetetty todetun sääntöjenvastaisuuden vuoksi, soveltaen tarvittaessa viivästyskorkoa. 2. Komissio varmistaa, että jäsenvaltioissa on yhteisön varojen tehokkaan ja säännönmukaisen käytön takaavat hallinto- ja valvontajärjestelmät, jotka toimivat moitteettomasti. Tässä tarkoituksessa komission virkamiehet tai muut sen palveluksessa olevat voivat valvoa paikalla erityisesti pistokokein rahastojen rahoittamia toimia sekä hallinto- ja valvontajärjestelmiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti suorittamia tarkastuksia. Komissio ilmoittaa valvonnasta kyseiselle jäsenvaltiolle kaiken tarpeellisen avun saamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 kohdan soveltamista. Jäsenvaltion virkamiehet tai muut sen palveluksessa olevat voivat osallistua tarkastuksiin. Komissio voi pyytää asianomaista jäsenvaltiota suorittamaan tarkastuksen paikalla tarkistaakseen yhden tai useamman toimen sääntöjenmukaisuuden. Komission virkamiehet tai muut sen palveluksessa olevat voivat osallistua tarkastuksiin. Komissio voi ennakkoilmoitusta. tarkastuksia paikalla Jäsenvaltion virkamiehet tai muut sen palveluksessa olevat voivat osallistua tarkastuksiin. suorittaa ilman 3. 4. Komissio ja jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä ohjelmien ja valvontamenetelmien tehtyjä yhteensovittamiseksi tarkastuksia. Jäsenvaltio ja komissio toimittavat toisilleen välittömästi tehtyjen tarkastusten tulokset. hyödyntääkseen mahdollisimman pitkälle Komissio ja jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä tarkastellakseen ja arvioidakseen vähintään vuosittain ja ainakin ennen 33 artiklan 3 kohdassa säädettyä vuositarkastusta seuraavia seikkoja: a) b) jäsenvaltion ja komission suorittamien tarkastusten tulokset muiden huomautukset kansallisten tai yhteisön valvontaelinten mahdolliset 78 c) todettujen sääntöjenvastaisuuksien taloudelliset vaikutukset, jo toteutetut tai vielä tarpeelliset toimenpiteet niiden korjaamiseksi ja tarvittaessa muutokset hallinto- ja valvontajärjestelmiin. artiklan mukaisesti, päätelmät Komissio laatii tämän tarkastelun tuloksena ja sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimenpiteitä, jotka jäsenvaltion on toteutettava erityisesti tämän artiklan ja 38 todettujen sääntöjenvastaisuuksien taloudellisista vaikutuksista. Nämä päätelmät osoitetaan kunkin tukitoimen kohteena olevalle jäsenvaltiolle ja kyseisen tukitoimen hallintoviranomaiselle. Niihin liitetään tarvittaessa suositukset tai korjaavia toimenpiteitä koskevat pyynnöt, joiden tarkoituksena on korjata komission vahvistamassa määräajassa hallintoon todetut sääntöjenvastaisuudet, joita ei ole vielä korjattu. erityisesti mahdollisesti liittyvät puutteellisuudet ja Jäsenvaltion ja asianomaisten hallintoviranomaisten on asetetussa määräajassa toteutettava komission suositusten tarpeelliset toimenpiteet. tai pyyntöjen perusteella Rajoittamalta tämän artiklan soveltamista komissio voi peruuttaa välimaksun osittain tai kokonaisuudessaan, jos se katsoo, että kyseisiin menoihin liittyy merkittävä sääntöjenvastaisuus, jota ei ole korjattu, ja että välittömät toimet ovat tarpeen, sanotun kuitenkaan. Se ilmoittaa tästä jäsenvaltiolle. Vastuussa olevien viranomaisten on oltava valmiita toimittamaan komissiolle kolmen vuoden ajan tukitoimeen liittyvästä viimeisestä maksusta kaikki kyseisen tukitoimen menoihin ja valvontaan liittyvät tositteet. Kyseinen määräaika keskeytyy oikeustoimien johdosta tai komission perustellusta pyynnöstä. 38 artikla Rahoituskorjaukset Jäsenvaltiot vastaavat tutkimisesta, päätelmien tekemisestä tukitoimen luonteeseen tai täytäntöönpanon ja valvonnan edellytyksiin vaikuttavista merkittävistä muutoksista tarpeellisten rahoituskorjausten tekemisestä. sääntöjenvastaisuuksien ensisijaisesti sekä 5. 6. 1. Jäsenvaltioiden tekemät rahoituskorjaukset koskevat yhteisön tuen peruuttamista kokonaan tai osittain. Jäsenvaltio voi käyttää näin vapautuneet yhteisön varat uudelleen nojalla määriteltäviä tukitoimeen kyseiseen yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen. artiklan 53 2. Komissio keskeyttää välimaksut jäsenvaltiota huomautuksensa asetetussa määräajassa, jos komissio toteaa, että ja pyytää toimittamaan a) b) jäsenvaltio ei ole täyttänyt sille 1 kohdan mukaan kuuluvia velvoitteita tai tukitoimen osa tai tukitoimi kokonaisuudessaan ei oikeuta rahaston tukeen osittain tai kokonaisuudessaan tai 79 c) d) hallinto- tai valvontajärjestelmissä esiintyy puutteita, jotka saattavat johtaa järjestelmällisiin sääntöjenvastaisuuksiin tai tarpeellisten tarkistusten perusteella on syytä olettaa, että yhteisön oikeutta vastaan on rikottu, Jos jäsenvaltio ei ole ensimmäisessä alakohdassa määräajan päättyessä tehnyt korjauksia, komissio voi a) b) vähentää 31 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ennakkoa tai peruuttaa rahastojen tuen kyseiselle tukitoimelle kokonaisuudessaan tai osittain. Komissio vahvistaa korjauksen määrän ottaen huomioon sääntöjenvastaisuuden tai muutoksen luonteen sekä hallinto- tai valvontajärjestelmissä esiintyvien puutteiden laajuuden ja mahdolliset vaikutukset. 3. Aiheettomasti maksetut ja palautettavat määrät on maksettava komissiolle. Näihin määriin lisätään viivästyskorko. 4. Tätä artiklaa sovelletaan rajoittamatta 31 artiklan säännösten soveltamista. III LUKU. ARVIOINTI 39 artikla Yleiset säännökset 1. Yhteisön rakenteellisten tukitoimien tehokkuuden arvioimiseksi huolehditaan niiden ennakko-, väli- ja jälkiarvioinnista, jotta selvitettäisiin niiden vaikutus suhteessa 1 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin sekä erityisiin rakenteellisiin ongelmiin. 2. Rahastojen toimien tehokkuutta mitataan seuraavilla kolmella tasolla: a) b) niiden kokonaisvaikutus perustamissopimuksen tarkoitettuihin tavoitteisiin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen ja erityisesti yhteisön 130 a artiklassa ja taloudellisen suunnitelmissa esitettyjen toimintalinjojen vaikutus ja yhteisön tukikehyksissä toteutettujen c) tukitoimien osalta valittujen erityisten toimintalinjojen vaikutus. 3. Arvioinnista vastaavat pääasiallisesti 40, 41 ja 42 artiklassa säädetyn mukaisesti joko jäsenvaltio tai komissio osana kumppanuutta. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja komissio kokoavat tarvittavat keinot ja tiedot, joiden avulla 80 4. 5. 1. arviointi voidaan tehdä mahdollisimman tehokkaasti. Arvioinnissa käytetään tässä tarjoaa, ja niitä voidaan yhteydessä eri tietoja, jotka järjestelmästä tarvittaessa tarkoituksenmukaisemman. seurantajärjestelmä tietoja, täydentää keräämällä tekevät jotka Täydentävä ja tarvittaessa alakohtainen arviointi voidaan käynnistää jäsenvaltion tai komission aloitteesta sellaisten kokemusten erittelemiseksi, joita voidaan hyödyntää muualla. Arviointikertomukset ovat julkisia. Arvioinnin periaate ja arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt tarkennetaan yhteisön tukikehysten ja tukitoimien puitteissa. 40 artikla Ennakkoarviointi Ennakkoarviointi on osa suunnitelmia, joiden valmistelua ja hyväksymistä se tukee. Se koskee kyseisen jäsenvaltion, alueen tai alan vahvuuksia, heikkouksia ja mahdollisuuksia. Siinä tavoitteiden johdonmukaisuutta kyseisen alueen ominaispiirteiden kanssa, mukaan lukien toivottua väestötieteellinen kehitys, niiden vaikutusta erityistavoitteet suhteessa lähtötilanteeseen. esittämällä mahdollisuuksien rajoissa määrällisesti toimintalinjojen suunniteltujen arvioidaan strategian valitun sekä ja Ennakkoarviointi koskee erityisesti kilpailukyvyn ja innovaatioiden tilannetta varsinkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, työllisyyttä, henkilöresursseja, ympäristöä sekä miesten ja naisten välistä tasa-arvoa sisältäen erityisesti a) b) kyseisen alueen ympäristön tilan ennakkoarvioinnin sekä ohjeet siitä, miten ympäristönäkökulma voidaan sisällyttää tukitoimeen ja varmistaa yhteisön lainsäädännön noudattaminen ympäristön alalla; ympäristön nykyisen tilan määrällisen kuvauksen; lyhyen ja keskipitkän aikavälin tai tavoitteet, paikallisella tasolla vahvistetut ympäristönhoitosuunnitelmat, käyttöön otetut varat ja edellisen ohjelmakauden pääasialliset tulokset; strategian ja tukitoimien toivottujen ympäristövaikutusten arviointi; joissa otetaan huomioon kansallisella, alueellisella miesten ja naisten välistä tasa-arvoa koskeva ennakkoarviointi, mukaan lukien kunkin ryhmän erityisrajoitteet ja edellisen ohjelmakauden toimien pääasialliset tulokset; strategian ja tukitoimien toivottujen vaikutusten arviointi, erityisesti naisten ja miesten työmarkkinoille sijoittumisen, perus- ja ammattikoulutuksen, naisten yrittäjyyden sekä perhe- ja työelämän yhteensovittamisen kannalta. Ennakkoarvioinnin yhteydessä seurantaa tarkastetaan koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen laatu sekä johdonmukaisuus yhteisön politiikan ja 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen suuntaviivojen kanssa. täytäntöönpanoa ja 81 2. 3. 1. 2. 3. 1. Ennakkoarvioinnissa otetaan huomioon edellisen ohjelmakauden arvioinnista saadut kokemukset. Arvioinnista vastaavat suunnitelmat valmistelevat toimivaltaiset viranomaiset. Komissio arvioi etukäteen määritteleminsä perustein 14 ja 15 artiklassa tarkoitettujen säännösten mukaisesti suunnitelmat ja erityisesti ennakkoarvioinnin asianmukaisuuden ja laadun. Se hankkii tarvittaessa lisätietoja. sisältyvän täydennykseen tarkoituksena on osoittaa niiden toimenpidekokonaisuuksien Ohjelma-asiakirjan arvioinnin johdonmukaisuus vastaavien toimintalinjojen tavoitteiden kanssa, esittää määrällisesti niiden erityistavoitteet ja tarkistaa valintaperusteiden asianmukaisuus. 41 artikla Väliarviointi tarkastellaan Väliarvioinnissa tuloksia, niiden tukitoimien johdonmukaisuutta ennakkoarvioinnin kanssa, tavoitteiden asianmukaisuutta ja niiden toteutusta. Siinä arvioidaan myös moitteetonta varainhoitoa sekä seurannan ja täytäntöönpanon laatua. ensimmäisiä Väliarvioinnista vastaa hallintoviranomainen yhteistyössä komission kanssa. Se tehdään kustakin yhteisön tekee tukikehyksestä hallintoviranomaisesta se saatetaan yhteisön tukikehyksen tai tukitoimen seurantakomitean käsittelyyn 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja toimitetaan sen jälkeen komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vuosittaista tarkastelua varten. riippumaton arvioitsija, tukitoimesta. Sen ja ja tarkastelee arvioinnin asianmukaisuutta Komissio laatua etukäteen määritteleminsä perustein tukitoimen tarkistamiseksi ja 43 artiklassa tarkoitetun varauksen jakamiseksi. ja 42 artikla Jälkiarviointi tarkoituksena on Jälkiarvioinnin tukitoimien tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja niiden vaikutuksia, niiden johdonmukaisuutta ennakkoarvioinnin kanssa ja tehdä päätelmiä taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta. tai epäonnistumista sekä toteutusta ja tuloksia, mukaan lukien näiden pysyvyyttä. selvittää varojen käyttöä, täytäntöönpanon onnistumista koskee Se Väliarvioinnin jatkona kustakin yhteisön tukikehyksestä ja tukitoimesta tehdään alustava ja lopullinen arvio viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2005 tulevien tukitoimien valmistelemiseksi. 82 2. vastaa jälkiarvioinnista Komissio ja hallintoviranomaisen kanssa. Se koskee tukitoimia, ja sen tekee riippumaton arvioitsija. Jälkiarvioinnin on oltava valmis viimeistään kolmen vuoden kuluttua ohjelmakauden päättymisestä. jäsenvaltion yhteistyössä IV LUKU. SUORITUSVARAUS 43 artikla Suoritusvarauksen jakaminen 1. 2. 3. jakaa kauden puolivälissä 7 artiklan 4 kohdassa Komissio maksusitoumusmäärärahat kussakin jäsenvaltiossa ohjelma-asiakirjojen täytäntöönpanon suoritustason mukaan. täydentävyyden periaatteen noudattamisen toimenpideohjelmien tarkoitetut sekä tai yhtenäisten toteutettavien Komissio tarkistaa 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti kauden puolivälissä täydentävyyden sekä tavoitteen 1 osalta erikseen että tavoitteiden 2 ja 3 osalta yhdessä ja arvioi kunkin toimenpideohjelman tai yhtenäisen ohjelma-asiakirjan suoritustason käyttäen rajallista määrää seurantaindikaattoreita, jotka mittaavat tehokkuutta, hallintoa ja rahoituksen toteutumista sekä puolivälin tuloksia suhteessa toimenpideohjelmien tai yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen alkuperäisiin erityistavoitteisiin. Nämä indikaattorit määritellään komission ehdottamien menetelmien pohjalta ja esitetään määrällisesti vuosittaisissa täytäntöönpanokertomuksissa, erityisesti liittyvässä kertomuksessa ja väliarviota kolmanteen täytäntöönpanovuoteen koskevassa kertomuksessa. ohjelma-asiakirjoille, Varauksen määrärahat jaetaan kunkin tavoitteen osalta toimenpideohjelmille tai tyydyttävän jotka yhtenäisille suoritustason, ja niitä vähennetään, jos asianomainen jäsenvaltio ei ole täyttänyt täydentävyyttä koskevia velvoitteitaan. Komissio tekee tätä koskevan päätöksen viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2004. Toimenpideohjelmat tai yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksytään 12,13 ja 14 artiklan mukaisesti. saavuttaneet ovat V OSASTO. KERTOMUKSET JA JULKISUUS 44 artikla Kertomukset 1. Komissio esittää perustamissopimuksen 130 b artiklan mukaisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kolmen vuoden välein kertomuksen, joka koskee taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden rahastojen, koheesiorahaston, EIP:n ja muiden rahoitusvälineiden osuutta tässä. Kertomuksen on sisällettävä erityisesti saavutettua kehitystä toteuttamisessa ja 83 a) b) c) yhteenveto taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistymisestä, ja sen lukien alueiden sosiaalis-taloudellisessa asemassa mukaan kehityksessä tapahtunut kehitys rahastojen, ja muiden yhteenveto rahoitusvälineiden osuudesta sekä muiden yhteisön ja kansallisten politiikkojen vaikutuksesta tämän toteutuksessa koheesiorahaston, EIP:n mahdolliset yhteisön toimia ja politiikkoja koskevat ehdotukset, jotka on aiheellista vahvistaa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi. 2. Komissio esittää ennen kunkin vuoden marraskuun 1 päivää Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen soveltamisesta edellisen vuoden aikana. Kertomuksen on sisällettävä erityisesti tämän asetuksen a) b) c) d) e) 0 yhteenveto kunkin rahaston toiminnasta, niiden budjettivarojen käytöstä ja toimivallan tukitoimien keskittämisestä soveltamisalaan kuuluvien rahoitusvälineiden käytöstä ja näiden varojen keskittämisestä; tämä yhteenveto sisältää jäsenvaltiokohtaisen vuosittaisen jaottelun kustakin rahastosta kohdennetuista ja maksetuista määrärahoista mukaan lukien yhteisöaloitteet ja tekninen apu sekä muiden komission yhteenveto rahastojen tukitoimien yhteensovittamisesta keskenään sekä EIP:n ja muiden rahoitusvälineiden kanssa tulokset 39-42 artiklassa tarkoitetuista arvioinneista mukaan lukien tukitoimien rahastotoimien yhdenmukaisuudesta 11 artiklassa tarkoitettujen yhteisön politiikkojen kanssa tarkistamista koskevat tiedot, arvio luettelo rahastojen tukea saaneista suurhankkeista tehtyjen tarkastusten tulokset ja näistä tarkastuksista tehdyt päätelmät tiedot 47-51 artiklan mukaisesti annetuista komiteoiden lausunnoista. 45 artikla Tiedottaminen ja julkisuus 1. Edellä 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kuulemisen vuoksi jäsenvaltioiden on huolehdittava, että suunnitelmat saavat riittävästi julkisuutta. 84 2. Rajoittamatta 22 artiklan 1 kohdan soveltamista tukitoimen hallintoviranomaisen on huolehdittava, että tukitoimi saa riittävästi julkisuutta, jotta a) lopulliset tuensaajat, ammatilliset järjestöt, mahdolliset talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolet, miesten ja naisten tasa-arvoa ajavat järjestöt tarjoamista sekä mahdollisuuksista kansalaisjärjestöt tukitoimen saisivat tietoa b) julkisuudessa tiedetään yhteisön osuus kyseisessä tukitoimessa ja tämän tuloksissa. 3. Jäsenvaltioiden on kuultava 36 artiklan mukaisesti komissiota ja ilmoitettava sille vuosittain 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista syistä tehdyt aloitteet. VI OSASTO. KOMITEAT 46 artikla Yleiset säännökset 1. 2. 3. Komissiota avustaa tämän asetuksen täytäntöönpanossa viisi komiteaa. Komissio saattaa komiteoiden käsiteltäväksi 44 artiklassa tarkoitetut kertomukset. Se voi pyytää komiteoiden lausuntoa kaikista muista rahastojen tukitoimiin liittyvistä kysymyksistä kuin osastossa säädetyistä. Kunkin komitean tarkoitetuille komiteoille. lausunto annetaan tiedoksi tässä osastossa artiklassa 4. Euroopan parlamentille tiedotetaan säännöllisesti komiteoiden työstä. 47 artikla Alueellisen kehittämisen ja uudistamisen neuvoa-antava komitea Komission yhteyteen perustetaan alueellisen kehittämisen ja uudistamisen neuvoa-antava komitea, jossa on jäsenvaltioiden edustajat ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. EIP nimeää edustajansa, jolla ei ole äänioikeutta. Komission edustaja esittää komitealle päätösluonnokset. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa luonnoksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan. Lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 85 antaa lausunnon ja Komitea tavoitteen komission päätösluonnoksista sekä tavoitteen 2 alueiden luettelon laatimisesta ja tarkistuksesta. Komissio voi lisäksi kääntyä komitean puoleen 21 artiklassa tarkoitetuissa kysymyksissä. 1 mukaisia yhteisön ohjelma-asiakirjoja 2 mukaisia tukikehyksiä koskevista yhtenäisiä tavoitteen Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 48 artikla Perustamissopimuksen 124 artiklassa tarkoitettu komitea Perustamissopimuksen 124 artiklassa tarkoitetussa komiteassa on kaksi hallituksen, kaksi ja kaksi työnantajajärjestöjen edustajaa kustakin jäsenvaltiosta. työntekijäjärjestöjen Puheenjohtajana toimiva komission edustaja voi siirtää tämän tehtävän komission johtavalle virkamiehelle. Jokaiselle ensimmäisessä kohdassa tarkoitetulle edustajien ryhmälle nimitetään varajäsen kustakin jäsenvaltiosta. Yhden jäsenen tai molempien jäsenten poissaollessa varajäsen osallistuu kokouksiin täysivaltaisesti. Komissio nimittää kyseisen jäsenvaltion ehdotuksesta jäsenet ja varajäsenet kolmeksi vuodeksi. Heidät voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi. Komissio pyrkii siihen, että eri eturyhmät olisivat tasapuolisesti edustettuina komiteassa. EIP nimeää sitä koskevia asialistan kohtia varten edustajan, joka ei osallistu äänestyksiin. antaa Komitea koskevat tavoitteen 3 mukaisia yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja sekä, kun kyseessä on ESR:n tuki, tavoitteiden 1 ja 2 mukaisia yhteisön tukikehyksiä ja yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja. päätösluonnoksista, komission lausunnon jotka Komitean lausunnot annetaan hyväksyttyjen äänien ehdottomalla enemmistöllä. Komissio ilmoittaa komitealle, millä tavoin sen lausunnot on otettu huomioon. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 49 artikla Maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitea Komission yhteyteen perustetaan maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. EIP nimeää edustajansa, jolla ei ole äänioikeutta. Komission edustaja esittää komitealle päätösluonnokset. Komitea antaa lausuntonsa luonnoksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten Lausunto edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta; komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 86 Komissio vahvistaa välittömästi sovellettavat päätökset. Jos päätökset eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin kolmannessa kohdassa säädetyssä määräajassa. Komitea antaa lausunnon komission päätösluonnoksista, jotka koskevat tavoitteen 2 alueiden luettelon laatimista sekä tähän tavoitteeseen liittyviä yhtenäisiä ohjelma- asiakirjoja. Komiteaa kuullaan lisäksi, kun kyseessä on yhteisön tukikehyksiä tai tavoitteen 1 alueiden yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja sisältyvät maatalouden rakenteisiin ja maaseudun kehittämiseen liittyvät toimet. koskeviin komission päätösluonnoksiin Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 50 artikla Kalastus- ja vesiviljeryalan hallintokomitea Komission yhteyteen perustetaan kalastus- ja vesiviljelyalan hallintokomitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. EIP nimeää edustajansa, jolla ei ole äänioikeutta. Komission edustaja esittää komitealle päätösluonnokset. Komitea antaa lausuntonsa luonnoksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta; komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio vahvistaa välittömästi sovellettavat päätökset. Jos päätökset eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä kuukaudella ilmoituksen antopäivästä. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin kolmannessa kohdassa säädetyssä määräajassa. Komitea antaa lausunnon komission päätösluonnoksista, jotka koskevat tavoitteen 2 alueiden luettelon laatimista sekä tähän tavoitteeseen liittyviä yhtenäisiä ohjelma- asiakirjoja. Komiteaa kuullaan lisäksi, kun kyseessä on tavoitteen 1 alueiden yhteisön tukikehyksiä tai yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja sisältyvät maatalouden rakenteisiin ja maaseudun kehittämiseen liittyvät toimet. koskeviin komission päätösluonnoksiin 87 Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 51 artikla Yhteisöaloitteiden hallintokomitea Komission yhteyteen perustetaan yhteisöaloitteiden hallintokomitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. EIP nimeää edustajansa, jolla ei ole äänioikeutta. Komission edustaja esittää komitealle luonnoksen tehtävistä päätöksistä. Komitea antaa lausuntonsa luonnoksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta; komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio vahvistaa välittömästi sovellettavat päätökset. Jos päätökset eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin kolmannessa alakohdassa säädetyssä määräajassa. Komitea antaa lausunnon 21 artiklassa tarkoitetuista komission jäsenvaltioille esittämistä ehdotuksista. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. VII OSASTO. LOPPUSÄÄNNÖKSET 52 artikla Siirtymäsäännökset 1. 2. Tämä asetus ei estä jatkamasta tai muuttamasta, mukaan lukien peruuttamasta kokonaan tai osittain, tukitoimea, jonka neuvosto tai komissio on hyväksynyt asetuksen (ETY) N:o 2052/88 ja asetuksen (ETY) N:o 4253/88 ja muun kyseiseen tukitoimeen 31 päivänä joulukuuta 1999 sovellettavan lainsäädännön perusteella. Komissio tutkii ja hyväksyy pyynnöt, joilla haetaan rahastojen tukea asetuksen (ETY) N:o 2052/88, sellaisena kuin se on muutettuna, ja asetuksen (ETY) N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisesti esitetyille tukitoimille, kyseisten asetusten perusteella viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999. 88 3. 4. 5. Yhteisön tukikehyksiä ja tukitoimia vahvistaessaan komissio ottaa huomioon neuvoston tai komission jo ennen tämän asetuksen voimaantuloa hyväksymät toimet, jotka vaikuttavat rahoitukseen kehysten ja tukitoimien soveltamisaikana. Näihin toimiin ei sovelleta 29 artiklan 2 kohdan säännöksiä. Poiketen siitä, mitä 29 artiklan 2 kohdassa säädetään, menot, joiden osalta komissio on saanut 1 päivän tammikuuta 2000 ja 30 päivän huhtikuuta 2000 välillä tässä asetuksessa säädetyt ehdot täyttävän pyynnön, voidaan katsoa rahastojen tukeen oikeuttavaksi 1 päivästä tammikuuta 2000. Komissio vapauttaa ennen 1 päivää tammikuuta 1994 hyväksymänsä toimiin tai ohjelmiin varattujen tukien osat, joiden osalta komissiolle ei ole jätetty lopullista maksupyyntöä viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2001, ilman eri toimenpidettä viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2001, ja aiheettomasti maksetut määrät on maksettava takaisin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimien tai ohjelmien keskeyttämistä oikeudellisista syistä. Komissio vapauttaa 1 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 1999 hyväksymiinsä ohjelmiin varattujen tukien osat, joiden osalta komissiolle ei ole jätetty lopullista maksupyyntöä viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2003, ilman ei toimenpidettä viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2003, ja aiheettomasti maksetut määrät on maksettava takaisin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimien tai ohjelmien keskeyttämistä oikeudellisista syistä. 53 artikla Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Komissio antaa tämän asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 47-51 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen. 54 artikla Kumoaminen Kumotaan neuvoston asetus (ETY) N:o 2052/88 ja asetus (ETY) N:o 4253/88 1 päivästä tammikuuta 2000. Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen. 55 artikla Uudelleentarkastelua koskeva lauseke Neuvosto tarkastelee komission ehdotuksesta tätä asetusta uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006. Neuvosto 130 d artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. kyseisestä päätöksen tekee ehdotuksesta perustamissopimuksen 89 56 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee uuden ohjelmakauden osalta voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, 27,30 ja 31 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 90 LIITE Maksusitoumusmäärärahat kaudelle 2000-2006 Miljoonaa euroa - vuoden 1999 hintoina Rakennerahastot 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 YhteensS 32 600 33 430 32 600 31560 30 410 29 370 28 430 218 400 91 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) Euroopan aluekehitysrahastosta 92 Ehdotus 98/0114 (SYN) NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) Euroopan aluekehitysrahastosta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 e artiklan, ja erityisesti sen ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon3, noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa säädettyä menettelyä yhteistoiminnassa Euroopan parlamentin kanssa4, sekä katsoo, että 1. 2. perustamissopimuksen että Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tarkoituksena on myötävaikuttaa keskeisimmän alueellisen epätasapainon poistamiseen yhteisössä, artiklassa määrätään, 130 c rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o [. ]* 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, että EAKR:n pääasiallinen tehtävä on mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden 1 ja 2 tukeminen; mainitun asetuksen 18 ja 19 artiklassa säädetään, että EAKR osallistuu yhteisöaloitteiden puitteissa valtioiden välisen, rajat ylittävän ja alueiden välisen yhteistyön rahoittamiseen; asetuksen 20 ja 21 artiklassa säädetään, että se tukee yhteisön tasolla toteutettavia uutta luovia toimia ja teknisen avun toimenpiteitä, 3. rakennerahastoja yhteisesti koskevat säännökset on määritelty asetuksessa (EY) N:o [. ]; olisi tarkennettava niiden toimenpiteiden laatu, joita EAKR voi rahoittaa tavoitteiden 1 ja 2, yhteisöaloitteiden ja uutta luovien toimien mukaisesti, 1 EYVL 2 EYVL 3 EYVL 4 EYVL 5 EYVL 93 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. EAKR:n puitteissa alueellisen kehittämisen tehtävää olisi täsmennettävä sen rahoitus taloudellisen toiminnan sopusointuiselle, tasapainoiselle ja kestävälle kehitykselle, hyvälle kilpailukyvylle ja työllisyyden korkealle tasolle, miesten ja naisten väliselle tasa-arvolle sekä ympäristön suojelun korkealle tasolle ja ympäristön laadun parantamiselle, tehtävänsä puitteissa EAKR:n olisi tuettava yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, tuotantoympäristöä ja kilpailukykyä, talouden paikallista kehittämistä, tekniikan tutkimusta ja kehittämistä, Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä muun muassa tarjoamalla pääsyn niihin kuljetuksen infrastruktuurin, televiestinnän ja energian alalla, ympäristön suojelua ja parantamista ottaen huomioon ennalta varautumisen periaatteen sekä periaatteet, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä, ympäristövahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden lähteellä ja saastuttajan olisi maksettava, suosimalla energian puhdasta ja tehokasta käyttöä ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä sekä miesten ja naisten välistä tasa-arvoa työelämässä, EAKR. lla olisi oltava merkittävä asema parannettaessa elintasoa ja alueellista kehitystasoa paikallisen kehittämisen edistämiseksi erityisesti alueellisia työllisyyssopimuksia suosimalla, komission aloitteesta aloitetut, yhteisön etua palvelevilla toimenpiteillä on merkittävä asema asetuksen (EY) N:o /98 1 artiklassa tarkoitettujen yhteisön rakennetoimien yleisten tavoitteiden toteuttamisessa, EAKR osallistuu uutta luovien toimien ja teknisen avun tukemiseen asetuksen (EY) N:o. /98 21 ja 22 artiklan mukaisesti, vahvistettava olisi toimivalta siirtymäsäännösten antamiseen, ja soveltamista koskevien säännösten ja olisi kumottava asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta Euroopan aluekehitysrahaston osalta 19 päivänä joulukuuta 1988 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 4254/886, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2083/937, 6 EYVLL 374, 31. 12. 1989, s. 15. 7 EYVLL 193, 31. 7. 1993, s. 34. 94 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tehtävä Perustamissopimuksen 130 c artiklan ja asetuksen (EY) N:o /98 mukaisesti Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) osallistuu mainitun asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen sosiaalista rahoitukseen edistääkseen yhteenkuuluvuutta korjaamalla alueellista epätasapainoa ja osallistumalla alueiden kehittämiseen ja uudistamiseen. Tähän liittyen EAKR osallistuu myös kestävän kehityksen edistämiseen ja työpaikkojen luomiseen. taloudellista tukitoimien ja 2 artikla Soveltamisala EAKR osallistuu 1 artiklassa määritellyn tehtävänsä puitteissa a) jotka sijoitusten sellaisten mahdolliseksi pysyvien työpaikkojen luomisen tai säilyttämisen; rahoittamiseen, tuottavien tekevät b) infrastruktuurien rahoittamiseen; i) ii) tavoitteen 1 alueilla investoinnit infrastruktuureihin, joihin EAKR voi osallistua, ovat investointeja, jotka edistävät näiden alueiden taloudellisten mahdollisuuksien kasvua, kehitystä, rakenteellista sopeuttamista ja pysyvää työllisyyttä, mukaan lukien investoinnit jotka edistävät Euroopan laajuisten verkkojen perustamista ja kehittämistä liikenteen, televiestinnän ja energian aloilla; tai 1 ja alueilla asetuksen investointeja 2. /98 19 artiklan 1 kohdassa (EY) tavoitteiden tarkoitetun yhteisön N:o infrastruktuureihin, yhteistyöaloitteen kohdealueilla investoinnit taantuvien joihin EAKR voi osallistua, ovat teollisuusalueiden uudistamiseen, rappeutuneiden kaupunki alueiden kunnostamiseen sekä maaseutualueiden ja kalastuksesta liikenne riippuvaisten alueiden elinkyvyn palauttamiseen ja yhteyksien parantamiseen; investoinnit alueilla, joilla työpaikkoja luovien taloudellisten toimintojen luominen tai kehittäminen edellyttää alueiden nykyaikaistamista ja uudistamista, mukaan lukien viestinnän infrastruktuurit ja muut yhteydet, joista näiden toimintojen kehittäminen riippuu; c) alueiden omien mahdollisuuksien kehittämisen rahoittamiseen sellaisin toimenpitein, jotka edistävät ja tukevat paikallisia kehittämisaloitteita sekä pienten ja keskisuurten yritysten toimintaa ja jotka käsittävät erityisesti 95 i) ii) iii) iv) tuen yrityspalveluille, liikkeenjohdon, markkina selvitysten ja -tutkimusten sekä usealle yrityksille yhteisten palveluiden aloilla, erityisesti teknologian siirron rahoittamisen, mukaan lukien erityisesti tiedon keräämisen ja levittämisen sekä innovaatioiden käyttöönoton rahoittamisen yrityksissä, yritysten rahoituksen ja rahoitusvälineitä luomalla ja kehittämällä, luotonsaannin helpottamisen sopivia suoran investointituen, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EY) /98 27 artiklan 3 kohdassa, jos tukijärjestelmää ei ole, v) pienimuotoisten infrastruktuurien perustamisen, vi) tuen lähipalvelulta tuottaville rakenteille, joiden tarkoituksena on luoda uusia työpaikkoja, lukuun ottamatta ESR:sta rahoitettuja toimenpiteitä. d) asetuksen toimenpiteisiin. (EY) /. 22 artiklassa tarkoitettujen teknisen avun EAKR voi osallistua tavoitteen 1 alueilla koulutus-ja terveydenhuoltoalan rakenteellista sopeuttamista edistävien investointien rahoittamiseen. 2. Edellä 1 kohdan mukaisesti EAKR rahoituksella tuetaan erityisesti seuraavia aloja: a) b) c) d) tuotantoympäristö, erityisesti yritysten ja varsinkin pienten ja keskisuurten investointien kehittämiseksi, ja yritysten kilpailukyvyn ja kestävien tasoa infrastruktuurien alueiden vetovoimaisuus erityisesti niiden nostamalla; ja teknologinen kehittäminen uusien tutkimus ja innovaation käyttöönoton edistämiseksi tai tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kapasiteetin vahvistamiseksi, tämä on välttämätöntä alueelliselle kehitykselle; teknologioiden silloin kun tietoyhteiskunnan kehittäminen; ympäristön suojelu ja parantaminen taloudellisen kehityksen tukemisessa sovellettavat varotoimet ja ennalta ehkäisyn periaatteet sekä puhtaan energian tehokas käyttö ja uusiutuvien energialähteiden kehittäminen huomioon ottaen; e) miesten ja naisten välinen tasa-arvo työelämässä erityisesti yrityksiä luomalla sekä perhe- ja työelämää yhteensovittamalla; 96 f) valtioiden välinen, aluekehityksen alalla. rajat ylittävä ja alueiden välinen yhteistyö 3 artikla Yhteisöaloite 1. 2. Asetuksen (EY) /. 19 artiklan mukaisesti EAKR osallistuu mainitun asetuksen 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan alueen sopusointuisen ja tasapainoisen kehittämisen ja suunnittelun edistämiseen tähtäävän, rajat ylittävää, valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä koskevan yhteisöaloitteen täytäntöönpanoon. Asetuksen (EY) /. 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti 1 artiklassa tarkoitettua soveltamisalaa laajennetaan päätöksellä, joka tehdään rahastojen tuesta sellaisille /988, toimenpiteille, joita voidaan rahoittaa neuvoston asetusten (EY) N:o /9810 mukaisesti, kaikkien kyseiseen (EY) N:o yhteisöaloiteohjelmaan sisältyvien toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi. /989 ja (EY) N:o 4 artikla Uutta luovat toimet 1. EAKR voi rahoittaa asetuksen (EY) N:o /98 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti a) b) c) komission aloitteesta käynnistettyjä tutkimuksia, joiden tarkoituksena on analysoida ja tunnistaa aluekehitykseen liittyviä ongelmia ja ratkaisuja, erityisesti aluesuunnittelun ja Euroopan aluekehityssuunnitelman alalla; pilottihankkeita, joiden avulla etsitään ja tarjotaan uusia ratkaisuja aluekehityksen alalla niiden liittämiseksi tukitoimiin esittelyvaiheen jälkeen; innovatiivinen kokemustenvaihto kokemusten hyödyntämiseksi ja siirtämiseksi muille. aluekehityksen alalla saatujen 2. Asetuksen (EY) N:o /98 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän artiklan 1 artiklassa tarkoitettua soveltamisalaa laajennetaan päätöksellä, joka tehdään rahastojen tuesta sellaisille toimenpidekokonaisuuksille, joita voidaan rahoittaa /98 ja (EY) N:o. /98 mukaisesti, asetusten (EY) N:o kyseiseen toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi. pilottihankkeeseen /98, (EY) N:o sisältyvien kaikkien 8 EYVL 9 EYVL 10 EYVL 97 5 artikla Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Komissio antaa tämän asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt asetuksen (EY) N:o /98 47 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 6 artikla Kumoaminen Kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2000 asetus (ETY) N:o 4254/88. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen, 7 artikla Lauseke uudelleentarkastelusta Neuvosto tarkastelee komission ehdotuksesta tätä asetusta uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006. Neuvosto tekee päätöksensä ehdotuksesta perustamissopimuksen 130 d artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. 8 artikla Siirtymäsäännökset Asetuksen (EY) N:o 52 artiklassa tarkoitettuja siirtymäsäännöksiä sovelletaan soveltuvin osin. 9 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 98 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) Euroopan sosiaalirahastosta 99 Ehdotus 98/0115 (SYN) NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) Euroopan sosiaalirahastosta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 125 artiklan, ja erityisesti sen ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä yhteis toiminnassa Euroopan parlamentin kanssa3, sekä katsoo, että 1. 2. annetulla asetuksella rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä /984 on korvattu neuvoston asetus (ETY) N:o 2052/885, sellaisena (EY) N:o kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3193/946 sekä neuvoston asetus (ETY) N:o 4253/887, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3193/94; (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta Euroopan sosiaalirahaston osalta 9 päivänä joulukuuta 1988 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 4255/88*, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2084/939. tarpeen korvata lisäksi on asetuksen rakennerahastoja kokonaisuudessaan koskevat yleiset säännökset määritellään /98 ja on tarpeen määritellä niiden toimintojen laatu, joita asetuksessa (EY) N:o Euroopan sosiaalirahasto, jäljempänä tavoitteita 1, 2 ja 3, työmarkkinoille pääsyssä esiintyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden vastaisen yhteisöaloitteen puitteissa sekä innovatiivisten toimien ja teknisen tuen puitteissa, 'rahasto', rahoittaa osana 1 EYVL 2 EYVL 3 EYVL 4 EYVL 5 E Y VL L 185, 15. 7. 1988, s. 11. 6 E Y VL L 337,24. 12. 1994, s. 14. 7 E Y VL L 374, 31. 12. 1988, s. 1. 8 E Y VL L 374,31. 12. 1988, s. 21. 9 E Y VL L 193, 31. 7. 1993, s. 39. 100 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. on tarpeen määritellä rahaston tehtävä suhteessa sille perustamissopimuksessa säädettyihin tehtäviin ja henkilöresurssit kehittämistä ja työllisyyttä koskevien yhteisön vahvistamien ensisijaisten tavoitteiden puitteissa, kesäkuussa 1997 Amsterdamissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien ja päätöslauselman kasvusta ja työllisyydestä10 myötä alettiin soveltaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 2 artiklan mukaisesti Euroopan työllisyys strategian, vuosittaisten työllisyyttä koskevien suuntaviivojen ja kansallisten toimintaohjelmien käyttöönottoa koskevaa menettelyä, on tarpeen määritellä uudelleen rahaston toiminta-ala erityisesti rakennerahaston tavoitteiden uudelleen järjestelyn ja yksinkertaistamisen johdosta sekä Euroopan työllisyysstrategia toimintasuunnitelmat on toteutettu, liittyvät kansalliset ja siihen on tarpeen määritellä yhteinen kehys rahaston osallistumiselle rakennerahaston kaikkiin kolmeen tavoitteeseen, jotta varmistetaan, että toiminnat ovat kaikissa tavoitteissa yhdenmukaisia, täydentävät toisiaan ja siten edistävät työmark kinoiden toimintaa ja kehittävät henkilöstöresursseja, jäsenvaltioiden ja komission olisi varmistettava, että rahaston tukemat toimet suunnitellaan ja toteutetaan edistäen kaikissa toimissa miesten ja naisten välistä tasa-arvoa, ja komission olisi varmistettava, että jäsenvaltioiden tietoyhteiskunnan sosiaalinen ja työmarkkinoiden ulottuvuus otetaan asianmukaisesti huomioon toteutettaessa rahaston tukemia toimia, on tarpeen varmistaa, että teollisiin muutoksiin liittyvät toimet vastaavat mies- ja naispuolisten työntekijöiden yleisiä tarpeita, jotka johtuvat teollisuuden tai tuotantojärjestelmien havaituista tai ennustetuista muutoksista ja että toimista ei hyödy yksi yritys tai tietty teollisuudenala; erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä koulutukseen pääsyn helpottamiseen ja työorganisaation kehittämiseen, tarpeen varmistaa, että rahasto edelleen vahvistaa ja on ammattipätevyyttä tukemalla ennakointia, neuvontaa, verkostojen rakentamista ja koulutusta kaikkialla yhteisössä ja että rahoitettujen toimien on tämän vuoksi oltava monialaisia ja koko talouselämän kattavia eikä lähtökohtaisesti tietyille teollisuudenhaaroille tai aloille suunnattuja, työllisyyttä on tarpeen määritellä uudelleen tukikelpoiset toimet, jotta politiikan tavoitteet joiden voidaan mukaisesti rahasto toimii; on tarpeen määritellä menot, joihin rahaston tukea voidaan myöntää kumppanuuden puitteissa, tavoitteiden yhteydessä, tehokkaammin niiden toteuttaa 10 EYVLC 236,2. 8. 1997, s. 3. 101 12. 13. 14. 15. on tarpeen täydentää ja tarkentaa tukitoimenpiteitä koskevien suunnitelmien ja tukitoimenpiteiden muotojen sisältöä erityisesti tavoitteen 3 uuden määrittelyn johdosta, on tarpeen varmistaa, että rahaston myöntämä tuki keskitetään kunkin tavoitteen osalta keskeisimpiin tarpeisiin ja tehokkaimpiin toimiin, on tarpeen ryhtyä järjestelyihin, jotka antavat paikallisille ryhmille vaivattoman ja nopean mahdollisuuden saada rahaston myöntämää tukea yhteiskunnallista syrjäytymistä koskeviin toimintoihin, joilla parannetaan näiden toimintavalmiutta kyseisellä alalla, yhteisön kannalta erittäin merkittävillä komission aloitteesta syntyneillä toimenpiteillä on tärkeä tehtävä pyrittäessä saavuttamaan asetuksen (EY) N:o 1 artiklassa mainitut yhteisön rakenteellisten tukitoimien tavoitteet; kyseisten aloitteiden olisi ensi sijassa edistettävä rajat ylittävää yhteistyötä ja toimintamallien uudistamista, 16. rahasto tukee osaltaan asetuksen (EY) N:o /98 21 ja 22 artiklan mukaisia teknistä tukea, innovatiivisia toimintoja sekä valmistelua, seurantaa, arviointia ja valvontaa; 17. vahvistettava olisi toimivalta siirtymäsäännösten antamiseen, ja soveltamista koskevien säännösten ja 18. olisi kumottava asetus (ETY) 4255/88, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tehtävä ja puitteissa tehtävänsä rakennerahastoille Euroopan sosiaalirahaston, jäljempänä 'rahasto', perustamissopimuksen 123 artiklassa uskotun perustamissopimuksen 130 b artiklan uskotun ja asetuksessa (EY) N:o /98 mainitun tehtävän puitteissa tukee työvoiman käytön kehittämiseen tähtääviä toimenpiteitä edistääkseen työllisyyden ja sosiaalisen suojelemisen korkeaa tasoa, miesten ja naisten välistä tasa-arvoa, kestävää kehitystä sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Erityisesti rahasto edistää eurooppalaisen työllisyysstrategian ja vuotuisten työllisyyttä koskevien suuntaviivojen mukaisia toimenpiteitä. 102 2 artikla Soveltamisala 1. Rahasto tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimenpiteitä seuraavilla toiminta- aloilla erityisesti monivuotisten työllisyyttä koskevien kansallisten toiminta ohjelmien yhteydessä: a) b) c) d) e) kehittämällä aktiivista työmarkkinapolitiikkaa työttömyyden torjumiseksi, naisten ja miesten pitkäaikaistyöttömyyden ehkäisemiseksi, pitkäaikais työttömien työmarkkinoille palaamisen helpottamiseksi sekä nuorten ja työmarkkinoille siirtymisen tukemiseksi, henkilöiden työelämään palaavien edistämällä yhteiskunnallista sopeuttamista mahdollisuuksia päästä työmarkkinoille, ja kaikkien yhtäläisiä kehittämällä koulutusjärjestelmiä osana elinikäistä oppimista koskevaa politiikkaa työllistyvyyden, liikkuvuuden sekä työmarkkinoille siirtymisen edistämiseksi ja ylläpitämiseksi, parantamalla järjestelmiä, joilla edistetään työvoiman ammattitaitoa, koulutusta ja sopeutuvuutta, kehitetään innovaatiota ja sopeutuvuutta työn luomista sekä organisoimisessa, tuetaan yrittäjyyttä ja työpaikkojen lisätään ihmisten valmiuksia tutkimuksessa, tieteessä ja teknologissa, edistämällä naisten osallistumista työmarkkinoihin mukaan lukien heidän urakehityksensä, mahdollisuudet päästä uusiin työpaikkoihin tai ryhtyä yrittäjiksi jaottelua työmarkkinoilla. sekä vähentää vertikaalista ja horisontaalista 2. 3. Rahasto edistää osaltaan paikallisia työllisyysaloitteita mukaan lukien alueelliset työllisyyssopimukset, Tietoyhteiskunnan sosiaaliset ja työmarkkinoiden ulottuvuudet otetaan huomioon, ja ohjelmia, joissa hyödynnetään erityisesti kehittämällä menettelytapoja tietoyhteiskunnan ja varmistamalla yhtäläiset mahdollisuudet käyttää sen tarjoamia palveluita ja etuja. työllistämismahdollisuudet 3 artikla Tukikelpoiset toiminnat 1. Rahastosta annetaan taloudellista tukea erityisesti seuraaviin toimintoihin: a) tuet henkilöille: i) koulutus ja ammatillinen koulutus (johon sisältyy pakollista koulunkäyntiä vastaava ammatillinen koulutus), koulutukseen ja valmentaminen mukaan lukien perustaitojen opettaminen 103 parantaminen (johon sisältyy luku- ja kirjoitustaito), opastus ja neuvonta, ii) tuki työllistymiseen ja yrittäjyyteen iii) tutkimus, luonnontiede ja teknologian kehittäminen, jatkokoulutus teknikkojen korkeakoulututkinnon jälkeen sekä johtajien ja kouluttaminen tutkimuslaitoksissa ja yrityksissä, iv) uusien työllistymismahdollisuuksien edistäminen; b) rakenteiden ja järjestelmien kehittämiseen tarkoitetut tukitoimenpiteet: i) ja pätevöitymisjärjestelmien koulutusjärjestelmien ja sisällön kehit-täminen ja parantaminen, johon sisältyy opettajien, ohjaajien ja henkilökunnan kouluttaminen, sekä työntekijöiden kouluttautumisen ja pätevöitymisen parantaminen, laadun ii) työnvälityspalveluiden uudistaminen ja niiden tehostaminen, iii) iv) työelämän ja koulutus- ja tutkimuslaitosten välisten yhteyksien kehittäminen, suunnittelu- ja ennustamisjärjestelmien edelleen kehittäminen, työllisyydessä ammattitaidon kehittäminen erityisesti uusien työmallien ja uusimuotoisten työorganisaatioiden osalta. tapahtuvista muutoksista ja c) lisätoimenpiteet i) ii) tuki edunsaajille tarkoitettuja palveluita varten, joihin kuuluvat huollettaville lapsille järjestettävät hoitopalvelut ja -tilat sekä terveydenhoitoja oikeusapu, valmiuksien kehittäminen, työllistämispolkua siirtymiseen liittyvissä toimenpiteissä, käyttävää jotta voidaan erityisesti edistää työelämään lähestymistapaa iii) valistus, tiedottaminen ja mainonta. 2. 3. Edellä 1 kohdan toiminnat voidaan yhdistää tai ne voivat täydentää toisiaan osana työllistämispolkua käyttävää lähestymistapaa työelämään siirtymiseen liittyvissä toimenpiteissä. Rahasto voi rahoittaa asetuksen (EY) N:o mukaisia toimintoja. /98 21 artiklan ja 22 artiklan 104 1. 2. 3. 1. 2. 4 artikla Tukitoimenpiteiden keskittäminen Jotta rahaston antama tehokasta, 2 artiklan tuki olisi mahdollisimman 1 kohdassa mainitut jokaisen ensisijaisuusalueen rahoitustoimenpiteet keskitetään rajatulle määrälle alueita ja aloja sekä suunnataan tärkeimpiin tarpeisiin ja tehokkaimpiin toimiin, ottaen huomioon asiaan liittyvät ennakkoarvioinnit. Näiden tarpeiden ja toimien tukemiseksi olisi käytettävä asetuksen (EY) N:o rajojen mukaisia vaihtelevia omarahoitusosuuksia. /98 28 artiklassa määriteltyjen Rahaston tukitoimenpiteet suunnitellaan, jollei ennakkoarvioinnin tuloksista muuta johdu, sen periaatteen mukaisesti, että toimenpiteisiin ryhdytään jokaiselle 2 artiklan 1 kohdan a-e alakohdassa mainituilla viidellä toiminta-alalla. Kyseiseen rahoitustoimenpiteeseen varattuja rahaston määrärahoja käytettäessä painotetaan erityisesti 2 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdan mukaisia toiminta- aloja. Vaikka ohjelman käytössä oleva rahoitus ei riittäisi tukemaan tehokkaita tukitoimenpiteitä jokaisella 2 artiklan 1 kohdan mukaisella viidellä toiminta- alalla, rahaston rahoittamien toimien suunnittelun yhteydessä määritellyssä strategiassa on kuitenkin nimenomaisesti otettava huomioon kaikki kyseiset toiminta-alat. Rahaston tukitoimenpiteitä suunniteltaessa on määrättävä, että vähintään 1 prosentti kyseiseen tukitoimenpiteeseen varatuista rahaston määrärahoista varataan asetuksen (EY) N:o /98 26 artiklan mukaisesti välittäjäjärjestöjen kautta jaettavaksi pieninä apurahoina, ja hallituksista riippumattomien järjestöjen osalta tehdään erityisiä osallistumista koskevia järjestelyjä, 5 artikla Yhteisöaloite Asetuksen (EY) N:o 19 artiklan mukaisesti ja noudattaen mainitun asetuksen 20 artiklan kohtaa rahasto osallistuu työmarkkinoille pääsyssä esiintyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden vastaisen yhteisöaloitteen toteuttamiseen. Rahaston yhteisöaloitteeseen osallistumisesta tehdyillä päätöksillä voidaan 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti ulottaa tämän asetuksen (EY) N:o asetuksen 3 artiklassa tarkoitettuun soveltamisalaan mainitut tukitoimenpiteet /9811, (EY) toimintoihin, joita voidaan rahoittaa asetusten (EY) N:o /9813 mukaisesti, jotta on mahdollista toteuttaa /9812 ja (EY) N:o N:o kaikki aloitteeseen sisältyvät toiminnat. 11 EYVL 12 EYVL 13 EYVL 105 6 artikla Innovatiiviset toiminnat ja tekninen apu 1. /98 21 artiklan mukaisesti komissio voi rahoittaa Asetuksen (EY) N:o jäsenvaltioissa tai yhteisön tasolla sellaisia valmistavia toimenpiteitä sekä valvonta- ja arviointitoimenpiteitä, jotka ovat tässä asetuksessa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi. Tällaisia toimia voivat olla tarpeen a) b) c) d) innovatiiviset toimet ja pilottihankkeet, jotka koskevat työmarkkinoita, työllisyyttä ja ammatillista koulutusta, tutkimukset, kerrannaisvaikutuksia, tekninen apu ja kokemusten vaihto, jolla on tekninen apu valmisteluun, valvontaan ja arviointiin kuin myös rahastosta rahoitettava toimintojen valvonta, toimet, jotka työmarkkinaosapuolten käymän keskustelun puitteissa on suunnattu kahden tai useamman jäsenvaltion yritysten henkilökunnalle ja jotka koskevat rahaston rahoitustoiminnan alueisiin liittyvän erityistiedon välittämistä, e) tiedottaminen eri asianomaisille osapuolille, rahaston tukitoimenpiteiden lopullisille edunsaajille ja yleisölle. 2. Asetuksen (EY) N:o artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteisiin, rahastojen osallistumispäätöksellä asetusten (EY) N:o asianomaisissa toteuttamiseksi. /98 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti laajennetaan tämän toimintojen soveltamisala rahoittaa jotka voidaan /98 nojalla kaikkien toimenpiteiden /98ja(EY)N:o toiminnoissa suunniteltujen innovatiivisissa /98,(EY)N:o 7 artikla Hakemukset tuesta Rahaston tukea haettaessa hakemukseen liitetään komission jäsenvaltioita kuultuaan laatima tietokonelomake, josta ilmenevät kutakin tuen muotoa vastaavat toimet siten, että sitä aina voidaan loppusuoritukseen asti. sisältyvästä maksusitoumuksesta talousarvioon seurata 8 artikla Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Komissio antaa tämän asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt asetuksen (EY) N:o 53 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 106 9 artikla Siirtymäsäännökset Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 52 artiklan siirtymäsäännöksiä soveltuvin osin. 10 artikla Lauseke uudelleentarkastelusta Neuvosto tarkastelee komission ehdotuksesta tätä asetusta uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006. Neuvosto tekee päätöksensä ehdotuksesta perustamissopimuksen 130 d artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. 11 artikla Kumoaminen Kumotaan asetus (ETY) N:o 4255/88 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen. 12 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa Tehty Neuvoston puolesta puheenjohtaja 107 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) kalastusalan rakenteellisista toimenpiteistä 108 98/0116*(CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) kalastusalan rakenteellisista toimenpiteistä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon3, sekä katsoo, että 1. 2. 3. 4. yhteinen kalastuspolitiikka tukee perustamissopimuksen 39 artiklan yleisten tavoitteiden toteuttamista; erityisesti yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmästä 20 päivänä joulukuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3760/924, sellaisena kuin se on muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla, edistetään tasapainoa toisaalta kalavarojen säilyttämisen ja hoidon ja toisaalta pyyntiponnistuksen ja kalavarojen vakaan ja järkiperäisen hyödyntämisen välillä, kalastus- ja vesiviljelyalan, jäljempänä 'ala', rakenteellisten toimenpiteiden olisi edistettävä yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita sekä perustamissopimuksen 130 a artiklan tavoitteita, alan rakenteellisten toimenpiteiden yhdentäminen rakennerahastojen toimintaohjelmaan vuonna 1993 on parantanut yhteisön toimien yhteisvaikutusta ja antanut mahdollisuuden sosiaalisen yhteenkuuluvuuden osallistua lujittamiseen, johdonmukaisemmin taloudellisen ja rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o. /. 5 tarkistetaan täydellisesti rakennepolitiikkojen toimintojen järjestelyt, joita sovelletaan 1 päivästä tukitoimet ovat voimassaolevien rakennerahastojen ensisijaisia tavoitteita 1 ja 2 mainitusta päivämäärästä alkaen; tämän vuoksi asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta kalatalouden tammikuuta 2000; alan rakenteelliset 1 EYVL L 2 EYVL L 1 EYVL L 4 E Y VL L 389, 31. 12. 1992, s. 1. 5 EYVL L 109 5. 6. ohjauksen rahoitusvälineen osalta 20 päivänä heinäkuuta 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2080/936 olisi kumottava ja korvattava uudella asetuksella, jossa säädetään erityisesti tarvittavista yksityiskohtaisista siirtymäkauden säännöistä rakenteellisten toimenpiteiden keskeytymisen välttämiseksi, rakennerahastojen tavoitteen 2 suunnitellun ohjelmatyön yksinomaan alueellisen luonteen ja kalastuslaivastojen rakenneuudistuksen liitännäistoimenpiteiden välillä on tiettyä yhteensopimattomuutta; tätä ongelmaa ei ole tavoitteessa 1, tämän vuoksi on asianmukaista olla sisällyttämättä tavoitteen 2 ohjelmatyöhön liitännäistoimenpiteitä ja kalastuslaivaston rakenneuudistusta; näihin toimenpiteisiin on soveliasta myöntää varoja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta niiden täytäntöönpanemiseksi kaikilla muilla kuin tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla, myös tavoitteen 2 kohdealueilla; tämä erillinen käsittely ei vaikuta muiden alan rakenteellisten tukitoimien täytäntöönpanoon, jotka ovat edelleen tavoitteen 2 ohjelmatyön mukaisia, ja 7. lisäksi yhteisön on voitava osallistua taloudellisesti myös muilla kuin tavoitteiden 1 ja 2 alueilla kaikkiin alan rakenteellisiin toimenpiteisiin; on myös soveliasta myöntää tälle toimenpiteelle varoja EMOTR:n tukiosastosta, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Tämän asetuksen mukaisesti yhteisön rahoitusosuudella toteutetuilla rakenteellisilla toimenpiteillä kalastus- vesiviljelyalalla sekä niiden tuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen alalla, ja 130 a artiklassa lueteltujen yleisten tavoitteiden sekä asetuksissa (ETY) N:o 3760/92 ja (EY) N:o. /. määritettyjen tavoitteiden toteuttamista. 'ala', edistetään perustamissopimuksen 39 jäljempänä 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on seuraavat tarkoitukset: a) b) c) d) edistää kalavarojen ja niiden hyödyntämisen välistä pysyvää tasapainoa, vahvistaa alan tuotantorakenteiden kilpailukykyä ja taloudellisesti kannattavien yritysten kehitystä, parantaa kalastus- ja vesiviljelytuotteiden saatavuutta ja lisäarvoa, edistää kalastuksesta riippuvaisten alueiden elvyttämistä. 3. Yhteisön rahoitusosuutta voidaan myöntää sellaisten toimenpiteiden toteuttamiseen, jotka edistävät yhtä tai useampaa 2 kohdassa mainittua tarkoitusta 2 ja 3 artiklan säännösten mukaisesti. EYVLL 193, 31. 7. 1993, s. I. 110 4. Neuvosto vahvistaa 5 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti 1 kohdassa tässä artiklassa tarkoitettujen rakenteellisten toimenpiteiden tukitoimialat. 2 artikla Perustetaan kalatalouden ohjauksen rahoitusväline, jäljempänä 'KOR'. rahoitusosuudella rakennerahastojen KOR:in tavoitteisiin 1 ja 2. Niihin kuuluvat kaikki alan rakenteelliset toimenpiteet, lukuun ottamatta 3 artiklassa tarkoitettuja. toimenpiteet kuuluvat toteutetut Asetuksen (EY) N:o 21 ja 22 artiklan mukaisesti KOR osallistuu myös seuraavien toimenpiteiden rahoitukseen: 1. 2. 3. a) uutta luovat toimet, joihin kuuluvat erityisesti ylikansalliset toimet ja alan toimijoiden rannikkovyöhykkeiden verkottuminen, riippuvaisten kalastuksesta sekä b) teknistä apua koskevat toimenpiteet. Asetuksen (EY) N:o 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua soveltamisalaa laajennetaan päätöksellä rakennerahastojen osallistumisesta /. 7 [EAKR], (EY) N. o. /. » [ESR], (EY) neuvoston asetusten (EY) N:o /. 9 [EMOTR] mukaisesti rahoitettaviin toimenpiteisiin kyseisissä uutta N:o luovissa toimissa säädettyjen kaikkien toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi. 3 artikla EMOTR:n tukiosasto osallistuu seuraavien toimenpiteiden rahoitukseen: a) b) kalastuslaivastojen rakennerahastojen tavoitteen 1 alueilla. rakenneuudistuksen liitännäistoimenpiteet muilla kuin kaikki alan rakenteelliset toimenpiteet muilla kuin rakennerahastojen tavoitteiden 1 ja 2 alueilla. 4 artikla Jokaiselle yksittäiselle toimelle 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti myönnetty rahoitusosuus ei saa ylittää 5 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti määritettävää enimmäismäärää. 7 EYVL 8 EYVL 9 EYVL 111 5 artikla Rajoittamatta 6 artiklan soveltamista neuvosto päättää perustamissopimuksen 43 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti komission ehdotuksesta viimeistään [31 päivänä joulukuuta 1998] 2 ja 3 artiklassa tarkoitettujen rakenteellisten toimenpiteiden yhteisön rahoitusosuuden yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä. 6 artikla 1. 2. Ennen 1 päivää tammikuuta 1994 jätettyihin tukihakemuksiin sovelletaan edelleen asetuksia (ETY) N:o 4028/8610 ja (ETY) N:o 4042/8911. Komissio vapauttaa ilman eritoimenpiteitä viimeistään kuuden vuoden ja yhdeksän kuukauden kuluttua tuen myöntämispäivästä 1 päivän tammikuuta 1989 ja 31 päivän joulukuuta 1993 välisenä aikana asetuksen (ETY) N:o 4028/86 mukaisesti komission hankkeille myöntämän tuen osana sidotut määrät, joista ei ole tehty komissiolle loppumaksupyyntöä viimeistään kuuden vuoden ja kolmen kuukauden kuluttua tuen myöntämispäivästä, ja aiheettomasti maksetut määrät on maksettava takaisin lukuun ottamatta hankkeita, jotka on keskeytetty oikeudellisella perusteella. 7 artikla Kumotaan asetus (ETY) N:o 2080/93 1 päivästä tammikuuta 2000. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen. 8 artikla Asetuksen (EY) N:o 52 artiklassa säädettyjä siirtymäsäännöksiä sovelletaan soveltuvin osin. 9 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä: Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Neuvoston puolesta puheenjohtaja 10 EYVLL 376, 31. 12. 1986, s. 7. " EYVL L 388, 30. 12. 1989, s. 1. 112 Pk-yritykset 1. Miksi tämä lainsäädäntö on tarpeen? Mihin sillä pyritään? ja taloudellista Lainsäädäntö perustuu sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsitteleviin perustamissopimuksen artikloihin, erityisesti 130 a, 130 b ja 130 c artikloihin, joiden mukaisesti yhteisön on toimittava alueellisten erojen vähentämiseksi ja muita heikommassa asemassa olevien alueiden, maaseutu mukaan lukien, kehittämiseksi rakennerahastojen ja muiden yhteisön rahoitusvälineiden kautta. Tämä uusi ehdotus on tarpeen, sillä neuvoston on tarkasteltava uudelleen nykyisiä rakennerahastoasetuksia 31. päivään joulukuuta 1999 mennessä (asetuksen 2052/88 19 artikla, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella 2081/93). Tämän ehdotuksen 1 artiklassa vahvistetaan yhteisön rakennepolitiikan yleiset tavoitteet: (i) (ii) (iii) kehityksessä jälkeenjääneiden alueiden kehittämisen ja rakenteellisen sopeuttamisen edistäminen (tavoite 1), rakenteellisissa uudistamisen tukeminen (tavoite 2 ); vaikeuksissa olevien alueiden taloudellisen ja sosiaalisen koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen ja työllisyyteen liittyvien politiikkojen ja järjestelmien mukauttamisen ja uudenaikaistamisen tukeminen. Tästä tavoitteesta 3 myönnetään rahoitusapua tavoite 1 - ja 2 -alueiden ulkopuolisille seuduille tai alueille. 2. Keitä kyseinen lainsäädäntö koskee? Rakennerahastojen kautta tarjottu rahoitustuki täydentää jäsenvaltioissa käynnistettyjä kansallisia toimenpiteitä. Rakennerahastojen toimintaa ohjaavana perusperiaatteena on komission, jäsenvaltion, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, ympäristöviranomaisten, talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolten ja muiden toimivaltaisten viranomaisten välinen kumppanuus, mukaan lukien viranomaiset, jotka vastaavat miesten ja naisten välisen tasa- arvon edistämisestä. Kaikkien jäsenvaltioiden nimeämien kumppanien on osallistuttava rakennerahastojen valmistelun ja täytäntöönpanon eri vaiheisiin. 3. Miten yritysten on toimittava tämän lainsäädännön noudattamiseksi? Yrityksiltä ei vaadita minkäänlaisia suoria toimenpiteitä asetuksen noudattamiseksi sen jälkeen, kun se on hyväksytty yhteisössä. Rakennerahastojen tukea saadakseen yritysten on täytettävä määrätyt, rakennerahastojen jäsenvaltioiden viranomaisten asettamat edellytykset. täytäntöönpanosta vastaavien 4. Millaisia taloudellisia vaikutuksia ehdotuksella tulee olemaan? Komission rakennerahastoille kaudelle 2000 - 2006 ehdottamat budjettivarat ovat noin 210 miljardia ecua. Tällä on merkittäviä taloudellisia vaikutuksia, erityisesti tavoitteen 1 mukaisesti tukikelpoisilla alueilla, joita varten komissio esittää varattavan noin 2/3 kaikista Hl varoista. Yleisesti ottaen rakennerahastoista myönnettävä tuki vaikuttaa yleiseen liiketoimintaympäristöön parantamalla infrastruktuuria, tarjoamalla yrityksille palveluita, investoimalla henkilöresursseihin sekä tukemalla yrityksissä tapahtuvien taloudellisten ja sosiaalisten muutosten ennakoimista ja helpottamista. Lisäksi sillä on tuottaviin sijoituksiin myönnettävän tuen kautta suora vaikutus yrityksiin. 5. Sisältääkö ehdotus pk-yritysten erityistilanteen huomioon ottavia toimenpiteitä? Ohjausasiakirjoissa, jotka komissio on laatinut nykyisen kautta 1994 - 1999 koskevan ohjelmatyön tueksi, korostetaan rakennerahastojen roolia pk-yritysten kehittämisen tukemisessa. Komission yksiköissä arvioidaan, että noin 1 5 - 20 prosenttia rakennerahastojen nykyisen ohjelmakauden varoista (noin 150 miljardia ecua) osoitetaan pk-yritysten tukemiseen. Tuen tason voidaan odottaa olevan seuraavalla kaudella vähintäänkin yhtä merkittävä, ja tätä toimintalinjaa korostetaan rakennerahastojen suuntaviivoissa, joita komissio ehdottaa yleisasetusluonnoksen 8 artiklan 4 kohdassa. Komissio arvioi parhaillaan nykyisen pk-yrityksille suunnatun rakennerahastotuen vaikutusta, ja nämä tulokset voivat olla avuksi kehitettäessä menetelmiä pk-yritysten tukemiseksi uudella ohjelmakaudella. 6. Neuvottelut Kyseisistä ehdotuksista ei ole tähän mennessä käyty muodollisia neuvotteluja komission ulkopuolella, vaikka heinäkuussa 1997 julkaistuista Agenda 2000:n ehdotuksista, joissa esitettiin rakennerahastouudistuksen perusperiaatteet, onkin keskusteltu laajasti koko unionissa. Laajoja neuvotteluja käydään komission hyväksyttyä uusia asetuksia koskevat ehdotusluonnokset, ja ehdotuksessa säädetään erityisesti talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolten ottamisesta mukaan toimenpiteiden toteuttamiseen. Lisäksi komissio ehdottaa, että yhteisön rakennepolitiikasta neuvoteltaisiin vuosittain Euroopan tasolla järjestäytyneiden yhteiskuntaelämän osapuolten kanssa. |M ISSN 1024-4492 KOM(98) 131 lopullinen ASIAKIRJAT FI 10 01 13 03 Luettelonumero : CB-CO-98-184-FI-C ISBN 92-78-32416-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg