title: Erityiskertomus Nro 3/98 komission toteuttamasta EU:n politiikasta ja toimista vesien pilaantumisen alalla sekä komission vastaukset (EY:n perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla esitetyt huomautukset)

eurovoc_concepts:
EU financing
EU policy
national implementing measure
pollution control measures
water pollution
water treatment

text: C 191/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 ERITYISKERTOMUS NRO 3/98 komission toteuttamasta EU:n politiikasta ja toimista vesien pilaantumisen alalla sekä komission vastaukset (EY:n perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla esitetyt huomautukset) (98/C 191/02) SISÄLLYSLUETTELO Kohta Sivu JOHDANTO. 1 — 10 I LUKU — DIREKTIIVIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO. 11 — 44 Direktiivien saattaminen osaksi kansallista oikeusjärjestystä. 12 — 15 Jäsenvaltioiden laatimat kertomukset. 16 — 23 Annetussa määräajassa saavutettu edistys. 24 — 44 Yhdyskuntajätevesiä koskeva direktiivi. 24 — 28 Nitraattidirektiivi. 29 — 37 3 7 7 7 8 8 9 Lietedirektiivi. 38 — 44 10 II LUKU — EUROOPAN UNIONIN MENOT VEDEN LAADUN PARANTAMISEEN. 45 — 56 Talousarvion toteuttaminen. 45 — 51 Tietojen puutteellisuus. 52 — 53 Yksityiskohtaisten tietojen puuttuminen. 54 — 56 III LUKU — HANKKEIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANON TARKASTUS. 57 — 127 Yhdenmukaisuus yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin kanssa. 57 — 62 Hankkeiden toteuttaminen. 63 — 101 Hankkeiden suunnittelun vanhentuneisuus. 64 — 68 Sadevettä ja teollisuusjätevettä koskevan ongelman huomioonottaminen. 69 — 77 11 11 13 13 14 14 15 18 18 Hankkeiden kustannukset — arvioidut kustannukset verrattuna todellisiin kustannuksiin. 78 — 84 19 Viivästymiset hankkeiden täytäntöönpanossa ja niiden vaikutukset kustan- nusten nousuun. 85 — 91 Toimivaltaisten viranomaisten suorittama hankkeiden hallinta. 92 — 96 Jätevedenpuhdistamojen puutteellinen toiminta. 97 — 101 Envireg-aloite. 102 — 125 Envireg-yhteisöaloitteen täytäntöönpanoon liittyviä vaikeuksia. 105 — 112 Teknisen avun verkosto ”Ambiente e Regione” (AMBER). 113 — 119 Envireg-yhteisöaloitteen jälkiarviointi. 120 — 125 Life-ohjelma. 126 — 127 IV LUKU — VESIMAKSUT. 128 — 134 Vesimaksut. 129 — 134 PÄÄTELMÄT. 135 — 141 TEKNINEN LIITE: TAULUKOT 1—9. Komission vastaukset. 20 20 21 22 22 24 25 26 26 26 27 29 35 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/3 JOHDANTO laadun parantamista koskevat EY:n perustamissopimuksen 130 r artikla antaa 1. tietyt Euroopan unionille mahdollisuuden saavuttaa tavoitteet ympäristön pilaantumisen valvonnan, vähentämisen ja ehkäisemisen avulla. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien politiikkojen olisi oltava yhdenmukaisia EU:n muiden politiikkojen kanssa. Niiden olisi myös lujitettava näitä muita politiikkoja, ja niissä olisi sovellettava yleisesti ”saastuttaja maksaa” -periaatetta. Komissiolla on EY:n perustamissopimuksen nojalla 2. oikeus tehdä ehdotuksia direktiiveiksi, joiden tarkoituk- sena on EU:n tavoitteiden saavuttaminen ympäristön alalla. Jäsenvaltioiden on puolestaan saatettava nämä EU:n hyväksymät direktiivit osaksi kansallista oikeusjär- jestystä. Jos jäsenvaltio ei toteuta tätä toimenpidettä direktiivissä annetussa määräajassa, komissio voi aloittaa sitä vastaan rikkomismenettelyt Euroopan yhteisöjen tuo- mioistuimessa. Yksi EU:n ympäristöpolitiikan päätavoitteista on 3. veden pilaantumisen vähentäminen laadun parantaminen. Vuodesta 1973 lähtien on hyväksytty noin 20 veden laatunäkökohtia koskevaa direktiiviä. Kolme tärkeintä veden pilaantumisen vähentämistä koskevaa direktiiviä ovat seuraavat: ja veden a) Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annettu direk- tiivi (1). Sen tarkoituksena on se, että vuoteen 2005 mennessä lähes kaikissa EU:n taajamissa, joiden asu- kasvastineluku (avl) on suurempi kuin 2 000, on keräysjärjestelmät ja jätevedenpuhdistamot (2). Käy- tettävissä olevat tiedot osoittavat, että veden pilaantu- mista koskevien uusien eurooppalaisten raja-arvojen noudattamiseksi on rakennettava tai kunnostettava yli 40 000 jätevedenpuhdistamoa. b) Vesien suojelusta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annettu di- rektiivi (nitraattidirektiivi) (3). Tämä direktiivi liittyy (1) Neuvoston direktiivi 91/271/ETY, annettu 21 päivänä touko- kuuta 1991, yhdyskuntajätevesien käsittelystä (EYVL L, 30. 5. 1991, s. 40). (2) Asukasvastineluku: Asukasvastineluku on pääosin muun- toarvo, joka on saatu vertaamalla ammatinharjoittamisesta peräisin olevia tai teollisuusjätevesiä kotitaloudessa syntyvään jäteveteen määriteltynä päivittäisenä jäteveden tai puhdistet- tavien aineiden määränä. Luvun perustana on viiden vuoro- kauden kemiallinen hapenkulutus BOD5-arvo). Tätä arvoa (viiden päivän BOD5) mitataan yli viiden päivän ajan labora- toriossa hapettumisolosuhteita jäljittelevän testin avulla, jotta voitaisiin määritellä jätteen hävittämiseen tarvittavan hapen määrä tiettyyn standardiin nähden. Komissio hyväksyy tämän määritelmän ja soveltaa sitä kaikissa mittauksissaan. (3) Neuvoston direktiivi 91/676/ETY, annettu 12 päivänä joulu- kuuta 1991, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien pilaantumiselta nitraattien (EYVL L 375, 31. 12. 1991, s. 1). aiheuttamalta yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) koskevan uudis- tuksen tavoitteisiin sekä ympäristönäkökohtiin, joihin käytetään lähivuosina huomattava määrä EMOTR:n tukiosaston varoja. c) Ympäristön, erityisesti maaperän, suojelusta annettu direktiivi käytettäessä puhdistamolietettä maanvilje- lyssä (lietedirektiivi) (4). Tämä direktiivi on suoraan yhteydessä puhdistamojen määrän kasvuun, koska käsitelty liete on puhdistamojen sivutuote. 4. Näiden direktiivien täytäntöönpanoon liittyy mer- kittäviä kustannuksia. Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetussa direktiivissä edellytetään uusien vedenpuhdista- mojen rakentamista. Tämä tehtävä on yleensä viran- omaisten vastuulla. Vaadittujen laitosten kapasiteetti riip- puu sekä kotitalouksien jäteveden määrästä että jäteveden käsittelylaitokseen johdettujen teollisuusjätevesien mää- rästä. ”Saastuttaja maksaa” -periaatteen soveltaminen edellyttää joko sitä, että kyseinen teollisuudenala lopettaa vesien pilaamisen tai vähentää jäteveden määrää päästö- lähteillä, tai ainakin sitä, että teollisuus maksaa julkisille vedenkäsittelylaitoksille aiheuttamansa ylimääräiset kus- tannukset. Nitraattidirektiivissä vahvistetaan tietyt sään- nöt ja määriä koskevat vaatimukset, joita maataloustuot- tajien on noudatettava nitraattien käytössä, erityisesti karjantuotannosta johtuvan pintavesien ja pohjavesien pilaantumisen torjumiseksi ennakolta. Lietedirektiivi koskee vastaavasti maaperän suojelua maanviljelyssä käytetyn puhdistamolietteen aiheuttamalta pilaantumi- selta. Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktii- 5. vin täytäntöönpanon jäsenvaltioiden talousarvioille ai- heuttamia kustannuksia on vaikea arvioida. Ranskassa kustannusten arvioidaan olevan noin 12 355 miljoonaa ecua (80 000 miljoonaa FRF) (5) pelkästään jätevedenpuh- distamojen osalta ottamatta huomioon keräysjärjestelmiä. Kreikassa kustannusten arvioidaan olevan 1 000 miljoo- naa ecua, Portugalissa 1 300 miljoonaa ecua, Espanjassa (ainoastaan tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden osalta) 5 500 miljoonaa ecua ja Irlannissa 550 miljoonaa ecua (6). Eräässä toisessa tutkimuksessa (7) osoitetaan, että yhdys- kuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin täytän- töönpanokustannukset voivat olla yhdeksän jäsenvaltion osalta noin 201 120 miljoonaa ecua vuoden 1995 touko- kuun hintoina ilmaistuna (katso taulukko 1). (4) Neuvoston direktiivi 86/278/ETY, annettu 12 päivänä kesä- kuuta 1986, ympäristön, erityisesti maaperän, suojelusta käy- tettäessä puhdistamolietettä maanviljelyssä (EYVL L 181, 4. 7. 1986, s. 6). (5) Lähde: Ympäristöministeriö (vesiosasto), Pariisi 1996. (6) ”Environmental Investment needs in the Lagging Regions — final report to the Community”, heinäkuu 1991 (ERL- ESPAÑA SA). (7) ”Transposition of the UWWT Directive and Nitrates Directi- ves — Approaches in other Member States”, National Rivers Authority (NRA), Bristol, toukokuu 1995. Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin täytäntöönpanon arvioidut kustannukset eräissä jäsenvaltioissa TAULUKKO 1 Väestön määrä (miljoonaa vuonna 1991) Vaatimus Keräys Kunnostaminen Uusi käsittely Infrastruktuuri Yhteensä miljoonaa GBP Yhteensä miljoonaa ecua (1) B 10 150 180 850 2 420 2 910 DK 5,1 — — — ES F D I 38,8 56,8 78,7 57,5 (1989) — — — — — — 40 000 (5) (6) 20 000 (5) (6) — — — — IRL 3,5 — — 250 850 (2) 8 000 (3) 17 600 (4) 120 000 (4) (7) 8 400 (4) 1 200 (3) P UK Yhteensä (miljoonaa GBP) Yhteensä (miljoonaa ecua) 10,5 (1989) 57,6 500 200 — 900 — — — 8 300 167 670 1 020 9 600 21 110 143 950 10 070 1 440 1 070 9 950 201 120 (1) Vaihtokurssi toukokuussa 1995 (ecu/GBP). (2) Kansallisen toimintaohjelman täytäntöönpanon osalta. (3) McCann ym. (1994). (4) Haddon (1994). (5) ATV 1994. (6) Nämä luvut koskevat ainoastaan Länsi-Saksan tilannetta. (7) 80 miljardia GBP lännessä ja 40 miljardia GBP idässä. Lähde: NRA. Study on the Cost of Implementation of the UWWT. Toukokuu 1995. C 1 9 1 4 / F I E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i 1 8. 6. 9 8 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/5 ecuun 107 000 miljoonaan siin 1, 2 ja 5 b kuuluville alueille sekä ympäristötavoit- teita koskeville ohjelmille ja hankkeille myönnetyn rahoi- tuksen kautta. Euroopan unionin myöntämä rahoitus ympäristön ja erityisesti veden laadun parantamiseksi on merkittävää. Rakennerahastojen ympäristömenot ovat kaksinkertaistuneet uudessa yhteisön tukikehyksessä. Ta- voitteisiin 1, 2 ja 5 b kuuluvien alueiden menot ovat kasvaneet ajanjakson 1989—1993 54 500 miljoonasta ecusta ajanjaksolla 1994—1999 (katso taulukko 2). Vaikka taulukossa 2 esitetyt ympäristömenoja ajanjaksolla 1994—1999 koske- vat tiedot eivät sisällä tavoitteeseen 2 kuuluvia vuoden 1997—1998 määrärahoja, vaikuttaa siltä, että yhteisön tukikehykseen ja toimintaohjelmiin liittyvät ympäristöme- not kehittyvät samassa suhteessa. Euroopan unionin ympäristömenot ovat 9 prosenttia yhteisön talousarviosta tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden osalta, 5,7 prosenttia tavoitteeseen 2 kuuluvien alueiden osalta ja 11,7 prosent- tia tavoitteeseen 5 b kuuluvien alueiden osalta; lukuihin sisältyvät EAKR:n, ESR:n ja EMOTR:n ohjausosastosta myönnetyt tuet. Veteen liittyvien menojen osuus (mukaan lukien vesihuoltoa ja jäteveden käsittelyä koskevat hank- keet) on noin seitsemän prosenttia rakennerahastojen kokonaismenoista. Veteen liittyvien menojen osuus on kuitenkin suurin (noin 80 prosenttia) ympäristöalan kokonaismenoista. 6. Nitraattidirektiivi on vastaavasti yhtä tärkeä direk- tiivi maanviljelyn aiheuttaman veden pilaantumisen torju- misessa. Sen tarkoituksena on saada jäsenvaltiot vähentä- mään maanviljelystä peräisin olevien nitraattien aiheutta- maa vesien pilaantumista ja parantamaan viljelymenetel- miä. Ranskassa direktiivin täytäntöönpanokustannusten arvioidaan olevan noin 618 miljoonaa ecua (4 000 mil- joonaa FRF) (8). 7. Jätevedenpuhdistamojen rahoittamisella on merkit- tävä vaikutus lietteen käsittelyyn. Koska liete käsitellään samassa laitoksessa kuin jätevesi, tämän direktiivin täy- täntöönpanokulut katetaan osittain yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin mukaisesti. Lietedirektii- vin täytäntöönpanosta aiheutuneet kustannukset kasvavat sitä mukaa kuin yhdyskuntajätevesien käsittelystä annet- tua direktiiviä saatetaan osaksi kansallista oikeusjärjestys- tä. Myös toisen merkittävän kustannustekijän — sopivien kaatopaikkojen perustamisen — osuus kasvaa vähitellen. Tilintarkastustuomioistuin ei löytänyt tätä koskevaa luo- tettavaa taloudellista tietoa. 8. Komissiolla on ratkaiseva merkitys EU-standardien vahvistamisessa ja niiden täytäntöönpanon valvomisessa; lisäksi sillä on merkittävä osuus EU:n politiikkojen toteuttamisessa pääasiassa rakennerahastoista tavoittei- (8) Lähde: Ympäristöministeriö (vesiosasto), Pariisi 1996. TAULUKKO 2 Rakennerahastoista rahoitettu yhteisön ympäristöpolitiikka ja jätevedenpuhdistus rahoituslähteiden ja tavoitteiden mukaan jaoteltuna (12 jäsenvaltion yhteisö) (Yhteisön tukikehyksessä vahvistetut määrät) (Miljoonaa ecua) Ohjelma-ajanjakso 1989—1993 Ohjelma-ajanjakso 1994—1999 Ympäristö (3) Rakenne- rahastot Yhteensä (1) Yhteensä ympäristö + vesi (2) (a) (b) % (b:a) Rakenne- rahastot Yhteensä (3) Yhteensä ympäristö (3) Vesihuolto vedenpuh- distus (3) % % % EAKR ESR EMOTR ohjaus-osasto Yhteensä (c) (d) (e) (d:c) (e:c) (e:d) 1994/1999 1994/1999 1994/1999 1994/1999 44 088,60 4 294,00 9,74 93 809,00 8 327,00 6 970,00 8,88 7,43 83,70 7 755,20 549,90 21,90 8 327,00 7 476,00 1 143,00 15,29 6 975,20 (4) 397,00 (4) 162,00 (4) 5,69 2,32 40,81 363,50 33,10 Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 5b 2 977,60 415,00 13,94 6 144,70 721,00 216,20 11,73 3,52 29,99 302,80 108,60 309,10 Yhteensä 54 542,20 5 852,00 10,73 106 928,90 9 445,00 7 348,20 8,83 6,87 77,80 8 421,50 691,60 331,00 9 444,10 Lähteet: (1) Viides vuosikertomus rakennerahastoista KOM(95) 30 lopullinen. (2) Ehdotus asetuksen 1973/92 (Life) muuttamiseksi KOM(95) 135 lopullinen (sisältää vesihuoltoa ja jätevedenpuhdistusta koskevat hankkeet). (3) Seitsemäs vuosikertomus rakennerahastoista KOM(96) 502 lopullinen. (4) Kattaa ainoastaan kaksi vuotta (1994—1996). 396,60 720,50 C 1 9 1 6 / F I E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i 1 8. 6. 9 8 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/7 Tämän kertomuksen aiheena olevassa tilintarkas- 9. tustuomioistuimen tutkimuksessa oli kaksi painopiste- aluetta: a) arvioida edellä mainittujen kolmen direktiivin täytän- töönpanoon liittyvien toimien määrää komissiossa ja jäsenvaltioissa ja b) tutkia, missä määrin EU:n rahoituksella rakennetut jätevedenkäsittelylaitokset ja muut laitokset edistävät edellä mainituissa direktiiveissä vahvistettujen politiik- kojen toteuttamista. 10. Hankkeiden tarkastukset toteutettiin Euroopan unionin seitsemän jäsenvaltion eri alueilla. Tarkastus- käyntien kohteina olivat Saksa (Sachsen), Kreikka (At- tika, Kreeta, Makedonia), Espanja (Andalusia, Asturia, Galicia, Kanariansaaret, Kantabria ja Kastilla la Man- cha), Ranska (Bretagne ja Korsika), Irlanti (Dublin ja Kerry), Italia (Basilicata ja Puglia) sekä Portugali (Alen- tejo, Centro ja Madeira). I LUKU DIREKTIIVIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 11. Tiivistelmä edellä mainittujen direktiivien tärkeim- mistä tavoitteista ja niitä koskevista vaatimuksista esite- tään teknisen liitteen taulukoissa 1, 2, 3 ja 4. Direktiivien tehokas täytäntöönpano edellyttää niiden saattamista osaksi kansallista oikeusjärjestystä, tavoitteiden saavutta- mista koskevien suunnitelmien tai ohjelmien vahvistamis- ta (tämä kattaa sekä taloudellisten toimijoiden käyttäyty- mistä koskevat vaatimukset että laitteistojen rakentami- sen veden käsittelyn ja laadun parantamiseksi) sekä tavoitteiden saavuttamista koskevan tiedon levittämistä. Direktiivien saattaminen osaksi kansallista oikeusjärjestystä 12. Edellä mainittujen yhdyskuntajätevesiä, nitraatteja ja lietettä käsittelevien direktiivien saattaminen osaksi kansallista oikeusjärjestystä on ollut ongelmallista lähes kaikissa jäsenvaltioissa. Prosessissa on todettu merkittäviä viivästymiä: yhdyskuntajätevesiä ja lietteitä koskevien direktiivien täytäntöönpano on viivästynyt kolme vuotta ja nitraattidirektiivin neljä vuotta. Vuoden 1996 lopussa eräät jäsenvaltiot eivät vieläkään olleet panneet niitä täytäntöön (9). Toisilla jäsenvaltioilla on vaikeuksia mu- kauttaa alueelliset lait direktiiveissä vaadittuihin laatu- standardeihin. Vuosittain julkaistavassa, vuotta 1996 koskevassa 13. yhteisön oikeuden soveltamisen valvontaan liittyvässä kertomuksessaan (10) komissio tuo esiin lukuisia esimerk- kejä ensinnäkin tapauksista, jotka eivät ole direktiivien mukaisia, ja lisäksi direktiivien soveltamisen laiminlyömi- sestä tai jopa virheellisestä soveltamisesta. Tämän vuoksi komission on aloitettava EY:n perustamissopimuksen 169 artiklassa määrätyt rikkomismenettelyt. Kyseiseen menettelyyn liittyvät toimet aloitettiin Portugalia vastaan vaatimusten vastaisuuden vuoksi, ja viittä muuta jäsen- valtiota (Saksaa, Kreikkaa, Espanjaa, Italiaa ja Yhdisty- nyttä kuningaskuntaa) vastaan, koska nämä valtiot jätti- vät ilmoittamatta yhdyskuntajätevesien käsittelystä anne- tun direktiivin täytäntöönpanoon liittyvistä kansallisista toimenpiteistä. Tässä yhteydessä komissio on saattanut kolmea kyseistä jäsenvaltiota (Saksaa, Kreikkaa ja Italiaa) koskevan menettelyn Euroopan yhteisöjen tuomioistui- men käsiteltäväksi. 14. Rikkomismenettely aloitettiin nitraattidirektiivin osalta Ranskaa vastaan direktiivin virheellisen soveltami- sen vuoksi ja kuutta jäsenvaltiota (Belgiaa, Kreikkaa, Espanjaa, Italiaa, Alankomaita ja Portugalia) vastaan vaatimusten vastaisuuden vuoksi; lisäksi edellä mainituille jäsenvaltioille toimitettiin perustellut lausunnot. Kahden jäsenvaltion (Itävallan ja Suomen) osalta on suunniteltu aloitettavaksi menettely direktiivin täytäntöönpanoon liit- tyvien kansallisten toimenpiteiden ilmoittamatta jättämi- sen vuoksi. Puhdistamolietteestä annetun direktiivin 86/ 278/ETY osalta rikkomismenettely on aloitettu Ranskaa vastaan, ja sille on toimitettu perusteltu lausunto. Direktiivien täytäntöönpanon viivästyminen viiväs- 15. tyttää puolestaan jäsenvaltioiden vastuulla olevien erilais- ten kyseisissä direktiiveissä vaadittujen kertomusten val- mistelua. Nämä kertomukset ovat perustana arvioinneille, jotka komission on toteutettava vesien pilaantumisasteen ja/tai direktiivin moitteettomassa soveltamisessa saavute- tun edistyksen selvittämiseksi. Kertomusten avulla komis- sio ja jäsenvaltiot voisivat mahdollisesti tarkistaa veden laatuun liittyvien toimien hallintoa ja rahoitusta koskevaa politiikkaansa. Jäsenvaltioiden laatimat kertomukset 16. Teknisen liitteen taulukossa 5 esitetään neuvoston direktiiveissä vahvistetut, veden pilaantumista koskeviin jotka koskevat liittyvät vaatimukset, kertomuksiin tutkimuk- jäsenvaltioita. Eräässä komission kaikkia sessa (11) huomautetaan, että kertomusten antamista kos- kevat määräajat ja käytetyt seurantamenetelmät voivat aiheuttaa ongelmia. Yhdyskuntajätevesien käsittelyä kos- kevan direktiivin osalta tilintarkastustuomioistuin totesi, (9) Saksa, Kreikka ja Italia eivät ole panneet täytäntöön direktii- viä 91/271/ETY (yhdyskuntajätevesien käsittelystä annettu direktiivi); Itävalta ja Suomi puolestaan eivät ole panneet täytäntöön direktiiviä 91/676/ETY (nitraattidirektiivi). Belgia, Kreikka, Espanja, Italia, Alankomaat ja Portugali eivät ole panneet direktiiviä 91/676/ETY täytäntöön vaatimusten mukaisesti, ja Ranska on soveltanut sitä virheellisesti. (10) Neljästoista vuosikertomus yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta, EYVL C 332, 3. 11. 1997, s. 184 ja 185. (11) ”Final Report to the Commission on the comparability of quantitative data on waste water collection and treatment”, European Water Pollution Control Association, huhtikuu 1995, komission kanssa tehty sopimus nro B4/3040/93/ 000924/JS/B1. C 191/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 etteivät kaikki jäsenvaltiot ole toimittaneet komissiolle direktiivin 17 artiklassa mainittua täytäntöönpano-ohjel- maa. Yhteisön vesilainsäädännön mukaisesti (12) tietyt näistä tiedoista olisi itse asiassa toimitettava automaatti- sesti komissiolle. 17. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että jotkin jäsen- valtiot eivät toimita kertomuksia tarkastuksen piiriin kuuluvien direktiivien täytäntöönpanosta, erityisesti di- rektiivin 91/271/ETY täytäntöönpanoa koskevista ohjel- mista, joita koskevien kertomusten toimittamisesta sääde- tään direktiivin 17 artiklassa. Seitsemän jäsenvaltiota ei ollut vielä vuoden 1996 syyskuuhun mennessä toimitta- nut kyseisiä kertomuksia. Sama koskee myös edellä mai- nitun direktiivin 13 artiklan 2 kohdassa säädettyjä teolli- suusjätevesistä laadittavia kertomuksia sekä 16 artiklassa säädettyjä kertomuksia, jotka koskevat yhdyskuntajäteve- sien jäsenvaltioiden alueella. Tämän vuoksi komissio ei ole toteuttanut 17 artiklan 5 kohdassa säädettyjä arviointeja eikä 13 artiklan 3 koh- dassa säädettyjä vertailuja. lietteen päästämistä ja Tilintarkastustuomioistuin pani merkille lietedirek- 18. tiivin kertomusta koskevien vaatimusten osalta, etteivät eräät jäsenvaltiot olleet toimittaneet komissiolle direktii- vin täytäntöönpanoa koskevia kertomuksia syyskuuhun 1996 mennessä. Aluksi kertomus vaadittiin esitettäväksi joka neljäs vuosi ja vuodesta 1991 lähtien joka kolmas vuosi. Jo saadut kertomukset ovat epätäydellisiä, erityi- sesti I ajanjakson (1987—1990) osalta. Toisen ajanjakson (1991—1994) osalta ainoastaan viisi jäsenvaltiota oli toimittanut kertomustiivistelmät kertomusten standar- doinnista ja järkeistämisestä annetun direktiivin 91/692/ ETY mukaisesti. Kummassakin tapauksessa kertomukset oli laadittu ja toimitettu komissiolle vasta merkittävien viivytysten jälkeen. 19. Kertomusten viivästynyt toimittaminen komissiolle on aiheuttanut sen, että komissio on 27. helmikuuta 1998 mennessä julkaissut ainoastaan yhden kertomuksen ja että se ei ole tehnyt jäsenvaltioille yhdyskuntajätevesiä koskevassa direktiivissä tarkoitettuja aiheellisia ehdotuk- sia. Jäsenvaltiot eivät näin ollen saa tämän alan politiikan kehittämiseen tarvittavaa tietoa. 20. Rakennerahastoista annetussa puiteasetuksessa (ETY) N:o 2052/88, sellaisena kuin se on muutettuna 20 päivänä heinäkuuta 1993 annetulla asetuksella (ETY) N:o 2081/93, säädetään, että tavoitteisiin 1, 2 ja 5 b kuuluvia alueita koskeviin alueellista kehittämistä koske- viin suunnitelmiin on sisällytettävä muun muassa arvio ympäristön nykytilasta ja kehittämisen painopistealueista sekä, mikäli mahdollista, erityiset määrälliset tavoitteet. Lisäksi 8 artiklassa säädetään, että kyseisiä alueita koske- (12) Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin 91/ 271/ETY 16 ja 17 artikla sekä kyselylomakkeista vesialaa koskevia direktiivejä varten tehty komission päätös 92/ 446/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 95/337/ETY. viin yhteisön tukikehyksiin on sisällytettävä määrälliset kehitystavoitteet sekä alkuperäiseen tilanteeseen nähden tarpeen oleva edistys. Lisäksi eri rakennerahastojen toiminnan yhteenso- 21. vittamisesta annetussa asetuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna 20 päivänä heinäkuuta 1993 annetulla ase- tuksella (ETY) N:o 2082/93, sekä yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanosta ja yhteisön tukikehyksen seurantako- mitean tehtäviä käsittelevissä standardilausekkeissa mää- rätään, että yhteisön tukikehyksen seurannassa ja jatku- vassa arvioinnissa käytetään indikaattoreita. Tämän perusteella komissio on laatinut yhdessä jäsenvaltioiden kanssa luettelon indikaattoreista ja perustanut tieto- kannan rakennerahastoista rahoitettujen 13 tärkeimmän menoluokan (liikenne, energia, vesi, ympäristö, televies- tintä jne. ) seurantaa varten. totesi tämän Tilintarkastustuomioistuin tieto- 22. kannan kattavan ainoastaan tavoitteeseen 1 kuuluvat alueet vuosien 1986—1991 välisenä ajanjaksona. Ympä- ristöindikaattoreita ja erityisesti jätevesien käsittelyä kos- kevia tietoja ei useimmissa tapauksissa ole, tai jos niitä on saatavissa, ne eivät kata kaikkia alueita ja kaikkia jäsenvaltioita. indikaattoreita olisi kehitettävä 23. Komissio toteaa asiakirjassaan ”Euroopan unio- nille ympäristöindikaattoreista ja vihreästä kansantalou- den tilinpidosta annetut suuntaviivat” (13), että taloudelli- sia samanaikaisesti yhdessä ympäristöindikaattoreiden kanssa. Jätevesien alalla ja yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direk- tiivin osalta komissio on vahvistanut ainoastaan laatuin- dikaattorit sekä asukasvastineluku- ja laatuindikaattorit. Direktiivissä kuitenkin oletetaan, että taloutta ja ympäris- töä koskevat indikaattorit ovat jo käytössä. Sama pää- telmä voidaan tehdä tutkittaessa tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annettua direktiiviä 85/337/ ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/ 11/EY (14). Annetussa määräajassa saavutettu edistys Yhdyskuntajätevesiä koskeva direktiivi 24. Yksi direktiivin 91/271/ETY (4 artikla) tavoitteista on, että jätevedenpuhdistamo on vuoden 2005 loppuun mennessä taajamissa, joiden asukasvastineluku on enin- tään 15 000, ja vuoden 2000 loppuun mennessä taaja- (13) Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — ”Euroopan unionille ympäristöindikaattoreista ja vih- reästä kansantalouden tilinpidosta annetut suuntaviivat”. Ympäristöön ja talouteen liittyvien tietojärjestelmien inte- groiminen (KOM(94)670 lopullinen). (14) Neuvoston direktiivi 97/11/EY, annettu 3 päivänä maalis- kuuta 1997, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/ 337/ETY muuttamisesta (EYVL L 73, 14. 3. 1997, s. 5—15). Direktiivi tulee voimaan vuonna 1999. 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/9 joiden asukasvastineluku on suurempi kuin missa, 15 000; useimmissa tapauksissa jätevedet on käsiteltävä puhdistamoissa biologisesti tai niille on tehtävä jälkikäsit- tely. Haavoittumiselle alttiiden alueiden osalta määrä- ajaksi asetettiin vuosi 1998 (katso teknisen liitteen tau- lukko 1). Useimmilla jäsenvaltioilla, joihin tehtiin tarkas- tuskäynti, on vaikeuksia saavuttaa nämä tavoitteet sääde- tyissä määräajoissa. Jäsenvaltioissa toimii nykyisin yli 40 000 veden- 25. puhdistamoa (katso teknisen liitteen taulukko 6). Vaikka tästä alasta käytettävissä olevat tilastotiedot ovat epäyh- tenäisiä ja sen vuoksi vaikeasti hyödynnettävissä, tilintar- kastustuomioistuin arvioi, että lähes joka kolmannen ennen vuotta 1992 rakennetun puhdistamon tehoa olisi lisättävä. Belgiassa ja Italiassa olisi ajanmukaistettava lähes puolet nykyisistä puhdistamoista (15). Niissä jäsen- valtioissa, jotka eivät ole vielä määritelleet haavoittumi- selle alttiita alueitaan (joissa on oltava jälkikäsittelystä vastaavat laitokset), puhdistamojen määrää olisi lisät- tävä. 26. Käytettävissä olevien tietojen mukaan (katso tekni- sen liitteen taulukko 7) vuonna 1990 jätevedenpuhdista- mon piirissä oli keskimäärin 69 prosenttia väestöstä (EUROSTATin tiedot); Kreikassa tämä luku oli pienin, 10 prosenttia, ja Tanskassa suurin, 98 prosenttia. Kun otetaan huomioon myös edellisessä kohdassa esitetyt tie- dot ja se, että monen pienen kunnan on vielä rakennet- tava vedenpuhdistamo, rakennettavia tai uudistettavia puhdistamoja voidaan arvioida olevan lähes 40 000 vuo- den 2005 loppuun mennessä. 27. Tähän liittyvät lukuisat hankkeet viemäröinti- ja keräysjärjestelmien rakentamiseksi käsittelemättömiä jäte- vesiä varten. Kuten teknisen liitteen taulukosta 8 käy ilmi, vuonna 1994 jäsenvaltioiden keräysjärjestelmien pii- riin kuului keskimäärin 76 prosenttia väestöstä. Vaikka direktiivissä ei täsmennetä viemäröintijärjestelmien toteut- tamiseen liittyviä määräaikoja, on itsestään selvää, että viemäröintijärjestelmien on oltava valmiina vuoden 2005 loppuun mennessä, jotta puhdistamo olisi direktiivin mukainen. Viemäröinnin ja keräysjärjestelmien rakenta- miseen kuuluu vaikeasti toteutettavia ja helposti viivästy- viä töitä, koska ne toteutetaan valtaosin asutuskeskuk- sissa. 28. Kaikissa niissä jäsenvaltioissa, jotka olivat tilintar- kastustuomioistuimen tarkastuksen kohteena, viranomai- set vahvistivat, että niille annettujen lainsäädännöllisten velvoitteiden toteuttaminen (jätevedenpuhdistamojen ra- kentaminen) annetussa määräajassa on vaarassa viivästyä etenkin pienissä asutuskeskuksissa, joilla on lisäksi inve- stointien rahoittamiseen liittyviä ongelmia. Jos määräai- koja yritetään noudattaa tiukasti ja siten kiirehtiä raken- nustöitä, töiden laatu saattaa kärsiä. Tilintarkastustuo- mioistuimen mielestä komission olisi pitänyt tarkastella tätä kysymystä tarkemmin ja hyvissä ajoin ennen direktii- vin täytäntöönpanoa koskevan määräajan päättymistä. (15) Yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevan direktiivin ja nitraattidirektiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädän- töä (NRA, 1995). Nitraattidirektiivi 29. Tämän direktiivin päätarkoituksena on maatalou- desta peräisin olevien nitraattien aiheuttaman vesien pilaantumisen vähentäminen. Teknisen liitteen taulu- kossa 3 esitellään tärkeimmät täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä. Näihin toimiin kuuluvat hyvää maatalouskäytäntöä koskevien ohjeiden määritteleminen sekä maanviljelijöille suunnat- tujen koulutus- ja tiedottamisohjelmien käynnistäminen. Käsitteet ”pilaantumiselle alttiit alueet” (nitraattidirek- tiivi) ja ”haavoittumiselle alttiit alueet” (yhdyskuntajäte- vesidirektiivi) liittyvät läheisesti toisiinsa ja osoittavat komission yksiköiden ja jäsenvaltioiden toiminnan yh- teensovittamisen tärkeyden. Komission rahoittamat tutkimukset (16) osoittavat, 30. että nitraattien aiheuttamat vesien pilaantumisongelmat ovat merkittäviä eräissä jäsenvaltioissa, kuten Belgiassa, Tanskassa, tietyillä Saksan alueilla, Ranskassa sekä Alan- komaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Bretagnen maakunta (Ranskassa) valittiin tutkimuksen kohteeksi pääasiassa siksi, että sille myönnetään yhteisön tukea kaikista kolmesta rakennerahastosta, mutta myös siksi, että vesien pilaantuminen on siellä erittäin vaikea ongelma. Bretagnessa toteutettuja toimia koskevan tutki- muksen perusteella voidaan todeta, että monia parannuk- sia on vielä saatava aikaan. 31. Alueen asukkaat altistuvat nitraattipitoisuuksille, jotka ylittävät reilusti 50 mg/l (nitraattidirektiivissä sekä juomavesidirektiivissä (ETY) N:o 80/778 (17) säädetty raja). Ranska käynnisti vuonna 1990 ”Bretagne eau pure” -ohjelman, jonka määrärahat olivat 500 miljoonaa Ranskan frangia ja jonka tavoitteena oli vakiinnuttaa veden sisältämien nitraattien määrä tietylle tasolle ja parantaa tällä tavoin veden laatua. Alueella kuitenkin kasvatetaan useita miljoonia sikoja ilman lietelannan käsittelyyn tehokkaita infrastruktuureja. tai hävittämiseen tarvittavia 32. On todettava, että yhteisön politiikat ovat epäjoh- donmukaisia. Tietyt peltokasvit keräävät nitraatteja (nur- mikasvit, apila, mailanen, valkuaiskasvit jne. ), ja niitä voitaisiin hyödyntää liiallisten nitraattimäärien poistami- seen maaperästä. Säilörehumaissin kasvattamiseen myön- netty yhteisön tuki on kuitenkin huomattavasti suurempi kuin näiden kasvien kasvattamiseen myönnetty tuki, minkä vuoksi tuottajat luopuvat niiden viljelemisestä. Näin ollen bretagnelaisille maanviljelijöille maksettiin varainhoitovuoden 1996 talousarviosta 55 miljoonan ecun arvosta tukea säilörehumaissin viljelemiseen (18). Komissio ei toisaalta tue istutustoimia, joilla on erittäin tärkeä osuus nitraattien aiheuttaman vesien pilaantumisen ehkäisemisessä ja poistamisessa tavoitteeseen 2 kuuluvilla (16) Europe’s Environment, The Dobrˇíš Assessment, Euroopan ympäristökeskus (Kööpenhamina), 1995. (17) Neuvoston direktiivi N:o 80/778/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1980, juomaveden laadusta (EYVL L 229, 30. 8. 1980, s. 11). (18) Lähde: komission asetuksen (ETY) N:o 1664/93, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1993 (EYVL L 158, 30. 6. 1993, s. 19), perusteella 15. tammikuuta 1996 laadittu yhteen- veto. C 191/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 alueilla ja erityisesti Côtes d’Armorissa, jossa näihin aineisiin liittyvät ongelmat ovat vaikeimpia. komission toivomien tavoitteiden saavuttamista vesien laadun parantamiseksi. Eräässä tilintarkastustuomioistuimen 33. tarkastus- käynnin kohteena olleessa osuuskunnassa, johon kuuluu 1 500 siankasvattajaa, kasvatetaan vuosittain lähes kolme miljoonaa sikaa. Ainoastaan kahdella tähän osuuskun- taan kuuluvalla kasvattajalla oli vedenpuhdistamo. EAKR:sta oli tarkoitus maksaa kyseiselle osuuskunnalle tavoitteen 2 mukaisesti 72 000 ecua (504 600 FRF) tukea koepuhdistamon rakentamiseen. Rakentaminen oli kui- tenkin jouduttu keskeyttämään teknisten ja bakteriologis- ten syiden vuoksi. EAKR:n tuen määrä laski näin ollen samassa suhteessa kuin tukikelpoiset kustannukset eli 62 784 ecuun (440 011 FRF). 34. Ranskan pilaantumiselle alttiita alueita koskeva toimintaohjelma on vielä valmisteilla. Se olisi pitänyt saada valmiiksi 31. joulukuuta 1995 mennessä. Rans- kassa on käynnistetty maataloudesta peräisin olevan pilaantumisen hallintaa koskeva ohjelma (PMPOA) ja laadittu kartta niistä hallintopiireistä, joissa esiintyy ”ra- kenteellista ylijäämää” (orgaanisia jätteitä yli 170 kg/ha). On kuitenkin korostettava, että näissä tilastoissa otetaan yleisesti huomioon ainoastaan nykyiset orgaaniset jäte- päästöt ja erityisesti nitraattijätepäästöt; sen sijaan niissä ei tarkastella kyseisten alueiden vesien haavoittuvuutta eikä tästä aiheesta ole myöskään tehty tutkimusta. Bretagnessa EAKR:n tukea on joissakin tapauk- 35. ja elintarviketeollisuuden sissa myönnetty maatalous- koeluonteisten hankkeiden rahoittamiseen; eräät näistä hankkeista ovat juuri koeluonteisuutensa vuoksi epäon- nistuneet täysin tai osittain. Komission olisi pitänyt yhdis- tää näiden hankkeiden rahoitukseen kokemusten vaihtoa koskevia toimenpiteitä ja varmistaa yhteistyössä jäsenval- tion kanssa, että kokeiden tuloksista tiedotetaan aiempaa paremmin alueellisella tasolla, departementtien tasolla sekä kansallisella tasolla. 36. Erityisesti Ranskan tavoitteeseen 2 kuuluvien toi- mintaohjelmien osalta komissio jätti järjestelmällisesti nii- den ulkopuolelle kaikki yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevat hankkeet ja kaikki maatalouteen liittyvät inves- toinnit ja arvosteli Ranskan esittämien koehankkeiden suurta määrää. Bretagnen esittämässä, tavoitteeseen 2 kuuluvassa yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevassa hankkeessa (ajanjakso 1994—1996) keskityttiin alun perin kahteen painopistealueeseen ja seitsemään toimenpi- teeseen. Komission tekemien muutosten jälkeen hanke koostui viiteen painopistealueeseen jaotelluista 27 toi- menpiteestä. Tämän vuoksi rahoitetut hankkeet ovat erit- täin pienimuotoisia ja niiden toteutumisen vaikutus ympäristön laadun paranemiseen on oletettavasti erittäin vähäinen. Lietedirektiivi 38. Lietedirektiivin täytäntöönpano liittyy läheisesti yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevan direktiivin täy- täntöönpanoon, koska jätevedenpuhdistamojen määrän kasvu lisää syntyvän lietteen määrää. Teknisen liitteen taulukossa 4 esitetään tärkeimmät täytäntöönpanoa kos- kevat vaatimukset, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä. Komission vuonna 1994 (19) laatiman katsauksen mukaan EU:ssa tuotetaan vuosittain 6,5 miljoonaa tonnia lietettä. Noin 40 prosenttia EU:ssa tuotetusta lietteestä on peräi- sin 1,3 prosentista sellaisten asutuskeskusten jäteveden- puhdistamoja, joiden asukasvastineluku on yli 100 000 (katso teknisen liitteen taulukko 9). Tämän vuoksi suur- ten asutuskeskusten jätevedenpuhdistamoja on parannet- tava teknisesti direktiivissä määriteltyjen ehtojen mukai- sen, orgaanisena lannoitteena käytettävän puhdistetun lietteen tuottamiseksi. Jätevedenpuhdistamossa tuotetun lietteen laadusta 39. riippuen liete joko varastoidaan valituille kaatopaikoille (40 prosenttia), käytetään maanviljelyssä (37 prosenttia) tai poltetaan (11 prosenttia). Osa lietteestä upotetaan mereen (6 prosenttia); tämä on kiellettyä vuoden 1998 jälkeen (20). Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin soveltamisen vuoksi lietteen tuotannon arvioi- daan lisääntyvän 10,1 miljoonaan tonniin vuodessa (15,5 prosentin kasvu) vuonna 2005. 40. Puhdistamolietteen maatalouskäyttöön liittyy mo- nissa jäsenvaltioissa ongelmia, jotka koskevat säädöksissä määriteltyjä määrällisiä ja laadullisia tekijöitä. Bretag- nessa (Ranska) lietettä käytetään kemiallisten lannoittei- den lisänä, mikä on pilaantumisen raja-arvojen kannalta direktiivin tavoitteiden vastaista. Käsiteltyä ja käsittele- mätöntä lietettä on Korsikassa levitetty yleisille kaatopai- koille. Epäonnistuminen Envireg-aloitteeseen kuuluvassa kiinteän jätteen hävittämistä koskevassa toimenpiteessä (johon käytettiin ainoastaan 25 prosenttia myönnetyistä määrärahoista) on huonontanut kiinteän jätteen käsittely- tilannetta saarella. Näin on tapahtunut myös Portugalissa erään hankkeen yhteydessä, kun lietettä levitettiin maa- han ja siten lisättiin ympäristön pilaantumista. 41. Portugalissa sijaitsevalla Alvielan vedenpuhdista- molla käsittelemätön liete sijoitettiin lähes oliivilehdon keskelle. Puhdistamon jätevedet ovat peräisin suuresta nahkateollisuuskompleksista, ja vedessä on erittäin paljon elohopeaa. 42. Irlannissa käsiteltiin ainoastaan 15 prosenttia tuo- tetun lietteen kokonaismäärästä (32 000 tonnia vuonna 1993). Noin 50 prosenttia käsittelemättömästä lietteestä EAKR:n määrärahojen sirotteleminen erilaisiin 37. tukiin sekä EAKR:n tällä alueella rahoittamien ympäris- töhankkeiden vähäisyys ja jo rahoitettujen koehankkei- den tuloksista tiedottamisen laiminlyöminen eivät edistä (19) ”EWPCA: Final Report to the Commission (DG XI) on the Comparability of Quantitative Data on Waste Water Collec- tion and Treatment”, huhtikuu 1995. (20) Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin 91/ 271/ETY 14 artiklan 3 kohta. 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/11 upotetaan mereen, mikä pahentaa rannikoiden ja meren pilaantumisongelmaa. Galiciassa (Espanjassa) ja Korsi- kassa liete sijoitetaan myös valvomattomiin ja huonosti soveltuviin paikkoihin, mikä on vaaraksi pohjavedelle. Lietteen käyttöä maanviljelyssä koskeva kysymys 43. on edelleen kiistanalainen. Joidenkin jäsenvaltioiden alueilla, esimerkiksi Sachsenissa, lietteen käyttö maanvil- jelyssä on kielletty niiltä viljelijöiltä, jotka osallistuvat ”ekologisen maatalouden ohjelmaan”, ja liete viedään muille alueille. Siellä missä maanviljelijät saavat käyttää lietettä lannoitteena, heidän on mainittava siitä myydes- sään tuotteitaan. Tällä on kielteinen vaikutus markkinoi- hin ja viljelijät ovat entistä haluttomampia käyttämään käsiteltyä lietettä, vaikka sitä tarjottaisiin heille ilmai- seksi. 44. Samoin kuin nitraattidirektiivin yhteydessä komis- sion yksiköt ja jäsenvaltiot eivät ole levittäneet ja hyödyn- täneet riittävästi komission tästä aiheesta tekemiä tutki- muksia. Niinpä ei ole voitu osoittaa, mitä mahdollisia vaikutuksia on sillä, että viljelijät käyttävät lietettä lan- noitteena. II LUKU EUROOPAN UNIONIN MENOT VEDEN LAADUN PARANTAMISEEN Talousarvion toteuttaminen Suurin osa EU:n talousarviosta maksettavista 45. ympäristön infrastruktuurihankkeisiin liittyvistä rahoitus- osuuksista on rakennerahastojen määrärahoja, joista puo- lestaan suurin osa on peräisin Euroopan aluekehitysra- hastosta (EAKR) (8 421 miljoonaa ecua) (21). Varoja on saatavissa myös koheesiorahastosta (3 791 miljoonaa ecua)(19) ja EMOTR:n ohjausosaston määrärahoista (331 miljoonaa ecua)(19). Lisäksi Euroopan sosiaalirahas- to (ESR) tukee ympäristökysymyksiä koskevaa opetusta ja koulutusta (692 miljoonalla eculla)(19). Jonkin verran tukea on myös saatavissa ympäristöalan rahoitusvälinees- tä (Life) innovatiivisia hankkeita varten (292 miljoonaa ecua). 46. Tarkkoja tietoja jäteveden käsittelyyn liittyvistä hankkeista tai menoista ei yleensä ole saatavissa, koska rakennerahastojen näille infrastruktuurihankkeille myön- tämiä rahoitusosuuksia ei ole määritelty eri toimintaohjel- missa. Siten taulukossa 2 esitetyt luvut ovat yhteisön tukikehyksen tasolla tehtyjä yleisarvioita. Tilintarkastus- tuomioistuin ei juurikaan löytänyt ympäristömenoja kos- kevia rahoitustietoja varsinkaan jäteveden alalta komis- sion viidennestä vuosittaisesta kertomuksesta, jossa tar- kastellaan rakennerahastojen uudistuksen ensimmäisiä tuloksia (22). Rakennerahastojen täytäntöönpanoa kos- keva seitsemäs kertomus sisältää jonkin verran tietoja, vaikka ne eivät — jätevesipolitiikan tärkeydestä ja siihen liittyvien rahoitusmäärien suuruudesta huolimatta — ole- kaan jäteveden käsittelyn osalta järjestelmällisiä tai yksi- tyiskohtaisia. Koheesiorahaston ympäristöön 47. liittyvät menot (katso taulukko 3) olivat vuosina 1993—1996 noin 1 847 miljoonaa ecua, eli 48,7 prosenttia rahaston varois- ta. Jätevedenkäsittelyhankkeiden osalta määrärahoja si- dottiin samalle ajanjaksolle 1 502 miljoonaa ecua, mikä vastaa 39,6:ta prosenttia rahaston ympäristöalan maksu- sitoumuksista ja 18,8:aa prosenttia rahaston käytettävissä olleista kokonaisvaroista. (21) Kaikki esitetyt luvut kattavat ajanjakson 1994—1999, lukuun ottamatta koheesiorahastoa, joka kattaa jakson 1993—1996, ja Life-rahoitusvälinettä, joka kattaa vuodet 1994—1996 (katso taulukot 2 ja 3). (22) KOM(95)30 lopullinen, Bryssel, 20. 3. 1995. C 191/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 TAULUKKO 3 Koheesion rahoitusväline ja koheesiorahaston menot ympäristön ja jätevedenpuhdistuksen alalla (vuosina 1993—1996) Ympäristö Jätevedenpuhdistus Maksusitoumukset Maksumäärärahat Maksusitoumukset (ecua) Yhteensä Yhteensä (1) (2) 2 009 173 906,00 910 170 219,00 837 365 911,00 444 877 731,00 322 819 330,00 184 078 834,00 621 608 384,00 307 238 522,00 Espanja Kreikka Irlanti Portugali Ympäristö yhteensä 3 790 967 531,00 1 846 365 306,00 Liikenne yhteensä 4 217 142 548,00 3 369 476 453,00 Yhteensä (koheesion rahoitusväline ja ko- heesiorahasto) 8 008 110 079,00 5 215 841 759,00 Lähde: Koheesiorahaston vuosikertomus vuosilta 1993/94/95/96. % (2:1) 45,30 53,13 57,02 49,43 48,70 79,90 65,13 Yhteensä (3) 644 425 000,00 426 339 460,00 179 700 000,00 252 400 000,00 1 502 864 460,00 % (3:1) 32,07 50,91 55,67 40,60 39,64 1 502 864 460,00 18,77 Yhteisön Envireg-aloitteelle osoitettiin 500 miljoo- 48. naa ajanjaksoksi ecua (vuoden 1990 hintoina) 1989—1993 ympäristöhankkeiden rahoittamiseksi EU:n vähiten kehittyneillä alueilla. Noin 70 prosenttia sen jätevedenkäsittelyjärjestelmille (23). varoista myönnettiin Vuoden 1995 loppu oli virallinen määräaika Envireg- aloitteen maksuille. 6,0 miljoonaa ecua rahoitetaan EMOTR:n ohjausosastos- ta. Kaksi muuta toimenpidettä koskevat sadevesien ja jätteiden erillistä käsittelyä. Ensin mainittu toimenpide koskee 1 158:aa edunsaajaa jälkimmäistä 4 782:ta edunsaajaa. Tästä käy ilmi, että komissio rahoit- taa mielellään monia pieniä hankkeita. Tämä lisää komis- sion vaikeuksia varmistaa rahoittamiensa hankkeiden tehokas seuranta. ja kaksi EMOTR:n ohjausosaston vedenkäsittelyalan rahoi- 49. tusosuudet liittyvät lähinnä toimintaohjelmien tavoittee- seen 1 ja tavoitteeseen 5 b sekä Envireg-aloitteeseen. 50. Komission tasolla ei juurikaan tunneta Euroopan aluekehitysrahaston hankkeita eikä eräitä maaseudun jäteveden käsittelyyn liittyviä hankkeita. Pohjois-Irlan- nissa toteutettavan maaseudun kehittämistä koskevaan toimintaohjelmaan liittyvän analyysin mukaan yhteen nel- jästä alaohjelmasta kuuluu maaseudun pilaantuneita vesiä koskevaan ongelmaan liittyvä toimenpide, jonka kustan- nukset ovat yhteensä 25,1 miljoonaa ecua ja joista 51. Budjettikohta B4-3 0 4 0 (viidenteen ympäristö- ohjelmaan liittyvät toimet) on tarkoitettu sellaisten moni- naisten toimintojen kuin tutkimussopimusten, rahoitus- osuuksien, tukien, teknisen avun, julkaisujen ja konfe- renssien rahoittamiseen. Näillä kaikilla toimilla pyritään helpottamaan viidennen toimintaohjelman tavoitteiden toteuttamista. Taulukosta 4 käy ilmi, että vesialaan liitty- vät menot (mukaan lukien jäteveden käsittely ja vesi- huolto) ovat 9 prosenttia vuosien 1994, 1995 ja 1996 maksusitoumusten ja 9,5 prosenttia maksumäärärahojen kokonaismäärästä. Lisäksi ainoastaan 40 prosenttia vesi- hankkeiden maksusitoumuksista todella käytettiin. (23) ”Comparative analysis of the Envireg programme (final report)”, ECOTEC Research and Consulting, huhtikuu 1993. 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/13 Maksusitoumukset ja maksumäärärahat 1994—1996 (viidennestä ympäristöohjelmasta rahoitetut toimet) TAULUKKO 4 Budjettikohta (B4-3 0 4 0) (1) Maksusitoumukset Maksumäärärahat (a) (b) Yhteensä Budjettikohta yhteensä (1) 42 646 813,11 15 619 955,88 Vesihankkeet (2) % (2:1) 3 759 899,13 1 478 532,28 8,82 9,47 (ecuina) % (b:a) 36,63 39,32 (1) Tähän kohtaan kuuluvat menot koskevat tutkimussopimuksiin, rahoitusosuuksiin, avustuksiin, tekniseen tukeen, julkaisuihin, luentoihin, kokouksiin yms. liittyviä näkökohtia sekä vesihuollon että vesiensuojelun alalla. Lähde: PO XI:n tiedot 20. 11. 1996. Tietojen puutteellisuus Komission ja muiden organisaatioiden käyttämän 52. terminologian välillä on huomattavia eroja direktiiveissä ja asetuksissa esiintyvien tiettyjen määritelmien osalta. Yhdenmukaisen terminologian käyttö on välttämätöntä paitsi tieteellisessä mielessä, myös lähes kaikkien tärkei- den direktiivien edellyttämien veden pilaantumista koske- vien selvitysten laatimisessa. Täsmällisten tietojen puuttuminen on lisäksi erityi- 53. sen merkittävää myös Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) kohdalla, koska komissiolla (pääosastolla XVI) ei ole yksityiskohtaisia rahoitusosuuksistaan ensimmäiseen yhteisön tukikehykseen (1989—1993) kuu- luneen yhdyskuntajäteveden käsittelyn parantamista kos- kevissa hankkeissa. tietoja Yksityiskohtaisten tietojen puuttuminen 54. Käytettävissä olevat ympäristönsuojeluun liittyvät tiedot koskevat ainoastaan rakennerahastojen määrära- hoja kokonaisuutena, eikä tietoja ole saatavilla määrära- hojen jakautumisesta rahastotyypeittäin tai tukikelpoisten alueiden mukaan. Yhteisön tukikehyksessä varatut tavoi- tetta 1 koskevat summat on määritetty ainoastaan ”ym- päristön” erityisyhteydessä, eikä niissä ole otettu huo- mioon muita sellaisille toisille aloille jaettuja summia, jotka saattavat myös sisältää ympäristönsuojelutoimia. Yhteisön tukikehyksessä tavoitteille 2 ja 5 b suunniteltuja summia on vaikea määrittää, koska ne koskevat eri aloja. Tietoja ei ole käytettävissä jo meneillään olevista toimista (Välimeren alueen yhdentymisohjelmat, kansalliset ohjel- mat, joilla on yhteisön kannalta merkitystä, tavoitteiden ulkopuoliset toimet ja niin edelleen). Yhteisön tukikehyk- seen 1989—1993 kuuluvien jälkikäteen toimitettavien arviointien yhteydessä ei ole tehty erityisarviointia jäteve- sien puhdistamisen alasta. 55. Jätevesien puhdistamisen alan tilanne on uudessa yhteisön tukikehyksessä 1994—1999 jokseenkin sama kuin edellisessä tukikehyksessä. Tietoja ei vieläkään ole saatavilla Belgian, Alankomaiden ja Portugalin tavoittee- seen 1 kuuluvista alueista eikä Belgian, Espanjan, Italian, Luxemburgin, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningas- kunnan tavoitteeseen 2 kuuluvista alueista, eikä lainkaan tavoitteesta 5 b. Käytettävissä olevia tietoja ei ole jaettu tukikelpoisten alueiden mukaan paitsi Italian ja Ranskan osalta (tavoite 2), eikä Espanjaa eikä Italiaa koskevissa tiedoissa ole tehty eroa puhdistamistoimenpiteiden (jäte- vedet, rannikkoalueet) tai vedenjakelun (kastelu, verkot) välillä (tavoite 1). Komissio on vasta uusien ohjelmien (1994—1999) yhteydessä toteuttanut joukon tutkimuksia sekä vedenpuhdistuksen alan infrastruktuurien investoin- titarpeista että kolmen ympäristödirektiivin, joista yksi on direktiivi 91/271/ETY (24), täytäntöönpanon kustannuk- sista. Näitä tutkimuksia haittasi kuitenkin kansallisten ti- lastotietojen puuttuminen, minkä vuoksi esitetyt arviot ovat irrallisia ja epätäydellisiä, ja komission on vaikea hyödyntää niitä. 56. Tietojen yhdenmukaistamisen olisi kuuluttava ko- mission yksiköiden päätehtäviin varsinkin silloin, kun tietoja käytetään edistyksen toteen näyttämiseen ja/tai lisäinvestointien tarvekartoitukseen. Eri tiedonlähteet an- tavat eri prosenttimäärät viemäröinti- tai keräysjärjestel- mien piiriin kuuluvasta väestöstä (katso teknisen liitteen taulukot 7 ja 8). (24) ”Environmental investment needs in Objective 1 regions”, ECOTEC, heinäkuu 1993. C 191/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 III LUKU mukaan sen olisi oltava biologista käsittelyä hyödyn- tävä laitos; HANKKEIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANON TARKASTUS Yhdenmukaisuus yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin kanssa 57. Rakennerahastojen perustamisesta annetun neu- voston asetuksen ETY N:o 2081/93 7 artiklassa ja kohee- siorahastosta annetun asetuksen 8 artiklassa (25) täsmen- netään, että yhteisön tuen saaminen edellyttää koko ympäristöä koskevien yhteisön säännösten noudattamista. Vesien puhdistusta koskevissa hankkeissa korostetaan tätä, sillä niihin liittyvissä koheesiorahaston tuen myöntä- mistä koskevissa päätöksissä viitataan usein direktiiviin 91/271/ETY. Samat viittaukset toistuvat EAKR:n rahoi- tuksen yhteydessä yhteisrahoitetuissa eri toimenpiteissä tai alaohjelmissa ohjelmakautena 1994—1999. Tällainen lauseke on tärkeä yhteisön ympäristölainsäädännön nou- dattamisen kannalta, mutta sillä on merkitystä vain jos seuraavat ehdot täyttyvät: — lausekkeen on oltava velvoittava — komissiolla on oltava käytettävissään keinot valvoa lausekkeen noudattamista yhteisrahoitettujen hankkei- den tasolla. direktiivin jäsenvaltioita, 58. Jäsenvaltioiden velvollisuus mukautua direktiivin ehtoihin perustuu sen 19 artiklaan (1 kohta), jossa vah- vistetaan täytäntöönpanon määräajaksi 30. päivä kesäkuuta 1993. Tämä säännös koskee sekä jotka ovat saattaneet direktiivin niitä osaksi kansallista oikeusjärjestystään, että niitä jäsenval- tioita, jotka eivät ole vieläkään sitä tehneet. Hankkeiden, jotka on yhteisrahoitettu rahoitusvälineestä ja sen jälkeen koheesiorahastosta, on oltava direktiivin 91/271/ETY ja säännösten mukaisia, koska kyseinen direktiivi rahoitusvälineestä annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 792/93 ovat molemmat tulleet voimaan vuoden 1993 aikana. 59. Toukokuussa 1990 hyväksytyn yhteisön Envireg- aloitteen osalta komission ja jäsenvaltioiden välisten neu- vottelujen yhteydessä sovittiin, että jätevedenpuhdista- moja koskevien hankkeiden on mahdollisuuksien mukaan oltava direktiivin 91/271/ETY säännösten mukaisia. Seu- raavissa hankkeissa säännöksiä ei kuitenkaan ole nouda- tettu: a) La Coruñan (Espanja) merenalaiseen laskuaukkoon liittyvä hanke perustuu veden esikäsittelyyn, kun direktiivin edellyttämä käsittelytyyppi on biologinen käsittely; b) Madeiralla (Portugali) sijaitsevan Funchalin jäteveden- puhdistamon kapasiteetti ei riitä (siellä pystytään puh- distamaan vain 60—70 prosenttia taajaman jätevesi- määrästä), ja se on ainoastaan mekaanista käsittelyä käyttävä puhdistamo, kun taas direktiivin edellytysten c) Mola di Barin puhdistamon (Italia) jätevesipäästöt eivät ole direktiivissä vahvistettujen standardien mukaisia. Yhteisön osuus näiden hankkeiden rahoituksesta on 12,7 miljoonaa ecua. 60. Samankaltainen ongelma liittyy muihinkin sellai- siin EAKR:sta rahoitettuihin hankkeisiin (entisen yhteisön tukikehyksen 1989—1993 yhteydessä), jotka on aloitettu vuonna 1990 ja jotka on saatettu päätökseen direktiivin voimaantulon jälkeen mutta jotka eivät kuitenkaan ole kyseisen direktiivin mukaisia. Kyseinen ongelma 61. hankkeisiin: liittyy erityisesti seuraaviin a) Arteixon kaupungin (Espanja) integroitu kunnostus- hanke, johon kuuluu ainoastaan jäteveden esikäsit- tely, kun vaadittu tyyppi on biologinen käsittely; b) Nigranin (Espanja) keräysjärjestelmää ja merenalaista laskuaukkoa koskeva hanke, johon liittyvät jätevesi- päästöt johdetaan suoraan vesistöön ilman minkään- laista käsittelyä direktiivin 91/271/ETY 4 artiklan vastaisesti; c) Biguglian (Ranska) niemekkeellä sijaitseva vedenpuh- distamo ei täytä direktiivin liitteessä I vahvistettuja laatuvaatimuksia. Direktiivissä säädetyn laatutason saavuttamiseksi hanke edellyttäisi 22 miljoonan Rans- kan frangin suuruisia lisäinvestointeja. Edellä mainituissa hankkeissa yhteisön rahoitusosuus oli 7,2 miljoonaa ecua. Vastaavia tapauksia voidaan havaita myös koheesiorahaston yhteydessä: esimerkiksi Alvielan altaan jätevesipuhdistamon uudenaikaistaminen rahoitet- tiin koheesiorahastosta (katso myös kohta 41). Portugalin viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että direktii- vissä vahvistettuja laatuvaatimuksia ei ollut vielä saavu- tettu, ja ohjelman uudelleensuunnittelua koskeva uusi pyyntö on esitetty vaadittujen perusteiden noudattami- seksi. Tämä puhdistamo on alimitoitettu alueen tosiasial- lisiin tarpeisiin nähden; alueelle on keskittynyt useita nahka-alan tehtaita. Tässä hankkeessa yhteisön rahoitus- osuus on yhteensä 4,9 miljoonaa ecua. Kuten tilintarkastustuomioistuin on 62. jo tuonut esille, on valitettavaa, että yhteisrahoitetut urakat on toteutettu uusissa jätevedenpuhdistamoissa ottamatta huomioon tämän direktiivin säännöksiä (26). Investointi- kustannusten kasvuun johtavat lisätyöt on siten kuitenkin pian tehtävä, jotta nämä äskettäin rakennetut puhdista- mot saadaan direktiivissä edellytettyjen vaatimusten mukaisiksi. (25) Neuvoston asetus (EY) N:o 1164/94 koheesiorahaston pe- toukokuuta 1994 rustamisesta, annettu 16 päivänä (EYVL L 130, 25. 5. 1994). (26) Varainhoitovuotta 1994 koskeva vuosikertomus, jossa toi- (EYVL C 303, mielinten vastaukset ovat mukana 14. 11. 1995, s. 109). 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/15 Hankkeiden toteuttaminen 63. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 67 jäteveden- puhdistamoja ja keräysjärjestelmiä koskevaa rakennus- hanketta. Niiden kokonaiskustannukset ovat noin 467,7 miljoonaa ecua, josta Euroopan unionin yhteisra- hoituksen osuus oli 291,7 miljoonaa ecua (katso tau- lukko 5). Nämä hankkeet rahoitettiin Euroopan aluekehi- tysrahastosta, koheesiorahastosta, EMOTR:n ohjausosas- tosta ja Life-rahoitusvälineestä. Seuraavissa kohdissa hankkeita tarkastellaan sen perusteella, miten ne palvele- vat taajamien tarpeita, kuinka tarkkoja kustannusarviot ovat ja ovatko esitetyt menot tukikelpoisia. TAULUKKO 5 Tarkastetut hankkeet jäsenvaltioittain ja tärkeimmät havainnot Maa/hankkeet Kokonais- kustannukset (ecuina) EY:n osuus (ecuina) (a) (b) (c) (d) (e) Kertomuksen kohdat RANSKA (Bretagne/Korsika) 1 Agroclar (EAKR tav. 2) 2 Matairbi (EAKR tav. 2) 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 Socavi (EMOTR ohj. os. tav. 5 a) Brevial (EMOTR ohj. os. tav. 5 a) Abera (EMOTR ohj. os. tav. 5 a) Sopimus Baie de Brest (LIFE) Alustava tutkimus Ajaccion kau- pungin jätevedenpuhdistuskapasi- teetin laajentamisesta (Envireg) Pohjois-Bastian vedenpuhdistusjär- jestelmä (yhten. toimintaohjelma Korsika tav. 1) Etelä-Bastian jätevedenpuhdistamoa koskevat alustavat ja täydentävät tutkimukset (Envireg) Biguglian vedenpuhdistusjärjestelmä (IMP ensimmäinen vaihe, toimen- pide 7 ja kolmas vaihe, ylimääräi- nen budjettikohta) Biguglian vedenpuhdistusjärjestelmä (IMP toinen vaihe) Biguglian vedenpuhdistusjärjestelmä (yhten. toimintaohjelma Korsika tav. 1) Johtaminen La Maranan jäteveden- puhdistamoon (Envireg) ESPANJA (Galicia, Andalusia, Asturia, Gomera, Cantabria ja To- ledo) Keräysjärjestelmä Valladares Laga- res (ympäristöalan toimintaohj. , tav. 1) Coruxo-Canido (ympäristöalan toi- mintaohj. , tav. 1) La Coruñan kaupungin merenalai- nen laskuaukko (Envireg) Torren niemen vedenpuhdistusjär- jestelmä (ympäristöalan toiminta- ohjelma, tav. 1) La Coruñan sataman keräysjärjes- telmä (toimintaohj. Galicia, tav. 1) Arteixon kaupungin jätevedenpuh- distusta koskeva yhtenäinen hanke (ympäristöalan toimintaohj. , tav. 1) 33 85 000 62 784 271 828 178 460 478 930 1 867 867 185 519 309 000 210 000 1 861 432 3 638 665 3 821 217 7 735 256 265 872 1 949 285 82 86 96 86 95 359 484 326 178 86 96 3 028 028 1 509 922 61 86 95 2 766 307 1 369 914 61 86 95 322 294 233 864 61 95 769 600 656 363 70 86 96 526 741 277 397 87 96 1 475 545 854 389 6 533 973 5 070 854 59 88 96 1 029 820 998 409 835 705 835 705 4 545 253 3 785 291 61 87 C 191/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 Maa/hankkeet Kokonais- kustannukset (ecuina) EY:n osuus (ecuina) (a) (b) (c) (d) (e) Kertomuksen kohdat 20 Nigranin keräysjärjestelmä ja me- 290 546 61 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 renalainen laskuaukko (toimin- taohj. Galicia, tav. 1) Sabonin teollisuusalueen viemärit, (paikallinen toimintaohj. , tav. 19) Louredan keräysjärjestelmä (paikal- linen toimintaohj. , tav. 1) Sadan kaupungin jätevedenpuhdis- tusta koskeva yhtenäinen hanke (Envireg) Cabanasin ja Pontedeumen kau- punkien jäteveden-puhdistusta kos- keva yhtenäinen hanke (Envireg) Ribeiran kaupungin jätevedenpuh- distus (Envireg) Boiron kaupungin jätevedenpuhdis- tus (Envireg) Rianxon kaupungin jätevedenpuh- distus (paikallinen toimintaohj. , tav. 1) Lagaresjoen jätevedenpuhdistamo (koheesiorahasto) Cangasin keräysjärjestelmä ja jäte- vedenpuhdistamo (koheesiorahasto) Aljarafen jätevedenpuhdistamo (tav. 1) Avilesin kaupungin jätevedenpuh- distusta koskeva suurhanke (tav. 1) Charbon Figuereidon jäteveden kä- sittely ennen Turonjokeen laske- mista (tav. 1) San Sebastianin/P. Santiagon/Gran Reyn jätevedenpuhdistamo (tav. 1) Torrelavegan jätevedenpuhdistus (tav. 1) Toledon jätevedenpuhdistamoa koskeva yhtenäinen hanke (tav. 1) KREIKKA Perama (kunnallinen viemäriver- kosto) (tav. 1) Suur-Ateenan viemäröinti (jäteve- denpuhdistamo) Psytalia (tav. 1) Lavrion jäteveden biologinen puh- distus (tav. 1) Lavrion viemäröintijärjestelmä (tav. 1) Rethimnonin jätevedenpuhdistamo (Envireg) Verian jätevedenpuhdistamot (ko- heesiorahasto) IRLANTI 91 285 27 157 74 111 113 89 135 4 768 395 3 232 937 87 99 2 428 883 927 708 4 694 725 3 076 089 68 4 408 436 3 776 503 87 87 3 586 055 3 190 925 87 99 16 097 535 12 878 028 4 059 806 3 247 849 17 765 232 10 659 139 20 636 701 12 382 020 1 636 023 981 614 3 718 584 1 860 103 43 100 000 15 315 000 15 554 000 7 777 000 75 457 207 329 409 94 58 715 700 44 035 000 2 592 245 1 940 186 48 381 26 253 6 139 692 4 113 594 65 7 291 256 2 047 000 79 89 89 42 Ennisin pääviemärijärjestelmä (tav. 1 ja koheesiorahasto) 1 482 000 1 213 800 43 Greystonesin puhdistusohjelma 27 133 903 20 565 424 91 92 (toimintaohj. tav. 1, Envireg, ko- heesiorahasto) 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/17 Maa/hankkeet Kokonais- kustannukset (ecuina) EY:n osuus (ecuina) (a) (b) (c) (d) (e) Kertomuksen kohdat 44 Waterford Foods (EMOTR:n 5 073 630 1 775 770 76 ohjausos. , tav. 5 a) 45 Wexfordin pääviemärijärjestelmä 48 740 850 36 654 420 91 92 81 (toimintaohj. tav. 1, koheesiorahas- to) 46 Tralee (toimintaohj. , tav. 1, Envi- reg) 15 974 747 11 072 615 47 Killorglin (Envireg) 48 Dingle (Envireg) 49 Cacherciveen (Envireg) PORTUGALI 50 51 52 Baixa Canicon jätevedenpuhdis- tamo (toimintaohj. , tav. 1) Funchal Madeiran jätevedenpuhdis- tamo (Envireg) San Miguelin laskuaukko (toimin- taohj. Centro tav. 1) 7 714 360 5 614 789 5 950 058 5 104 694 4 043 833 2 206 365 2 000 000 1 500 000 9 600 000 6 700 000 59 67 476 654 53 Hanke Odeoluca-Fucho-Franqueira 6 009 000 5 107 000 54 55 56 (koheesiorahasto) Vila Franca de Xiran viemäröinnin parantaminen (koheesiorahasto) Alvielan altaan jätevedenpuhdis- tamo (koheesiorahasto) SAKSA Sachsen Abwasserzweckverband Dippoldswalde (toimintaohj. , tav. 1) 57 Berliini 14 971 000 12 726 000 5 840 000 4 964 000 61,41 8 382 815 2 135 424 Ei tietoja 58 Bischoswerda (toimintaohj. tav. 1) 5 649 534 3 672 407 59 Meißen (toimintaohj. tav. 1) 6 370 918 2 619 406 60 Hartmannsdorf Oberes/Bobritztal 2 856 200 1 639 224 43 43 43 83 (toimintaohj. tav. 1) ITALIA 61 Mola di Bari (Envireg) 1 569 405 780 635 59 98 62 63 64 65 Barletta (useista rahastoista rahoi- tettava toimintaohj. Puglia tav. 1) Taranto (useista rahastoista rahoi- tettava toimintaohj. Puglia tav. 1) Brienza (useista rahastoista rahoi- tettava toimintaohj. Basilicata tav. 1) Lago Cotugno (useista rahastoista rahoitettava toimintaohjelma Basili- cata tav. 1) 66 Littorale Ionico (Envireg) 3 109 760 1 554 880 10 500 000 5 250 000 66 90 98 650 223 325 111 90 98 13 664 099 6 832 049 Ei lukuja 98 98 67 Depuracque (LIFE) 405 211 YHTEENSÄ 467 647 720 291 671 093 (a) Direktiivien saattamista osaksi kansallista oikeusjärjestystä ja täytäntöönpanoa koskevat ongelmat. (b) Hankkeiden vanhentunut suunnittelu. (c) Sadevesiä ja teollisuusjätevesiä koskevan ongelman huomioonottaminen. (d) Suunniteltujen hankkeiden kustannukset verrattuna todellisiin kustannuksiin sekä viiveet toteuttamisessa ja niiden vaikutukset kustannusten ja menojen tukikelpoisuuteen. (e) Toimivaltaisten viranomaisten suorittama hankkeiden hallinta ja jätevedenpuhdistamojen puutteellinen toiminta. C 191/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 Hankkeiden suunnittelun vanhentuneisuus 64. Monet hankkeet suunniteltiin kauan ennen kuin puhdistamojen rakentaminen aloitettiin, eikä niitä ole aina mukautettu siten, että niissä otettaisiin huomioon väestönkasvu, ympäristön pilaantumisen eteneminen ja teknologiset muutokset. 65. Nämä jätevedenpuhdistamot ovat siten useimmissa tapauksissa kooltaan tai tekniseltä suorituskyvyltään riit- tämättömiä kattamaan palvelemiensa taajamien tarpeet. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tällaisia tapauksia mo- nessa eri jäsenvaltiossa. Kreikassa rakennettiin jäteveden- puhdistamo ottamatta alkuvaiheessa huomioon kahta lähellä sijaitsevaa nahankäsittelylaitosta, teurastamoa sekä alueelle rakenteilla olevia hotelleja. Näiden laitosten jätevedet päästettiin mereen ilman minkäänlaista käsitte- lyä. Yritykset sijaitsevat 400 metrin päässä puhdistamos- ta. Todettiin kuitenkin myös, että asianomainen edun- saaja haki ja sai lisärahoitusta edellä mainittujen saastut- tavien laitosten liittämiseksi puhdistamoon. Tämän hank- keen kustannukset ovat noin 6,1 miljoonaa ecua. 66. Italiassa jätevedenpuhdistamon rakentamista kos- kevat alkuperäiset suunnitelmat olivat vuodelta 1988, mutta hankkeen tekniset näkökohdat oli tarkistettava rajallisten talousarviomäärärahojen vuoksi. Tämä johti sellaisen laitoksen rakentamiseen, jonka jäteveden käsitte- lykyky ei riitä kattamaan kaupungin tarpeita. 67. Funchal-SRESA-hankkeessa Portugalissa oli mah- dollista puhdistaa yhdyskuntajätevedestä ainoastaan 60—70 prosenttia. Lisäksi puhdistamo oli suunniteltu mekaanista käsittelyä hyödyntäväksi laitokseksi, vaikka käsittelyn olisi pitänyt olla biologista. Kokonaiskustan- nukset olivat 9,6 miljoonaa ecua. 68. Galiciaan rakenteilla olevien keräysjärjestelmän ja jätevedenpuhdistamon suunnitellut vedenkerääjät olivat riittämättömät rankkasateiden aiheuttaman tulvaveden kokonaismäärään nähden. Lisäksi merivettä pääsi pääve- denkerääjään, mikä aiheutti ongelmia pumppuyksiköiden toiminnalle. Tämä vaikuttaa myöhemmin koko jäteveden- puhdistamon toimintaan. Hankkeen kustannukset olivat noin 4,7 miljoonaa ecua. Sadevettä ja teollisuusjätevettä koskevan ongelman huomioonottaminen 69. Puhdistamohankkeissa on otettava huomioon on- gelmat, joita sadevesi aiheuttaa jäteveden keruulle ja käsittelylle. Alueilla, joilla on käytössä sekaviemäröinti- järjestelmä ja tulvavaaran alaisilla alueilla sadesään aiheuttama vedennousu saattaa aiheuttaa viemäriverkos- tossa olevan veden tulvimisen, puhdistamojen toiminta- häiriöitä ja merkittävää vesistön pilaantumista. 70. Ranskan lainsäädännössä edellytetään ainoastaan kuivan sään aikana tuotettujen jätevesien keruuta ja annetaan kuntien arvioida sateen aiheuttama pilaantumi- nen sekä päättää viemäröinti- ja jätevedenkäsittelyjärjes- telmän valinnasta kustannusvaikuttavuuteen liittyvät nä- kökohdat huomioon ottaen. Siten hankkeessa ”Jäteveden johtaminen Maranan jätevedenpuhdistamoon” (toimin- taohjelma Envireg-STRIDE 1990—1993) vesiä ei johdeta erillään budjettirajoitteiden vuoksi siitä huolimatta, että Biguglian kunta sijaitsee ajoittain tulvivalla alueella (missä valtatie estää sadeveden poistumisen). Tämän vuoksi sadevesi kulkeutuu ojissa Biguglian laguuniin ilman minkäänlaista käsittelyä. Espanjassa melkein kaikkien tilintarkastustuo- 71. toteuttamisen tarkastamien hankkeiden mioistuimen osalta todettiin, että sadevesiä ei johdeta erikseen, mistä aiheutuu jätevesien poisvalumiseen, vesistöjen pilaantumi- seen ja jätevedenpuhdistamojen toimintaan liittyviä ongel- mia. Tilintarkastustuomioistuimen Portugalissa tarkasta- mat puhdistamojärjestelmät ovat sekajärjestelmiä. 72. Kuitenkin, kuten tilintarkastustuomioistuin on ha- vainnut Saksassa, tietyissä viemäröintijärjestelmissä jäte- vedet johdetaan erikseen esikaupunkialueilla ja sekajärjes- telmiä käytetään erityisesti taajamakeskuksissa. 73. Teollisuusjätevesien johtamisesta yhdyskuntien jä- tevedenpuhdistamoihin säädetään direktiivin 91/271/ETY 11 artiklassa seuraavasti: jäsenvaltioiden on huolehdit- tava siitä, että teollisuusjätevesien johtamista säädellään säädöksin ja/tai toimivaltaisten viranomaisten erityisluvin. Nämä vedet on etukäteen puhdistettava asianmukaisesti, ennen niiden päästämistä yleiseen viemäriverkostoon, jotta niillä on samat ominaisuudet kuin yhdyskuntajäte- vesillä. Tämä tehdään jätevedenpuhdistamojen moitteet- toman toiminnan varmistamiseksi ja niiden vahingoittu- misen estämiseksi, keräysjärjestelmien parissa ja puhdista- moissa työskentelevän henkilöstön terveyden suojelemi- seksi sekä sen varmistamiseksi, että jätevesipäästöt eivät vahingoita ympäristöä. ”Saastuttaja maksaa” -periaatetta soveltaen teollisuudenalojen on itse huolehdittava näistä esikäsittelyistä. 74. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamien tarkas- tusten yhteydessä on voitu todeta, ettei näitä säännöksiä ole aina noudatettu, esimerkiksi Espanjassa toteutettavan, Sabonin teollisuusalueen viemäriverkostoa koskevan hankkeen kohdalla (paikallinen tavoitteeseen 1 kuuluva toimintaohjelma). Hankkeessa on tarkoitus liittää tämä verkosto Arteixon kaupungin yhdyskuntajäteveden ke- ruuverkostoon ilman minkäänlaista esikäsittelyä. Kaikki jätevedet valuvat suoraan mereen Coruñan merenalaisen laskuaukon kautta. Hankkeen kustannukset ovat 14,5 miljoonaa pesetaa. 75. Toisen Espanjassa (Toledossa) toteutettavan hank- keen, jossa on kyse Tajojoen integroidusta kehittämisestä, kokonaisarvo oli 2 540 miljoonaa pesetaa, josta EAKR:n rahoitusosuus oli 1 000 miljoonaa pesetaa; siihen sisältyi muun muassa kaupungin teollisuusalueelta peräisin ole- teollisuusjäteveden puhdistamon kunnostaminen. van 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/19 Nämä vedet tulevat puhdistamoon ilman kyseisten teolli- suuslaitosten suorittamaa esikäsittelyä; teollisuusjäteve- sien puhdistusta koskeva alueellinen säännös on ole- massa, mutta sitä ei ole koskaan sovellettu käytännössä. Valvonta, joka liittyy puhdistetun veden päästämi- 76. seen joko suoraan luontoon (jolloin sovelletaan suoraan yhteisön säännöstöä) tai kunnallisiin keräys- ja puhdistus- järjestelmiin, on tärkeä tekijä vesien pilaantumisen tor- junnassa. Jätevesipäästöjen valvontaa koskevaa kansallis- ta valvontajärjestelmää edellytetään jäsenvaltioiden kulle- kin luokitellulle puhdistamolle etukäteen myöntämissä käyttöluvissa. Tilintarkastustuomioistuin totesi kuitenkin erään elintarviketeollisuusalaan kuuluvan, EMOTR:n ohjausosastosta rahoitetun hankkeen tarkas- tuksen yhteydessä, että luvan edellyttämiä sääntöjä ei ollut aina noudatettu, mutta siitä huolimatta kansallisessa lainsäädännössä määrättyjä tosiasiallisia seuraamuksia (rahallisia tai hallinnollisia) ei sovellettu. Irlannin 77. Tällaiset tarkastukset kuuluvat kansallisten viran- omaisten yksinomaiseen toimivaltaan. Komission olisi omalta osaltaan jäsenvaltioissa suorittamiensa tarkastus- ten yhteydessä tehtävä tarkistuksia sen varmistamiseksi, että a) ne puhdistamot, jotka ottavat vastaan teollisuusjäte- vesiä, seuraavat jatkuvasti näiden vesien kemiallisia ominaisuuksia b) paikallisilla viranomaisilla on käytettävissään täydelli- set tiedot luokitelluista laitoksista ja niiden päästöjä koskevista tarkastuksista c) silloin kun yhteisön rahoitusta myönnetään jätevettä tuottaville yksityisille tai julkisille yrityksille, tehtyjen tarkastusten tulokset noudattavat luvissa ja yhteisön direktiiveissä vahvistettuja normeja. Hankkeiden kustannukset — arvioidut kustannukset verrattuna todellisiin kustannuksiin 78. Hankkeiden suunnittelussa havaitut tekniset heik- koudet johtavat useimmiten virheellisiin arvioihin suori- tettavien töiden kustannuksista. Todelliset kustannukset ovat huomattavasti suuremmat. Kaikissa jäsenvaltioissa, joihin tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnin, ja lähes kaikissa tarkastetuissa hankkeissa havaittiin merkit- täviä eroja arvioiduissa ja todellisissa kustannuksissa. Huomattavimpia tilintarkastustuomioistuimen havaitse- mia tukikelpoisten menojen aliarviointiin liittyviä tapauk- sia käsitellään seuraavissa kohdissa. 79. Psytaliassa suur-Ateenan alueella rakenteilla olevan jätevedenpuhdistamon osalta (EAKR-toimintaohjelma At- tika, 1. 1. kohta) tarkastuskäynnin aikaan kuusi pääurak- kaa — jotka kattoivat 77 prosenttia hankkeen kustan- nuksista — oli saatu päätökseen kustannuksin, jotka olivat yli kaksinkertaiset arvioituun verrattuna (kustan- nukset nousivat arvioidusta noin 40,4 miljoonasta ecusta [11 500 miljoonaa GRD] noin 78,9 miljoonaan ecuun [22 400 miljoonaa GRD]). Espanjan paikallisviranomaisten Galiciaan vuonna 80. 1990 laatima hydrologinen yleissuunnitelma edellytti noin 19,6 miljoonan ecun (3 125 miljoonaa ESP) suuruisia investointeja Ria de La Coruñan ympäristön pilaantumi- sen vähentämiseen tähtäävään hankkeeseen. Vuonna 1994 tarkistetussa alueellisessa suunnitelmassa edellytet- tiin samaan ohjelmaan tehtäviä noin 39,2 miljoonan ecun (6 245 miljoonaa ESP) suuruisia investointeja, mikä mer- kitsee sadan prosentin korotusta alkuvaiheen suunnitel- maan verrattuna. Eri arvioita ei voi verrata toisiinsa, koska erityisesti rahan arvon aleneminen, uusien hankkei- den ottaminen mukaan sekä direktiivissä 91/27/ETY käyttöön otetut vaatimukset olisi otettava huomioon, mutta tästä huolimatta on todettava, että suuri osa arvioihin sisältyvien määrien noususta johtuu merkittä- vistä viivästymisistä hankkeiden toteuttamisessa. Viiväs- tymisiä ovat aiheuttaneet monenlaiset tekniset, oikeudelli- set (pakkolunastuksia koskevat) ja talousarvioon liittyvät syyt. Samanlaisia poikkeamia suunnitelmasta havaittiin ”Ria de Vigo” -ohjelmassa, jonka kustannukset nousivat noin 67,2 miljoonasta ecusta (10 700 miljoonaa ESP) noin 177,1 miljoonaan ecuun (28 200 miljoonaa ESP) (163 prosenttia), ja ”Ria de Arousa” -ohjelmassa, jonka menot ecusta lisääntyivät noin 29,5 miljoonasta (4 697 miljoonaa ESP) noin 51,3 miljoonaan ecuun (8 167 miljoonaa ESP) (73 prosenttia). Hankkeiden tosi- asiallisten kustannusten nousua tarkastellaan koh- dassa 86. Irlannissa Dingleen (Envireg-toimintaohjelma) ra- 81. kennettavan jätevedenpuhdistamon lopulliset kustannuk- set olivat noin 6,1 miljoonaa ecua (4,9 miljoonaa IRL) arvioituun noin 4,1 miljoonaan ecuun (3,3 miljoonaa IRL) verrattuna, mikä merkitsee 45 prosentin lisäystä arvioituihin kustannuksiin. 82. EMOTR:n ohjausosastosta rahoitetun pienen jäte- vedenpuhdistamon (sikojen teurastamo ABERA) arvioi- dut rakennuskustannukset Ranskassa olivat 93 000 ecua (0,6 miljoonaa FRF). Laitoksen lopulliset kustannukset olivat useiden teknisten parannusten jälkeen noin 0,9 mil- joonaa ecua (6 miljoonaa FRF) eli kymmenkertaisesti arvioituja kustannuksia suuremmat. 83. Lopuksi voidaan mainita, että insinöörit ”korjasi- vat” saksalaisen Meißenissä sijaitsevan jätevedenpuhdista- mon (EAKR-toimintaohjelma Sachsenissa) kustannuksia ylöspäin ylimääräisten töiden vuoksi. Muutokset pysyivät kuitenkin alle kymmenen prosentin rajan, jonka ylittyessä uusista hinnoista on kansallisen lainsäädännön mukaan (rakennusurakkasopimusten tekemistä koskevien sopi- mussääntöjen sisältämien suuntaviivojen (VOB) B-osan 2 (3. 2) kohta) neuvoteltava uudelleen. Toisin kuin komis- sio, tilintarkastustuomioistuin katsoo kuitenkin, että hankkeessa olisi voitu saavuttaa merkittäviä säästöjä lai- toksen tehokkuuden siitä kärsimättä. Erityisesti on tar- peetonta ja epäasianmukaista rakentaa kellari ja käytäviä koko laitoksen alle sen vuoksi, että kaikkiin putkiin ja altaisiin (hapetus- ja nitrifikaatioaltaat jne. ) on suora pääsy leveiden ja hyvin lämmitettyjen käytävien kautta. Kyseessä on ainoa tällaisin tiloin varustettu jätevedenpuh- distamo, tilintarkastustuomioistuimen edustajat ovat tarkastustensa yhteydessä käyneet. jossa 84. on vaikeaa toteuttaa suuria Tilintarkastustuomioistuin on tietoinen siitä, että infrastruktuurihankkeita C 191/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 ilman kustannusten nousua. Hinnanmuutoksia suunnitel- laan ja hyväksytään kaikessa lyhyen ja pitkän aikavälin teknisessä suunnittelussa. Kustannusten kasvu ei yleensä suoraan johda yhteisön tuen lisäämiseen. Merkittävät kustannusten muutokset ovat kuitenkin selvä merkki hankkeen huonosta suunnittelusta ja johtamisesta sekä sen toteuttamisen viivästymisestä. Viivästymiset johtavat useimmiten kustannusten nousuun. Ribeiran ympäristön pilaantumisen vähentämiseen täh- täävän yhtenäisen hankkeen, joka on edelleen kesken, kustannukset poikkeavat arviosta jo 33,5 prosenttia. Lopuksi mainittakoon Rianxon ympäristön pilaantumisen vähentämistä koskevan hankkeen 30 prosentin kustan- nusten ylitys. Hankkeeseen liittyvä jätevedenpuhdistamo ei ollut toiminnassa maaliskuussa 1996, vaikka se oli valmistunut jo vuotta aiemmin. Viivästymiset hankkeiden täytäntöönpanossa ja niiden vaikutukset kustannusten nousuun 85. Hankkeiden toteuttamisessa havaittujen viivästy- misten ja rakennuskustannusten nousun välillä on selvä yhteys. 86. Ranskassa aloitettiin vasta vuonna 1991 Välime- ren alueen yhdentymisohjelmista rahoitettu hanke Bigug- lian särkän ympäristön pilaantumisen vähentämiseksi, vaikka alustavat tutkimukset tehtiin jo vuonna 1986. Eräiden toisten, Enviregista rahoitettuun hankkeeseen liit- tyvien töiden olisi pitänyt valmistua kolmessa kuukau- dessa (syyskuussa 1992). Ne valmistuivat kuitenkin vasta 21 kuukauden kuluttua (kesäkuussa 1994). Tämän hank- keen osalta tilattiin työsuorituksia ja järjestettiin tarjous- kilpailuja sen jälkeen, kun noin 0,7 miljoonan Ranskan frangin suuruisten maksusitoumusten määräaika oli men- nyt umpeen. Samoin kävi toiseen hankkeeseen, jota vuo- sina 1990—1993 rahoitettiin Korsikaa koskevasta yhden- netystä toimintaohjelmasta 1,4 miljoonan Ranskan fran- gin arvosta, liittyvien tarjouskilpailumenettelyjen koh- dalla. Lisäksi Ajaccion kaupungin jätevedenpuhdistamo- hankkeen aloitus viivästyi. Vaikka alustavat tutkimukset rahoitettiin Envireg-toimintaohjelmasta jo vuonna 1991, ne tilattiin vasta vuonna 1993. Ensimmäisen vaiheen valmistumisen määräaikoja (1997) ja sen jälkeisiä koko hankkeen määräaikoja (2000) ei tulla noudattamaan. Enviregin varoista vuoden 1991 alussa rahoitettua Etelä- Bastian jätevedenpuhdistamohanketta varten tehtävien tutkimusten valmistelussa todettiin merkittäviä viiveitä. Nämä tutkimukset valmistuivat vuonna 1995 sen sijaan, että ne olisi saatu suunnitellun mukaisesti päätökseen vuonna 1993. Siten uusi jätevedenpuhdistamo valmistuu vasta vuoden 1999 alussa. Pisimmät viivästymiset todet- tiin hankkeessa, jolla pyritään vähentämään ympäristön pilaantumista Ajaccion lahden etelärannikolla. Alustavat tutkimukset aloitettiin vuonna 1984, mutta jätevedenpuh- distamo aloitti toimintansa vasta yksitoista vuotta myö- hemmin. Espanjassa 87. toteutetun hankkeen ”Keräysjärjes- telmä GLI-3 Valladares Lagares” kustannukset kasvoivat 26 prosenttia, ja koko hanke viivästyi 28 kuukaudella. Arteixon ympäristön pilaantumista vähentävän yhdenne- tyn hankkeen osalta poikkeama arvioiduista kustannuk- sista oli 45 prosenttia, ja hanke viivästyi 50 kuukautta. Sadan kaupungissa toteutetun yhdennetyn puhdistamis- hankkeen kustannusten poikkeama oli 47 prosenttia, ja hanke viivästyi 15 kuukautta. Cabanas y Pontedeumen ympäristön pilaantumisen vähentämistä koskeva yhtenäi- nen hanke — joka keskeytettiin väliaikaisesti 28 kuukau- deksi ”teknisten parannusten” takia ja joka on yhä kesken — oli viivästynyt jo 38 kuukautta helmikuussa 1997, ja sen kustannukset olivat nousseet 23 prosenttia. 88. Coruña Rian merenalaista laskuaukkoa koskevan hankkeen todettiin viivästyneen kaksi vuotta. Paikalliset viranomaiset eivät olleet virallisesti hyväksyneet hanketta marraskuuhun 1996 mennessä. Tällaisissa tapauksissa rakennusyhtiöllä on vastuu laitoksen ylläpidosta ja toi- minnasta. Suuret sadevesimäärät ja erillisten viemäröinti- järjestelmien puuttuminen ovat johtaneet siihen, että suuri osa lasketaan puhdistamattomana mereen. jätevedestä Kaikissa tilintarkastustuomioistuimen Kreikassa 89. tarkastamissa hankkeissa havaittiin merkittäviä, pää- asiassa teknisistä ja hallinnollisista syistä johtuneita vii- västymisiä. Rethymnonin jätevedenpuhdistamo viivästyi 27 kuukautta, ja kustannukset nousivat 257 prosenttia. Hanke ei vieläkään riitä tyydyttämään kaupungin tar- peita. Veriaan rakenteilla olevan jätevedenpuhdistamon kustannukset ovat lähes kaksinkertaistuneet, ja tilintar- kastustuomioistuimen käydessä paikalla hanketta ei ollut vielä saatu päätökseen. Näiden kahden hankkeen koko- naiskustannukset olivat noin 6,1 miljoonaa ecua. 90. Italian Brienzassa aloitettiin heinäkuussa 1990 hanke, jonka oli määrä kestää 12 kuukautta. Vuoden 1995 lopussa hanketta ei ollut saatu päätökseen. Taran- ton jätevesihanke aloitettiin vuonna 1991, ja sen oli tarkoitus kestää vuoden, mutta sekään ei ollut valmistu- nut vuoden 1995 loppuun mennessä. 91. Myös Irlannissa hankkeiden valmistuminen viiväs- tyi samoista syistä kuin muissa jäsenvaltioissa. Euroopan aluekehitysrahastosta yhteisrahoitetun Greystonesin hankkeen käynnistäminen viivästyi tietyiltä osin teknisten parannusten vuoksi. Viivästyksiä todettiin myös Wexfor- din viemäröintijärjestelmään liittyvässä hankkeessa, jossa viemäröintijärjestelmään kuuluvien rakennustöiden aloit- taminen myöhästyi kolmella vuodella. Hanke aloitettiin vasta syyskuussa 1993. Toimivaltaisten viranomaisten suorittama hankkeiden hallinta 92. Suurten hankkeiden jakaminen pienempiin osiin vaikeuttaa joskus rakennerahastojen ja koheesiorahaston asetusten säännösten noudattamista. Koheesiorahaston perustamisesta annetun asetuksen (EY) (N:o 1164/94) 1 artiklan 3 kohdassa säädetään mahdollisuudesta rahoit- taa hankkeita sillä ehdolla, että ne ovat ”teknisesti ja taloudellisesti itsenäisiä”. Kuitenkin hankkeet, joita ei voitaisi jakaa, on jaettu, jotta niitä voidaan rahoittaa ensin Euroopan aluekehitysrahastosta ja sen jälkeen koheesiorahastosta. Tällaisia hankkeita ovat Greystonesin puhdistamohanke ja Wexfordin viemäröintihanke, jotka tilintarkastus- tuomioistuin on tarkastanut Irlannissa, missä hankkeiden käytännön toteutuksesta vastaavan yrityksen kanssa tehty joissakin tapauksissa periaatteessa 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/21 sopimus on rahoitettu osittain EAKR:sta ja sen jälkeen koheesiorahastosta. Näin ollen nämä hankkeiden vaiheet ovat vaikeasti miellettävissä itsenäisiksi hankkeiksi; ne ovat todellisuudessa vain ”maksuvaiheita”, jotka voidaan käytännössä määritellä hankkeen osaksi, johon ei ole vielä saatu rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta. 93. Tämä käytäntö kyseenalaistaa yhteisön tämän alan säännösten noudattamisen ja seurannan. Lisäksi on vaa- rana, että hankkeiden jakaminen eri vaiheisiin helpottaa julkisten hankintojen jakamista tätä aihetta koskevissa direktiiveissä säädettyjen enimmäismäärien kiertämiseksi. Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin tuonut esille nämä ongelmat koheesion rahoitusvälinettä koskevassa erityiskertomuksessaan nro 1/95 (27). 94. Julkisten hankintojen osalta tilintarkastustuomiois- tuin on myös huomauttanut komissiolle sellaisista ongel- mista, jotka liittyvät sopimusten saamiseksi myönnettyi- hin liiallisiin alennuksiin tai eräiden kansallisten hallinto- viranomaisten tukeutumiseen lainsäädännön tarjoamiin eri mahdollisuuksiin — kiireellisyysmenettelyihin ja mui- hin niiden kaltaisiin menettelyihin — joiden tarkoituk- sena on rajoittaa kilpailua tai joskus jopa estää mahdolli- suus kilpailuun. Hankkeen jakaminen useisiin alahankkei- siin ja moniin julkisiin hankintoihin on siten myötävai- kuttanut tällaisen tilanteen syntymiseen. Tilintarkastus- tuomioistuin on havainnut, että eräs EAKR:sta rahoitettu Kreikassa toteutettava hanke (toimintaohjelma Attikassa, Peraman kunnassa), on jaettu 54:ään eri julkiseen hank- intaan. Tämän hankkeen kokonaiskustannukset olivat 457 207 ecua. Tällaiset käytännöt viivästyttävät toteutu- sta ja lisäävät kustannuksia sekä hankaloittavat hankkei- den johtamista. Tilintarkastustuomioistuin on jo toden- nut tämän aiemmissa kertomuksissaan (28). 95. Hankkeiden johtaminen ei useinkaan ole riittävän avointa. Siten tietyille, varsinkin suurille, hankkeille kasautuu eri rahoituslähteistä peräisin olevia yhteisön tukia, jolloin niistä olisi voimassa olevien säännösten mukaisesti pidettävä erillistä kirjanpitoa. Lopullisen edun- saajan tasolla näitä eri tukimuotoja pidetään kuitenkin rahoituslähteinä, joista saaduilla varoilla rahoitetaan erit- telemättä hankkeen eri vaiheita. Tämänkaltainen tilanne on todettu varsinkin Korsikassa tarkastetuissa hankkeissa — Biguglian puhdistamohanke ja Ajaccion lahden etelä- rannikon puhdistamohanke — sekä yhdennettyjen toi- mintaohjelmien rahoituksen yhteydessä (Välimeren alueen yhdentymisohjelmiin liittyvän rahoituksen ensimmäisen vaiheen liitännäistoimenpiteet, Välimeren alueen yhdenty- misohjelmiin liittyvä ylimääräinen budjettikohta). 96. Tilintarkastustuomioistuin on myös todennut, että aina ei ole mahdollista täsmäyttää hallintoviranomaisten komissiolle ilmoittamien menojen määrää ja hankkeiden johtajien ja/tai edunsaajien kansallisille viranomaisille ilmoittamia menoeriä. Pääsyynä tähän on erillisen kirjan- (27) Erityiskertomus nro 1/95 koheesion rahoitusvälineestä sekä komission vastaus (EYVL C 59, 8. 3. 1995, s. 1). (28) Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoito- vuodelta 1994, 4. luku (EYVL C 303, 14. 11. 1995, s. 108). pidon puuttuminen tai tilien ryhmittelyn epäasianmukai- suus, jolloin on mahdotonta yksilöidä tuetun hankkeen ilmoitettuja menoja. Tämä todettiin Espanjassa tarkaste- tuissa hankkeissa ”Keräysjärjestelmä GLI-3 Valladares- Lagares” (ympäristöalan toimintaohjelma) ja ”Coruñan (Envireg-toimintaohjelma). merenalainen Korsikan Envireg-Stride-ohjelmaan kuuluvan jätevesien käsittelyä koskevan toimenpiteen ilmoitettuja kustannuk- sia ei myöskään ole voitu täsmäyttää lopullisten edunsaa- jien suorittamiin maksuihin liittyvien tositteiden kanssa. Näiden asiakirjojen olisi kuitenkin oltava menoselvitysten perustana. laskuaukko” Jätevedenpuhdistamojen puutteellinen toiminta 97. Aiemmin on jo todettu, että puhdistamot eivät ole direktiiveissä vahvistettujen laatuvaatimusten mukaisia (ks. kohdat 58—62) ja että uudet investoinnit ovat tar- peen, jotta puhdistamoista saadaan vaaditun tasoisia. Kyse on siis nykyisin suoritettavan puhdistuksen laadun parantamisesta. Myös toisenlaisia ongelmia on olemassa: joko jo valmistuneet puhdistamot eivät ole vielä toimin- nassa tai ne ovat tehottomia vakavien toimintahäiriöiden vuoksi. Kummassakin tapauksessa on vaarana, että yhtei- sön rahoitustoimilla ei saavuteta toivottuja vaikutuksia. Tilintarkastustuomioistuin totesi vuonna 1996, 98. että viisi sen Italiassa tarkastamista kuudesta puhdista- mosta ei ollut lainkaan toiminnassa, vaikka niiden raken- taminen oli jo saatu päätökseen; osa puhdistamoista oli valmistunut jo useita kuukausia aiemmin. Syynä tähän on varsinkin ENELin (kansallinen sähköyhtiö) kieltäytymi- nen liittämästä laitoksia sähköverkkoon käytettävissä ole- vien määrärahojen puuttuessa. Näihin puhdistamoihin liittyi muitakin ongelmia, kuten se, että eräitä niistä ei ollut liitetty viemäriverkostoon. Kun tällaiset laitokset (koneet, sähkölaitteet ja rakennukset) eivät ole käytössä, ne ovat vaarassa rappeutua. Näihin laitoksiin sijoitetut määrärahat ovat yhteensä noin 26,5 miljoonaa ecua (55 125 miljoonaa ITL). 99. Galiciassa (Espanja) vain yksi kolmesta valmistu- neesta puhdistamosta oli toiminnassa. Toinen puhdis- tamo (Sadan kaupungin vedenpuhdistamoa koskeva yhtenäinen hanke) toimi epätyydyttävästi. Kolmas puh- distamo (Rianxon jätevedenpuhdistamo), joka luovutet- tiin kaupungin käyttöön huhtikuussa 1995, ei ollut toi- minnassa, koska sitä ei ollut ensinnäkään liitetty sähkö- verkkoon, ja toiseksi, koska sen käyttöä koskevaa tarjou- skilpailua ei ollut järjestetty. Tällaisille hankkeille asetet- tua pilaantumisen vähenemistä koskevaa tavoitetta ei ollut saavutettu. Näiden kahden hankkeen kokonaisku- stannukset ovat yhteensä noin 8,4 miljoonaa ecua. 100. Envireg-aloitteesta yhteisrahoitetussa tutkimuk- sessa (29), jossa arvioitiin 15 jätevedenpuhdistamoa Kree- talla, todetaan, että puhdistamo ei toiminut optimaali- sissa olosuhteissa ja että päästöveden valvontaa olisi (29) ”Study on the creation of a centre for environmental upgra- ding of Crete”, Envireg-EOT, 1995. C 191/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 parannettava. Itse asiassa kaikissa käydyissä jäsenval- tioissa todettiin jätevedenpuhdistamojen ja järjestelmien puutteelliseen toimintaan liittyviä tapauksia. 101. Jo esitetyistä tapauksista käy ilmi, miten useiden ja monimutkaisten tekijöiden yhteisvaikutusta tarvitaan, jotta puhdistamojen laatutaso saadaan tyydyttäväksi ja voidaan optimoida yhteisön rahoitustoimet. Yhteisön rahoituksella on luonnollisesti erittäin tärkeä asema tämän alan politiikan täytäntöönpanossa. Vastuun jaka- misen periaatteen nimissä jäsenvaltioiden on varmistet- tava, että puhdistamojen suorituskyky säilyy. Kyse on lähinnä puhdistamojen toimintaan liittyvistä eri näkökoh- dista, verkoston ylläpidosta sekä näihin liittyvistä kustan- nuksista, joita on myös tarkasteltu etenkin tietyissä jäsen- valtioissa. Envireg-aloite Komissio käynnisti vuonna 1990 yhteisöaloitteen 102. Envireg myötävaikuttaakseen ympäristönsuojeluun ja edistääkseen taloudellista kehitystä. Erityistavoitteita oli- vat varsinkin — rannikkoalueiden pilaantumisen vähentäminen — rannikkoalueiden kunnostamisen edistäminen — teollisuusjätehuollon hallinnan edistäminen — ympäristön pilaantumista vähentävien laitosten suun- nitteluun ja johtamiseen liittyvän taitotiedon kehittä- minen. 103. vireg-yhteisöaloitteelle Rakennerahastojen kokonaisrahoitusosuus En- ajanjaksona 1990—1993 oli 500 miljoonaa ecua (vuoden 1990 hintoina ilmaistuna). Tukikelpoisia alueita olivat tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden rannikkovyöhykkeet sekä tavoitteisiin 2 ja 5 b kuuluvat Välimeren altaassa sijaitsevat rannikkoalueet. Teollisuusjätteiden ja teknisen avun osalta kaikki tavoit- teeseen 1 kuuluvat alueet olivat tukikelpoisia. 104. Lähes kaksi kolmannesta määrärahoista on käy- tetty ympäristön pilaantumisen vähentämiseen tavoittee- seen 1 kuuluvilla rannikkoalueilla etenkin infrastruktuu- reja ja jätevesien käsittelyyn tarkoitettuja laitteita raken- tamalla ja uudenaikaistamalla. Tämän vuoksi tilintarkas- tustuomioistuin tarkasti ensinnäkin EAKR:n määräraho- jen käytön jätevesien puhdistushankkeiden osalta tavoit- teeseen 1 kuuluvilla alueilla, ja toiseksi komission perus- taman teknisen avun verkoston, jolla kehitetään taitotie- toa ja edistetään kokemustenvaihtoa, sekä lisäksi yhteisön Envireg-yhteisöaloitteen jälkeenpäin tapahtuvan arvioin- nin. Envireg-yhteisöaloitteen täytäntöönpanoon liittyviä vaikeuksia 105. Yhteisön Envireg-aloite hyväksyttiin toukokuussa 1990, ja tiettyjen ohjelmien maksujen määräpäiväksi vahvistettiin 31. joulukuuta 1994, ja eräiden toisten ohjelmien määräpäiväksi vastaavasti 31. joulukuuta 1995. Näiden ohjelmien täytäntöönpano on viivästynyt merkittävästi, ja useimmat kyseisistä jäsenvaltioista olivat pyytäneet määräaikojen pidentämistä. Varainhoitovuoden 1996 lopulla, kaksi vuotta tiettyjen ohjelmien tarkoitetus- ta päättymisajankohdasta ja vuosi toisten ohjelmien tarkoitetusta päättymisajankohdasta, ainoastaan kolme ohjelmaa kolmestatoista oli saatettu päätökseen (Envireg Provence-Alpit-Ranskan Riviera, Pohjois-Irlanti ja Portu- gali). Aloitteen rahoitusosuudesta oli vielä 17,9 prosenttia maksattamatta (katso taulukko 6). 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/23 TAULUKKO 6 Yhteisön ENVIREG-aloitteen toimeenpano 31. 12. 1996 Ohjelmat Kokonais- kustannukset EAKR Maksu- sitoumukset Maksut Maksamatta % Vapautetut maksusitou- mukset 1 000 ecua (v. 1993 hinnoin) Yhteisöaloite Regis-Envireg-Stride Guyana 31 689 10 362 10 362 8 392 1 970 YA Regis-Envireg-Stride Martinique 70 866 14 139 14 139 11 686 2 453 YA Regis-Envireg-Stride Réunion 140 895 27 169 27 169 22 496 4 673 YA Regis-Envireg-Stride Guadeloupe 72 956 17 022 17 022 14 615 2 407 YA Envireg Provence-Alpes-Côte d’Azur, Pohjois-Irlanti ja Portugali 8 318 3 000 3 000 2 981 0 YA Envireg Languedoc-Roussillon 5 202 1 000 1 000 800 200 YA Envireg-Stride Korsika 37 216 14 684 14 684 12 113 2 571 YA Envireg Irlanti 40 557 30 420 30 420 29 044 1 376 YA Envireg Italia 342 478 168 672 168 672 105 437 63 235 YA Envireg Kreikka 117 774 78 934 78 934 64 108 14 826 YA Envireg Pohjois-Irlanti (1) 25 664 17 448 17 654 16 308 0 YA Envireg Espanja 235 702 126 934 126 934 111 140 15 794 YA Envireg Portugali 145 510 101 486 101 486 98 631 0 YHTEENSÄ 1 274 827 611 270 611 476 497 751 109 505 19 17 17 14 0 20 18 5 37 19 0 12 0 18 19 1 346 2 852 4 217 (1) Toimintaohjelma Envireg Pohjois-Irlanti, kolmas erä, jonka komissio sitoi (11/93) ottamatta huomioon seurantakomitean hyväksymän (10/93) rahoitussuunnitelman muutosta. 1 346 milj. ecua sidottu liikaa, tasattu loppumaksun suorittamisen yhteydessä (5/96). Lähde: PO XVI:n tiedot 1997. 106. Irlanti ei ollut pyytänyt määräaikojen pidennystä. Se, että ohjelmaa saatiin päätökseen vasta myöhäisessä vaiheessa, johtui komission ja Irlannin viranomaisten välisistä näkemyseroista, jotka koskivat tiettyjen, esimer- kiksi jätevesien puhdistusinfrastruktuuriin liittyvien hank- keiden lopullista edunsaajaa. Irlanti piti lopullisena edun- saajana ympäristöministeriötä (hankkeiden rahoituksesta vastaava hallintoelin) eikä kuntia, jotka toimivat raken- nushankkeiden toteuttajina. Muut jäsenvaltiot puolestaan pitävät rakennushankkeiden toteuttajia lopullisina edun- saajina. Tästä seurasi, että Irlannin esittämät menoilmoi- tukset sisälsivät kuluja, joita ei ollut vielä maksettu ilmoitusta tehtäessä, arvioituja menoja ja sellaisia eriä, jotka oli maksettu ennen tukikelpoisuusaikaa. Komission olisi valvottava, että termiä ”lopullinen edunsaaja”, kuten se on määriteltynä rahoitusehdoissa, joiden perusteella kukin toimintaohjelma hyväksytään, käytetään yhdenmu- kaisesti kaikissa jäsenvaltioissa ja että menoilmoitukset sisältävät ainoastaan todella jo suoritettuja menoja voi- massa olevien säännösten mukaisesti. 107. Envireg-ohjelman toimeenpanossa Italiassa on ollut erityisen merkittäviä ongelmia, jotka liittyvät yhtei- sön tukikehyksen 1989—1993 toteuttamiseen. Tilintar- kastustuomioistuin on havainnut, että Envireg-ohjelmaa ei seurata pääasiassa sen vuoksi, että komissiolle ei toimi- teta rahoitustietoja eikä toimeenpanokertomuksia ja että seurantakomiteat kokoontuvat usein hankalissa olosuh- teissa (täsmällisiä tietoja ei ole, alueiden edustajat ovat toisinaan poissa ja pöytäkirjoja ei ole). Siten vuoden 1994 lopulla ainoastaan 3,5 prosenttia komission vuoden 1991 ennakkomaksuina siirtämistä summista (yhteensä noin 3,1 miljoonaa ecua [6 600 miljoonaa ITL]) oli käytetty. Yhteisön tukikehyksen toteuttamisvaikeudet Italiassa ovat johtaneet Italian ja komission väliseen sopimukseen, jolla Envireg-ohjelmaa on pidennetty 31 päivään joulukuuta 1996 maksusitoumusten osalta ja 31 päivään joulukuuta 1997 maksujen osalta. 108. Pohjois-Irlannin Envireg-ohjelmassa 96 prosenttia määrärahoista oli osoitettu rannikkoalueiden pilaantumi- C 191/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 koskevalla suurhankkeella, sen vähentämiseen. Tätä varten oli alustavasti suunniteltu neljäätoista jätevesien puhdistamiseen liittyvää hanketta. Kuitenkin vaikeudet näiden hankkeiden saattamisessa vedenlaadusta annettujen direktiivien ja varsinkin uuden direktiivin 91/271/ETY mukaisiksi tekivät mahdotto- maksi seitsemän hankkeen toteuttamisen asetettujen mää- räaikojen rajoissa. Seitsemän hanketta korvattiin näin ollen Belfastin toisen jätevedenpuhdistamon kunnosta- mista palvelee 250 000:ta asukasta. Hankkeen tukikelpoiset kokonais- kustannukset olivat noin 16,5 miljoonaa ecua (13,3 mil- joonaa GBP), ja se oli rahoitettu kokonaan kansallisin varoin; hanke oli aloitettu jo vuonna 1986, ja siihen oli käytetty 68 prosenttia tähän ohjelmaan varatusta EAKR:n rahoitusosuudesta. On korostettava, että Envi- reg-toimintaohjelmien suuntaviivoissa (30) oli varattu ai- noastaan aivan poikkeustapauksissa rahoitusta sellaisten yhdyskuntien joissa on yli jätevedenpuhdistamoihin, 100 000 asukasta. Näin ollen Pohjois-Irlannin Envireg- aloitteen yhteydessä määritellyt tavoitteet ja ensisijaiset päämäärät — etenkin hankkeiden innovatiivisuuden osalta — saavutettiin vain osittain. joka Jäsenvaltio on lisännyt Galiciassa toteutettavaan 109. Envireg-aloitteen osuuteen uuden hankkeen, joka koskee La Coruñan puhdistamoon liittyvää merenalaista las- kuaukkoa. Hankkeen osuus on 32 prosenttia tämän autonomisen alueen tukikelpoisista kokonaiskuluista, eli noin 8,8 miljoonaa ecua (1,4 miljardia ESP). Komission suuntaviivojen vastaisesti (31) tämä hanke kuuluu koko- naisuuteen, joka sisältää ainoastaan La Coruñan — kau- jossa asuu huomattavasti enemmän kuin pungin, jätevesien esikäsittelyn. Lisäksi 100 000 asukasta — hanke ei ole direktiivin 91/271/ETY (4 ja 6 artikla) vaatimusten mukainen. Tilanne vaihteli jäsenvaltioittain. Portugalissa voi- 110. tiin Envireg-aloitteen ansiosta korjata osittain ympäristöä koskevien toimenpiteiden puuttuminen yhteisön tukike- hyksestä 1989—1993. Aloitteen EAKR-rahoitusosuutta on lisätty 13 miljoonalla eculla, jotka ovat peräisin REGEN-aloitteen määrärahojen siirrosta. Tämän ansiosta hankkeita voitiin lisätä. Komissio vähensi Kreikan Envireg-aloitteen tuki- 111. kelpoisia määriä 22 miljoonalla eculla (15,7 prosenttia) ja sen myötä EAKR:n yhteisrahoitusta 15 miljoonalla eculla (16 prosenttia) alkuperäiseen suunnitelmaan verrattuna. Tämä johtui ohjelmaan kuuluvan, jätevesien puhdistamis- ta koskevan toimenpiteen 1 — johon oli myönnetty 61 prosenttia määrärahoista — huonosta täytäntöönpa- nosta. Itse asiassa tähän toimenpiteeseen alun perin kuu- luviksi suunnitelluista yhteensä sadasta hankkeesta 32 jouduttiin hylkäämään. Lisäksi 68:sta jäljelle jääneestä hankkeesta 40:n toteuttamisessa oli vaikeuksia, joten niitä ei voitu saattaa päätökseen Envireg-ohjelman puit- (30) Komission tiedonanto 90/C115/03 jäsenvaltioille 9 päivänä toukokuuta 1990. teissa. Kreikka pyysi niiden sisällyttämistä uuteen yhtei- sön tukikehykseen 1994—1999. 112. Korsikan ohjelman Envireg-Stride tukikelpoiset kokonaiskustannukset vähenivät 6,3 miljoonaa ecua (14,5 prosenttia), kun taas EAKR:n yhteisrahoitus kasvoi 1,8 miljoonalla eculla (13,8 prosenttia). Tämä summa johtuu Korsikan-Sardinian Interreg-toimintaohjelman käyttämättömien määrärahojen siirrosta, ja se käytettiin toimenpiteen 2, ”jätevesien puhdistaminen”, rahoittami- seen. Tukikelpoisten kustannusten väheneminen johtuu toimenpiteen 3 ”kiinteiden jätteiden hävittäminen” osit- taisesta epäonnistumisesta, sillä alle 25 prosenttia käytet- tävissä olleista määrärahoista on käytetty. Tällä on ollut oma vaikutuksensa jätevedenpuhdistamoista peräisin ole- van lietteen käsittelyyn ja hävittämiseen. Teknisen avun verkosto ”Ambiente e Regione” (AMBER) 113. Yksi Envireg-aloitteen uudistavista piirteistä oli taitotiedon kehittäminen ja tiedonvaihto teknisen avun AMBER-verkoston (jolle myönnettiin kolmen vuoden aikana kaikkiaan 1 006 573 ecua) kautta rahoitetuilla aloilla. Verkoston tarkoituksena oli jakaa pyydettäessä hankkeisiin liittyvää teknistä asiantuntemusta ohjelmien toteuttajille, vastuuhenkilöille edistää tietojen, kokemusten ja taitotiedon vaihtoa hank- keeseen osallistuvien hallintoelinten kesken ja avustaa komissiota erityisesti yhteisöaloitteen seurannassa. Puh- distamojen osalta verkoston tarkoituksena oli antaa tek- nistä tukea taitotiedon kehittämiseen jätevedenpuhdista- mojen suunnittelussa ja ylläpidossa. ja rakennushankkeiden 114. Teknisen avun AMBER-verkoston analyysiä pi- dettiin tärkeänä, koska tilintarkastustuomioistuin oli havainnut aiemmin, että monet jätevedenpuhdistamot eivät ole toiminnassa etenkään tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla, ja komissio on sitoutunut seuraamaan tätä ongel- maa tulevaisuudessa (32). Komissio 115. teki kesäkuussa 1991 sopimuksen erään suunnittelutoimiston kanssa tämän teknisen avun verkoston perustamisesta. Ensimmäinen sopimus allekir- joitettiin vuodeksi. Sen jälkeen sopimus uusittiin kolme kertaa 20. päivään joulukuuta 1994 asti. 116. On kuitenkin todettava, että asiantuntemusta koskevia pyyntöjä ei ole käytännössä esitetty: ainoastaan 9 000 ecua käytettiin tähän tarkoitukseen. Tämän taus- talla on useita syitä, joista tärkein on se, että ne kaksi jäsenvaltiota (Espanja ja Italia), joilla oli suurimmat Envi- reg-ohjelmat (noin 60 prosenttia kokonaismääristä), eivät käyttäneet verkostoa. Lisäksi tieto verkoston olemassa- olosta oli pääasiassa rajoittunut keskushallinnon tasolle, ja näin ollen paikallisilla viranomaisilla oli hyvin vähän tietoja verkostosta. Koska AMBER-verkoston toimintaan (31) Komission tiedonanto 90/C115/03 jäsenvaltioille 9 päivänä (32) Ympäristöä koskeva erityiskertomus nro 3/92, kohta 3. 15 toukokuuta 1990. sekä komission vastaus (EYVL C 245, 23. 9. 1992). 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/25 ei sisälly palkattujen asiantuntijoiden palkkojen maksami- nen, paikalliset viranomaiset eivät ole olleet halukkaita käyttämään tätä verkostoa. Teknistä apua oli myös saata- vissa jo kansallisesta hallinnosta tai ulkopuolisilta konsul- teilta. ensimmäiselle vaiheelle asetettuun määräaikaan (syyskuu 1994) nähden ja 10 kuukautta toisen vaiheen määräai- kaan (joulukuu 1995) nähden. Arvioinnin kokonaiskus- tannukset olivat 211 887 ecua, ja komission mukaan tämä kertomus antoi jo mitä suurimmassa määrin tietoja Envireg-yhteisöaloitteen kokonaisarviointia varten. 117. Yksi verkoston tehtävistä oli myös tiedotteiden ja käytännön käsikirjojen laatiminen paikallisia viranomai- sia varten, samoin kuin ympäristökysymyksiä koskevien konferenssien ja seminaarityöryhmien järjestäminen. Käsi- kirjojen levittämisessä on myös ollut ongelmia. Niitä alettiin jakaa vasta vuoden 1993 lopussa sellaisille paikal- lisyhteisöille, jotka sijaitsivat yhteisön Envireg-aloitteesta maksettaviin tukiin oikeutetuilla alueilla. Sopimusten teon määräaika oli kuitenkin Envireg-aloitteen osalta tarkal- joulukuuta 1993. Tilintarkastustuomioistuin leen 31. totesi lisäksi, että käsikirjan ”Jätevesien käsittely” yhteensä 5 000 kappaleen painoksesta ainoastaan noin 900 oli jaettu paikallisyhteisöille. 118. Konferenssien järjestämisen avulla oli tarkoitus edistää kokemustenvaihtoa ja taitotiedon siirtoa kannus- tamalla erityisesti eri asianosaisten hallintoelimien kah- denvälistä yhteistyötä. Muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta aloitettua yhteistyötä ei ole jatkettu. Kolmantena verkoston tehtävänä on ollut komis- 119. siolle annettava apu, jota on toteutettu varsinkin tutki- muksin. Niiden aihepiiri on ollut selvästi yhteisön Envi- reg-aloitteen tavoitteita ja teknistä apua koskevaa sopi- musta laajempi. Komissio oli jo ilmoittanut tilintarkastus- tuomioistuimelle ympäristöä koskevassa erityiskertomuk- sessaan (33) aikeestaan laajentaa AMBER-verkoston toi- mintakenttää pelkästään Envireg-yhteisöaloitteesta kaikk- iin rakenteellisiin toimiin liittyviin ympäristönäkökohtiin. Tämä laajentaminen tehtiin ENVIREG-ohjelmiin rajoittu- van sopimuksen pohjalta ilman, että julkaistiin uutta tarjouskilpailua. Envireg-yhteisöaloitteen jälkiarviointi Komissio teki 120. joulukuussa 1993 sopimuksen Envireg-yhteisöaloitteen arvioinnista, johon varatut mää- rärahat olivat 276 500 ecua. Arviointi oli määrä toteuttaa kahdessa vaiheessa, ja se oli tarkoitus saattaa päätökseen joulukuussa 1995. Ensimmäisen vaiheen tärkeimmät pää- määrät olivat asetettujen tavoitteiden ja yhteisölle koitu- neen lisäarvon arviointi sekä analyysi yhteisöaloitteen hallinnollisista menettelyistä ja järjestelmistä edunsaajajä- senvaltioissa. Toinen vaihe koski yhteisöaloitteen toteut- tamisen taloudellisia vaikutuksia. Toinen vaihe oli tarkoi- tus aloittaa vasta, kun komissio oli todennut, että ensim- mäisen vaiheen työt olivat laadultaan tyydyttäviä. 121. Lopullinen kertomus esitettiin komissiolle kuiten- kin vasta lokakuussa 1996, eli se viivästyi 25 kuukautta (33) Vastaukset ympäristöä koskevan erityiskertomuksen nro 3/ 92 kohtiin 3. 13 ja 3. 14 (EYVL C 245, 23. 9. 1992). 122. Tilintarkastustuomioistuin katsoo kuitenkin, että tämä kertomus ei vastaa sopimuksessa arviointia varten määrättyjä ja asetettuja tavoitteita. Erityisesti a) hallinnollisia menettelyjä ja järjestelmiä koskeva ana- lyysi on pelkästään kuvaileva ja eri jäsenvaltioita koskevilta osin laadultaan hyvin vaihteleva b) ohjelmien suunnittelussa ja niiden täytäntöönpanossa käytettyjä menetelmiä ei ole verrattu keskenään eikä hallintorakenteita ole arvioitu tavoitteisiin nähden c) yhteisrahoitettujen ohjelmien tai hankkeiden fyysistä toteutumista ei ole analysoitu, eikä myöskään sellaisia arviointeja ole tehty, joiden avulla voitaisiin mitata näiden vaikutusta sopivien indikaattorien perusteella (Portugalia lukuun ottamatta) d) edellytettyjä budjetti- ja rahoitusanalyysejä ei ole tehty e) Envireg-yhteisöaloitteen vaikutusta sellaisten ympäris- töongelmien ratkaisemiseen, joihin sen toiminta oli painottunut (vesistöjen pilaantuminen, rannikkoaluei- den kunnostaminen jne. ), ei ole riittävästi käsitelty f) minkäänlaista yhteyttä Envireg-yhteisöaloitteen ja ky- seisen alueen talouden ja/tai matkailun kehittämisen välillä ei ole näytetty toteen. Tämän kertomuksen sisältämien tietojen perusteella ei voida tehdä mitään päätelmiä Envireg-yhteisöaloitteen vaikutuksista. Lopuksi on syytä mainita, että tieteellistä arviointikomiteaa ei ole edes perustettu. 123. Tilintarkastustuomioistuin toteaa yhteenvetona Envireg-yhteisöaloitteen tuloksista, että alun perin asete- tut tavoitteet on saavutettu vain osittain. Jätevesien käsit- telyn alalla yhteyttä hankkeiden laadun osalta Envireg- aloitteen ja direktiivin 91/271/ETY välillä — Irlantia lukuun ottamatta — ei ole riittävän tarkasti määritelty, joten on voitu yhteisrahoittaa sellaisia hankkeita, jotka eivät ole tämän direktiivin mukaisia. Samoin ”saastuttaja maksaa” -periaatetta ei ole määritelty jätevedenpuhdistus- hankkeiden osalta, joten teollisuusjätevesien puhdistus- hankkeita on voitu rahoittaa, vaikka ympäristöä pilaa- villa teollisuudenaloilla ei ollut lupaa jätevesipäästöille ja vaikka ne eivät suorittaneet minkäänlaista esikäsittelyä jätevesilleen. Yhteisöaloitteen myöhäinen käynnistyminen on 124. lyhentänyt myös aloitteen täytäntöönpanoaikaa. Tämä ei ole edistänyt sellaisten uusien hankkeiden perustamista, joiden prosentuaalinen osuus on alhainen niihin hankkei- C 191/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 siin verrattuna, joita suunniteltiin ja toteutettiin jo ennen yhteisöaloitteen käynnistymistä. Toimeenpanoa koskevat viivästymiset ovat olleet huomattavat, esimerkiksi Ita- liassa, ja ne ovat johtaneet useiden hankkeiden hylkäämi- seen ja/tai muiden hankkeiden keskeneräisyyteen — kuten Kreikassa — tai siihen, että alkuvaiheen ohjelman sisältä- mät hankkeet ovat pääosin vaihtuneet, kuten Pohjois- Irlannissa. Taitotiedon ja kokemustenvaihdon kehittäminen 125. tiedotuskampanjoin, samoin kuin teknisen avun käyttö, on ollut vähäistä. Life-ohjelma 126. Ympäristöalan rahoitusväline (Life) perustettiin 21 päivänä toukokuuta 1992 annetulla neuvoston asetuk- sella (ETY) N:o 1973/92 (34) ajanjaksoksi 1991—1995. Asetusta muutettiin (EY) N:o 1404/96, jolla perustetaan Life-rahoitusvälineen toi- nen vaihe (1996—1999). Life-rahoitusvälineelle myönnet- tiin 450 miljoonan ecun suuruinen määrärahaosuus jak- soksi 1996—1999. asetuksella neuvoston 127. Life-rahoitusvälineestä rahoitetut hankkeet ovat pääasiassa innovatiivisia, ja niillä pyritään parantamaan ja levittämään erityistä ja teknistä ympäristöalan tietä- mystä jäsenvaltioissa. Yksi tarkastetuista Ranskan Life- hankkeista koski pienen kokeiluluonteisen jätevedenpuh- distamon rakentamista. Sen tavoitteena oli testata edulli- sesti sellaisten taajamien, joiden asukasvastineluku (avl) talousjäteveden puhdistusmenetelmää. on 50—150, Hanke onnistui, ja komission ja jäsenvaltioiden olisi kannattanut hyödyntää sen tuloksia niiden Life-asetuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 kohdassa annet- tujen säännösten mukaisesti, jotka liittyvät innovatiivisia hankkeista saatuja tuloksia koskevien tietojen levittämi- seen. Tilintarkastustuomioistuin on jo maininnut nämä seikat varainhoitovuotta 1994 koskevassa vuosikerto- muksessaan (35). IV LUKU VESIMAKSUT Kuten ensimmäisessä luvussa esitettiin (koh- 128. dat 21—23), yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin täytäntöönpanokustannukset ovat huomatta- vat. Esiin nousee kysymys, miten jäsenvaltiot aikovat hoitaa hallinto-, toiminta- sekä jälleenhankintakustan- nukset (poistokustannukset). Rakentamiskustannukset ra- hoitetaan suurimmaksi osaksi jäsenvaltioiden talousar- vioista ja tarvittaessa yhteisön tuilla. On korostettava, että investointien ohella samankaltaisia investointeja tehdään vesihuoltoon jätevesi-infrastruktuuriin tehtävien (34) EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 1. (35) EYVL C 303, 14. 11. 1995, s. 167. ja kiinteiden jätteiden hävitykseen liittyviin hankkeisiin. Toiminta-, ylläpito-, pääoma- ja jälleenhankintakustan- nusten rahoittaminen on pääasiassa alueellisten, paikallis- ten tai kunnallisten viranomaisten vastuulla. Nämä varat saadaan paikallisella tasolla määrätyistä ja perityistä maksuista, jotka sisältyvät kunnallisveroon tai ”vesilas- kuun”. Vesimaksut 129. Vesimaksut sekä niiden perimistavat ja -perusteet ovat monimutkaiset, ja ne vaihtelevat eri puolilla Euroop- paa. Maksut eroavat jätevesipäästötyypin (36), käyttäjä- ryhmän, maksuperustatyypin ja maksua perivän viraston mukaan. 130. kaksi erillistä tehtävää: Komission tutkimuksen mukaan vesimaksuilla on a) rahoitustehtävä tai -tekijä, joka liittyy kunnallisten jätevedenpuhdistamojen rakennus- ja toimintakustan- nusten rahoittamiseen, ja b) kannustava tehtävä tai tekijä, joka vaikuttaa ympäris- tön pilaantumisen vähentämiseen liittyvään toimin- taan siten, että maksut lopulta pienenevät. Kaikilla EU-mailla on maksujen perintäjärjestelmä, jolla on rahoitustehtävä. Kuitenkin on olemassa suuria eroja siinä, missä määrin maksuista saatavat tulot kattavat kunnallisen jätevesien käsittelyn kustannukset. Edellä mainitun kertomuksen mukaan ajanjaksona 1988—1992 käyttäjämaksut kattoivat suuren osan kustannuksista Tanskassa, Saksassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englannissa ja Walesissa). Maksut ja Espanjan kattoivat suhteellisen vähän Portugalin kustannuksista, kun taas Belgiassa niiden osuus kustan- nusten rahoituksesta oli keskitasoa. Irlannista, Ranskasta, Luxemburgista, Kreikasta ja Italiasta ei ollut tietoja saata- villa tai ne olivat epätäydellisiä. 131. Riittävästi tietoa ei ole saatavilla sen ratkaisemi- seksi, oliko käyttäjämaksut suunniteltu siten, että ne kattaisivat kokonaiskustannukset ja kannustaisivat ympä- ristöä pilaavia toimijoita vähentämään järjestelmän kuor- mitusta. 132. Rahoituksen ja kannustustoimien tehokas yhdis- telmä voidaan saavuttaa, jos maksutariffi määrätään vesi- huollon laadun taloudellisten vaatimusten perusteella. Tämä merkitsee sitä, että järjestelmän toimintakustan- nukset ja kaikki liitännäispalvelut, pääomakustannusten (36) Päästöjen käsittelyssä on käytettävissä kaksi tapaa, joilla jätevettä poistetaan: suorat päästöt ja epäsuorat päästöt. Luokittelu perustuu siihen, käsitelläänkö jätevettä ennen suoraa päästöä purkuvesistöön. Tämä puolestaan ratkaisee sen perustavaa laatua olevan tavan, jolla saastuttavat tekijät tapauksissa voidaan pilaavat ympäristöä. Molemmissa toteuttaa luonteen mukaan. jonkintyyppistä esikäsittelyä päästön 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/27 kuoletukset mukaan lukien, olisi laskutettava käyttäjältä ”saastuttaja maksaa” -periaatteen mukaisesti. Tämä lähestymistapa edellyttää sitä, että jätevedenpuhdistamon suorituskyvyn suunnittelussa otetaan huomioon puhdista- mopalvelujen piiriin kuuluvan taajaman koon lisäksi odo- tettu kannustusvaikutusten aikaansaama kapasiteetin vä- hentyminen. Muuten tuloksena saattaa olla ylikapasi- teetti. 133. On esimerkiksi huolestuttavaa, että näissä hank- keissa ja niiden rahoitusjärjestelyissä ei otettu huomioon kausittaista vaihtelua laitosten toiminnassa. Tästä johtui, että suosituilla matkailualueilla sijaitsevat laitokset eivät kyenneet toimimaan vaaditulla teholla parhaimpana mat- kailukautena. 134. Ei ole selvää, onko järkevät ”saastuttaja maksaa” -periaatteen mukaiset maksujen perimiskäytännöt sovi- tettu riittävästi yhteen EU:n tukien vaikutusten kanssa. Jätevedenpuhdistamojen parannusten pääomakustannuk- set ja vastaavat ylläpitokustannukset ovat niin suuret, että jäsenvaltiot haluavat luonnollisesti pienentää niitä mahdollisimman paljon tai joka tapauksessa saada niille mahdollisimman paljon tukea sekä niiden julkisen sekto- rin talousarvioihin kohdistuvien vaikutusten vähentämi- seksi että suurten vesimaksujen vaikutusten vähentämi- seksi vaalipiireissään. Monissa tilintarkastustuomioistui- men tarkastamissa hankkeissa viranomaisilla ja toimijoilla jo huomattavia vaikeuksia, erityisesti seuraavilla oli aloilla: — pääoman käyttöön asettamisessa (alueen osuus pää- omainvestointien rahoituksesta) — ”poliittisesti” ja ”yhteiskunnallisesti” hyväksyttävien tariffien vahvistamisessa asiakkailleen. Lisäksi kun puhdistamoja yhteisrahoitetaan rakennera- hastoista (ja varsinkin koheesiorahastosta, jossa liitänn- äistulot on yksiselitteisesti otettava huomioon EU:n tuen määrää vahvistettaessa [katso koheesiorahastosta annetun asetuksen 7 artiklan 2 kohta]), poliittiset ja taloudelliset kannustimet ovat sellaiset, että ympäristön pilaantumisen torjunnasta aiheutuvat kustannukset siirretään liian hel- posti saastuttajalta eurooppalaiselle veronmaksajalle. PÄÄTELMÄT 135. Tarkastus osoitti, että komission on vaikea tur- vata vesistöjen pilaantumista torjuvan tehokkaan toimin- taohjelman täytäntöönpano kaikkialla Euroopan unio- nissa. Tarkastuksessa kävi ilmi, että silloin kun direktii- vien noudattamisen edellyttämä toiminta on täysin jäsen- valtioiden ja niiden paikallisten hallintoelinten vastuulla, yhteisön päätösten saattamisessa osaksi kansallista oikeus- järjestystä on edelleen vaikeuksia (ks. kohdat 12—15) ja että on tehtävä vielä paljon sellaisten ohjelmien perusta- miseksi, joita tarvitaan direktiiveissä säädettyjen standar- dien saavuttamiseksi. Ne osoittivat myös, että tiedot, joita tarvitaan arvioitaessa direktiiveissä säädettyjen stan- dardien saavuttamisessa tapahtunutta edistystä ja annet- tujen aikataulujen noudattamista, puuttuvat usein. Tällai- sia ongelmia esiintyy kaikkien kolmen tässä kertomuk- (ks. kohdat sessa käsitellyn direktiivin yhteydessä 16—19). 136. Se, että komissio EU:n puolesta toimiessaan rahoittaa suoraan sellaisten puhdistamoissa tarvittavien laitteiden kustannuksia, joita edellytetään direktiiveissä säädettyjen standardien noudattamiseksi, ei ole tyydyt- tävä ratkaisu. Monetkaan niistä jäteveden käsittelyn parantamiseen tähtäävistä hankkeista, jotka tilintarkas- tustuomioistuin tarkasti, eivät vastanneet direktiiveissä säädettyjä standardeja (ks. kohdat 59—62 ja 74—76). Voimaperäisistä maataloustuotannon menetelmis- 137. tä johtuvan vesien pilaantumisen osuuden vähentämisessä ei ollut myöskään riittävästi edistytty. Ei ole havaitta- vissa, että pahimmasta nitraattien aiheuttamasta ympäri- stön pilaantumisesta vastuussa olevien tuottajien toimin- taa rajoitettaisiin kielloin, toimintaan liittyvin erityismak- suin tai ongelmien ratkaisemiseksi luotujen tehokkaiden kannustimien avulla. Tämä on ongelma, jota ei ole vielä riittävästi käsitelty yhteisen maatalouspolitiikan uudistuk- sen yhteydessä (ks. kohdat 30—36). 138. Tilanne on yhtä epätyydyttävä jätevesilietteen kohdalla. Yhdyskuntajätteen käsittelystä annetun direktii- vin tehokas täytäntöönpano lisää varmasti jätevesilietteen hävittämiseen liittyviä vaikeuksia. Komissio ei kuitenkaan ole vielä selvästi vastannut tähän haasteeseen (ks. kohdat 38—44). sellaisiksi, että 139. ”Saastuttaja maksaa” -periaatteen tehokasta so- veltamista on tarkasteltava lähemmin vesien pilaantumi- sen yhteydessä. Maksut ja verot on periaatteessa määrät- riittävät puhdistamojen tulot tävä pääoma- ja toimintakustannusten kattamiseen, mutta huomioon on otettava myös, että suurimmilla saastutta- jilla on kannustin parantaa toimintaansa niiden verojen ja maksujen vaikutuksen vähentämiseksi, joita ne muutoin joutuisivat maksamaan. Tilintarkastustuomioistuin on huolissaan siitä, että tavallisesti vaadittava hankkeiden tuottamien tulojen huomioonottaminen EU:n rahoituksen suuruutta määritettäessä saattaa olla ristiriidassa ”saas- tuttaja maksaa” -periaatteen kanssa: mahdollisimman suurimääräisen EU:n tuen saamiseksi jäsenvaltioiden vi- ranomaiset saattavat pidättyä sen varmistamisesta, että pääasialliset saastuttajat kantavat oman osuutensa kus- tannuksista ja ottavat vastaan oikeat taloudelliset kannus- timet päästölähteillä tapahtuvan ympäristön pilaantumi- sen vähentämiseksi ja siten julkisten infrastruktuurien taakan keventämiseksi (ks. kohdat 128—134). 140. Komission toiminnan yhteensovittamisessa on parantamisen varaa. Koska pääosastolla XI on päävastuu EU:n ympäristöpolitiikasta ja direktiivin täytäntöönpa- C 191/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 noon liittyvistä toimista, sen on vahvistettava yhteyksiään muihin komission toiminnallisiin pääosastoihin sen var- mistamiseksi, että ne ohjelmat ja hankkeet, joiden toi- meenpanosta ne ovat vastuussa, ovat täysin EU:n ympäri- stötavoitteiden mukaiset (ks. kohta 8). 141. Neuvoston helmikuussa 1993 esittämässä viiden- nessä ympäristöalan toimintaohjelmassa vahvistetaan yh- teisön keskipitkän ja pitkän aikavälin toiminnalle päälin- jat kaikkien sellaisten taloudellisen toiminnan alojen kehittämiseksi, jotka liittyvät ympäristön kestävään ja sen huomioon ottavaan kehitykseen. Toimintaohjelmassa ase- tetaan myös aikataulu ohjelman tavoitteiden toteuttami- selle. Tilintarkastustuomioistuimen tässä kertomuksessa esille tuomat jätevesien puhdistamista koskevat vaikeudet ovat sellaisia, että ne vaarantavat viidennen toiminta- ohjelman tavoitteiden saavuttamisen vuoteen 2000 men- nessä. Komissio ja Euroopan parlamentti ovat myös tietoisia tästä vaarasta, ja ne ovat panneet merkille, ettei vesien pilaantumisen torjunnassa ole edistytty riittävästi. Komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava merkittäviä toimia nykytilanteen parantamiseksi paljon ennen direk- tiiveissä niiden täytäntöönpanolle säädettyjä määräaikoja (ks. kohdat 3, 5, 24—28 ja 51). Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 19. maaliskuuta 1998 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Bernhard FRIEDMANN presidentti 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/29 TEKNINEN LIITE TAULUKKO 1 Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin (91/271/ETY) 4–7 artiklan mukaiset käsittelyvaatimukset Taajaman koko (avl 1 000) Purkuvesistö Vaadittu käsittelytaso Laji Haavoittuvuus 31. 12. 1998 31. 12. 2000 31. 12. 2005 , 2 Kaikki vesistöt Kaikki 2—10 Rannikkovedet Perustaso Suistot Makean veden suistot 10—15 Rannikkovedet Haavoittumiselle vähemmän alttiit Perustaso Haavoittumiselle vähemmän alttiit Kaikki vesistöt Perustaso Asianmukai- nen käsittely Asianmukai- nen käsittely Mekaaninen käsittely Biologinen käsittely Mekaaninen käsittely Biologinen käsittely Kaikki vesistöt. 15 Rannikkovedet Jälkikäsittely Haavoittumiselle alttiit Haavoittumiselle vähemmän alt- tiit (1) Kaikki vesistöt Perustaso Kaikki vesistöt Haavoittumiselle alttiit Jälkikäsittely Mekaaninen käsittely Biologinen käsittely (1) Haavoittumiselle vähemmän alttiita alueita ei voida määrittää, jos päästömäärän avl on suurempi kuin 150 000. Lähde: National Rivers Authority (NRA), lopullinen kertomus 1995, Yhdistynyt kuningaskunta. Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin joidenkin vaatimusten täytäntöönpanoa koskeva aikataulu TAULUKKO 2 Määräaika Vaatimus 30. 6. 1993 31. 12. 1993 30. 6. 1994 1998—2005 Lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten voimaansaattaminen Täytäntöönpano-ohjelman vahvistaminen Haavoittumiselle alttiiden ja vähemmän alttiiden alueiden määrittäminen ja niiden tarkastaminen enintään neljän vuoden välein (5 artikla). (Näitä alueita ei tarvitse määrittää, jos jäsenvaltio päättää soveltaa 5 artiklan 8 kohtaa toteuttamalla jälkikäsittelyn alueellaan kaikille jätevesipäästöille, joiden avl on suurempi kuin 10 000. ) Sen varmistaminen, että keräysjärjestelmiin tulevia jätevesipäästöjä säännel- lään. Täytäntöönpano-ohjelmaa koskevien tietojen toimittaminen komissiolle ja niiden saattaminen ajan tasalle joka toinen vuosi. Sen varmistaminen, että keräysjärjestelmiin tuleva yhdyskuntajätevesi käsi- tellään ennen vesistöön päästämistä vaaditun standardin mukaisesti tietyssä määräajassa. Päästöjen valvonta vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi sekä purkuve- sistöjen tilan valvonta. Lähde: National Rivers Authority (NRA), lopullinen kertomus 1995, Yhdistynyt kuningaskunta. C 191/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 TAULUKKO 3 Nitraattidirektiivin joidenkin säännösten täytäntöönpanoaikataulu Määräaika Vaatimus Joulukuu 1993 Lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten voimaansaattaminen. Yksivuotisen valvontaohjelman käynnistäminen pinta- ja pohjavesien nitraattipitoisuuksien vahvistamiseksi pilaantumisalttiita vyöhykkeitä määri- tettäessä. Ohjelma toteutetaan joka neljäs vuosi nitraattien aiheuttaman pilaantumisen tasosta riippuen. Pilaantumisalttiiden vyöhykkeiden yksilöiminen ja tutkiminen vähintään neljän vuoden välein. (Tätä ei edellytetä silloin, kun jäsenvaltiot ovat päättäneet soveltaa 3 artiklan 5 kohtaa ja toteuttaa toimintaohjelman koko maassa. ) Hyvien maatalouskäytännön ohjeiden laatiminen, jotta voitaisiin määrittää yleinen suojelutaso pilaantumisen ehkäisemiseksi vapaaehtoisesti koko maassa. Pilaantumisalttiilla vyöhykkeillä sovellettavia maatalouskäytäntöjä koske- vien toimintaohjelmien laatiminen (muun muassa karjanlannan käytön rajoittaminen, varastoinnin vähimmäiskapasiteettia koskevat vaatimukset jne. ). Toimintaohjelmia on tarkistettava vähintään neljän vuoden välein. Kaikkia näitä kysymyksiä koskevan kertomuksen laatiminen joka neljäs vuosi. täytäntöönpanon saattaminen pakolliseksi kaikilla Toimintaohjelmien pilaantumisalttiilla vyöhykkeillä tai osassa pilaantumisalttiita vyöhykkeitä. Joulukuu 1995 Kesäkuu 1996 Joulukuu 1999 Lähde: National Rivers Authority (NRA), lopullinen kertomus 1995, Yhdistynyt kuningaskunta. TAULUKKO 4 Lietedirektiivin joidenkin säännösten täytäntöönpano Määräaika Vaatimus Elokuu 1989 Jäsenvaltioiden on täytynyt panna täytäntöön direktiivit ja kaikki hallinnol- liset ja lainsäädännölliset menettelyt sekä ohjeet tämän direktiivin täytän- töönpanon helpottamiseksi. i) ii) iii) jäsenvaltioiden on laadittava komissiolle kertomus direktiivien täytän- töönpanosta jäsenvaltioiden on pidettävä yksityiskohtaisia rekistereitä tuotetun liet- teen määristä, koostumuksesta ja ominaisuuksista jäsenvaltioiden on pidettävä rekistereitä, joisssa on viljelijöiden nimet ja osoitteet sekä tiedot maanviljelyssä lannoitteena käytetyistä lietemää- ristä. Lähde: National Rivers Authority (NRA), lopullinen kertomus 1995, Yhdistynyt kuningaskunta. 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/31 TAULUKKO 5 Direktiiveissä vahvistetut kertomusten laadintaa koskevat vaatimukset Direktiivi Kertomuksen laativa toimielin Kertomuksen laadintaväli Ensimmäisen kertomuksen päivämäärä Ajanjakso Pintavesi (75/44/ETY) Komissio kansallisen keskustoimiston välityk- sellä 12 kuukauden välein ennen seuraavan vuo- den 1 päivää lokakuuta yksi vuosi Näytteenotto ja analy- sointi (79/869/ETY) Komissio 3 vuoden välein 9 kuukautta ennen me- neillään olevan ajanjak- son päättymistä 1993—1995 Uimavesi (76/160/ETY) Komissio säännöllisin väliajoin 4 vuotta ilmoituksesta uintikausi Vaaralliset aineet (76/464/ETY) Komissio 5 vuoden välein 4 vuotta ilmoituksesta Elohopea (82/176/ETY) Komissio 5 vuoden välein 4 vuotta ilmoituksesta Elohopea (84/156/ETY) Komissio 5 vuoden välein 4 vuotta ilmoituksesta Kadmium (83/513/ETY) Komissio 5 vuoden välein 4 vuotta ilmoituksesta Heksakloorisyklohek- saani (84/491/ETY) Hiilitetrakloridi (86/280/ETY) Komissio 5 vuoden välein 4 vuotta ilmoituksesta Komissio 5 vuoden välein 4 vuotta ilmoituksesta Aldriini (89/34/ETY) Komissio 5 vuoden välein 4 vuotta ilmoituksesta viisi vuotta (1980/1985/1990/1995) viisi vuotta (1980/1985/1990/1995) viisi vuotta (1980/1985/1990/1995) viisi vuotta (1980/1985/1990/1995) viisi vuotta (1980/1985/1990/1995) viisi vuotta (1980/1985/1990/1995) viisi vuotta (1980/1985/1990/1995) viisi vuotta (1980/1985/1990/1995) Dikloorietaani (90/415/ETY) Makeiden vesien kalat (78/659/ETY) Komissio 5 vuoden välein 4 vuotta ilmoituksesta Komissio säännöllisin väliajoin 5 vuotta täytäntöönpa- non jälkeen (ennen 1. 10. 1995) yksi vuosi Tiedonvaihto (77/795/ETY ja 86/574/ETY) Komissio kansallisen keskustoimiston välityk- sellä 12 kuukauden välein ennen seuraavan vuo- den lokakuun 1. päivää yksi vuosi Päätös kyselylomak- keista vesialaa koskevia direktiivejä varten (92/446/ETY) Komissio direktiivien mukaisesti direktiivien mukaisesti direktiivien mukaisesti Pohjavesi (80/68/ETY) Komissio pyydettäessä pyydettäessä kolme vuotta (1993/1994/1995) Juomavesi (80/778/ETY) Komissio ei määritelty 15 päivän kuluessa ei määritelty Yhdyskuntajätevesien käsittely (91/271/ETY) Komissio pyydettäessä 6 kuukauden kuluessa pyynnöstä yksi vuosi C 191/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 Direktiivi Kertomuksen laativa toimielin Kertomuksen laadintaväli Ensimmäisen kertomuksen päivämäärä Ajanjakso Nitraatit (91/676/ETY) Komissio neljän vuoden ajanjakso 4 vuotta ilmoituksesta neljä vuotta Simpukat (79/923/ETY) Komissio säännöllisin väliajoin 6 vuotta täytäntöönpa- non jälkeen (ennen 1. 10. 1995) yksi vuosi Kaatopaikkoja koskeva ehdotus (KOM(93) 275) Uimavettä koskeva eh- dotus (KOM(93) 680) Ekologista laatua koskeva ehdotus (KOM(93) 680) Titaanidioksidi (82/883/ETY) Komissio 3 vuoden välein 3 vuotta täytäntöönpa- non jälkeen kolme vuotta Komissio vuosittain 31. 12. 1996 yksi vuosi Komissio 3 vuoden välein 9 kuukautta kyseisen ajanjakson päättymi- sestä kolme vuotta (1999/2000/2001) Komissio ei määritelty 1981 ja 1986 yksi vuosi (1981) Lähde: ECT/IW Project Report. Viite: PO 1/95, 12. 7. 1995. Jätevedenkäsittelyjärjestelmien lukumäärä mitoituskapasiteettiryhmittäin EU:n jäsenvaltioissa (1994) TAULUKKO 6 Jäsenvaltio Belgia Tanska Ranska Saksa (1) (2) Kreikka Irlanti Italia (2) Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja , 5 264 1 600 8 502 7 199 521 4 071 58 92 263 Yhdistynyt kuningaskunta 6 598 Prosenttiosuus (3) 81,9 Jätevedenkäsittelyjärjestelmien kapasiteetti (× 1 000 avl) 5—15 15—50 50—100 100—200 200—500. 500 Yhteensä 49 183 808 716 27 385 6 112 30 395 7,6 50 53 804 772 25 12 441 3 127 24 493 7,9 13 26 143 90 8 1 4 66 3 3 281 102 1,3 9 8 69 1 1 36 108 4 2 35 64 1 1 24 82 1,3 1 7 2 1 3 1 19 389 1 873 10 368 9 941 (1) 170 562 5 069 73 460 324 3 281 7 797 40 307 (1) Tiedot koskevat entistä Länsi-Saksaa, lukuun ottamatta kokonaismäärää, johon sisältyy entisen Itä-Saksan 1 100 jätevedenkäsittelyjärjestelmää. (2) Muutos jätevedenkäsittelyjärjestelmien kapasiteettiluokkaan, kun asukasvastineluku on 10 000 avl. (3) Ei sisällä tietoja, jotka kattavat enemmän kuin yhden jätevedenkäsittelyjärjestelmien kapasiteettiluokan, paitsi Saksan osalta. Lähde: Lopullinen kertomus komission pääosastolle XI B1: The comparability of quantitative data on waste water collection and treatment (European Water Pollution Control Association, huhtikuu 1995). 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/33 TAULUKKO 7 Jätevedenpuhdistamopalvelujen piirissä oleva väestö EU:n jäsenvaltioissa Kokonaisväestö Jätevedenpuhdistamopalvelujen piirissä oleva väestö prosentteina Jätevedenpuhdis- tusjärjestelmien määrä prosent- teina (5) EUROSTAT (1992) EWPCA (1984) (1) Sobemap (1990) (2) OECD (1991) EUROSTAT (3) WRC (1994) (4) WHO (1990) 1991 1981—1983 1988 1980-luvun loppu 1989—1990 1987—1993 1990 milj. 9,9 5,1 56,9 79,7 10,2 3,5 57,7 0,4 9,9 39,0 15,0 57,5 % 24 92 59 80 26 35 , 100 82 % 35 98 50 90 62 10 41 60 83 8 47 90 84 % 98 52 90 60 48 89 84 % 25 98 68 86 91 62 10 44 61 90 21 50 93 87 % 28 92 50 83 90 58 34 45 60 87 20 59 88 85 % 45 95 40 100 18 70 — 92 45 26 85 100 MAA Lähde: Viitevuosi Belgia Tanska Ranska (6) Saksa (entinen Länsi- ja Itä-Saksa) Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Portugali Espanja Alankomaat Yhdistynyt kuningaskunta EU yhteensä 344,8 68,9 % 66,5 % (1) EWPCA: European Water Pollution Control Association. (2) Ote Morse et al. (1993), Sobemapin mukaan (1990). (3) EUROSTATin tämän tutkimuksen kuluessa antamat tiedot. (4) WRC: Water Research Center. (5) Viitetiedoista ei käy ilmi, koskevatko tiedot koko väestöä, kerätyn jäteveden prosenttiosuutta vai keräysjärjestelmien prosenttiosuutta. (6) Jätevedenpuhdistamopalvelujen piirissä olevaa väestöä koskevat tiedot, jotka eivät todennäköisesti ole vertailukelpoisia muiden maiden kanssa. Lähde: The European Water Pollution Control Association (huhtikuu 1995). C 191/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 TAULUKKO 8 Keräysjärjestelmien piirissä oleva väestö EU:n jäsenvaltioissa Kokonaisväestö Keräysjärjestelmien piirissä oleva väestö prosentteina EUROSTAT (1992) EWPCA (1982) (1) WHO (2) (1989) Sobemap (1990) EUROSTAT (3) WRC (1994) (4) 1991 milj. 9,9 5,1 56,9 79,7 10,2 3,5 57,7 0,4 9,9 39,0 15,0 57,5 1981—1983 1988—1989 1988 1989—1990 1987—1993 % 55 98 92 90 — — 56 — — 90 100 95 %. 70 83 85 94. 42 66 — 97 41 68 90 98 % 70 98 70 93 70 40 66 80 69 6 8 29 96 % — 99 87 93 76 — 66 — 90 — — 95 96 % 70 93 65 89 92 77 67 75 97 52 70 97 96 Lähde: Viitevuosi Belgia Tanska Ranska MAA Saksa yhteensä entinen Länsi-Saksa entinen Itä-Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Portugali Espanja Alankomaat Yhdistynyt kuningaskunta EU yhteensä 344,8 (1) EWPCA: European Water Pollution Control Association. (2) Kaupunki- ja maaseutuväestön painotettu keskiarvo. (3) EUROSTATin tämän tutkimuksen kuluessa antamat tiedot. (4) WRC: Water Research Center. Lähde: The European Water Pollution Control Association (huhtikuu 1995). Lietteen tuotanto (hävitetyn lietemäärän mukaan) kussakin EU:n jäsenvaltiossa. Tilanne vuositasolla ja (jätevedenpuhdistamon vaikutusalueella olevaa) asukasta kohden (WRC, 1994) TAULUKKO 9 Jäsenvaltio Belgia Tanska Ranska Saksa Kreikka (1) Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali (1) Espanja Yhdistynyt kuningaskunta Yhteensä Hävitetty liete t. v. -1 (2) 59 200 170 300 852 000 2 681 200 48 200 36 700 816 000 7 900 322 900 25 000 350 000 1 107 000 6 476 400 (1) Enimmäisarvio. (2) Hävitetyn lietteen määrä vuodessa (tonnia). Lähde: EWPCAn kertomus komissiolle huhtikuussa 1995. (%) (1) (3) (13) (42) (, 1) (, 1) (13) (, 1) (5) (, 1) (5) (17) (100) 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/35 KOMISSION VASTAUKSET I LUKU DIREKTIIVIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO saadaan tarvittavat tiedot, jotta indikaattoreita voidaan ja niiden vaikutusten käyttää ohjelmien seurannassa arvioinnissa. Direktiivien saattaminen osaksi kansallista oikeusjärjestystä 12. -13. -14. Komissio antoi kertomuksen nitraattidirek- tiivin täytäntöönpanosta 1. 10. 1997. Vain neljän jäsenval- tion (DK, F, L, E) katsotaan täyttäneen täytäntöönpa- novelvoitteensa. Kertomuksessa annetaan tilastotietoja hyviä maatalouskäytäntöjä ja herkille alueille tarkoitet- tuja toimintaohjelmia koskevien velvoitteiden noudatta- misesta ja huomautetaan, että useimpia jäsenvaltioita vastaan on aloitettu direktiivin täytäntöönpanovelvolli- suuden rikkomisesta johtuva menettely. Komissio laatii parhaillaan vuonna 1999 julkaistavaa kertomusta yhdyskuntajätevesidirektiivin täytäntöönpa- nosta. Rikkomisesta johtuva menettely oli käynnissä kuutta jäsenvaltiota (Itävalta, Belgia, Saksa, Italia, Portu- gali ja Espanja) vastaan marraskuussa 1997. Yhteisön tuomioistuin katsoi jo vuonna 1996, että kolme jäsenval- tiota (Kreikka, Saksa ja Italia) ei ole noudattanut velvolli- suuttaan saattaa direktiivejä osaksi kansallista lainsää- däntöään. Jäsenvaltioiden laatimat kertomukset Komissio oli saanut marraskuuhun 1997 mennessä 17. yhdeltätoista jäsenvaltiolta ilmoituksen yhdyskuntajäteve- sidirektiivin täytäntöönpano-ohjelmasta. Belgian (Vallo- nian alueen osalta), Kreikan, Italian ja Portugalin ilmoi- tukset puuttuivat vielä. Kaikkien jäsenvaltioiden (myös kolmen uuden jäsenval- tion) teollisuuden jätevesipäästöjä koskevien säännösten vertailu on valmistunut, tosin myöhästyneenä, koska jot- kin jäsenvaltiot viivyttelivät direktiivin täytäntöönpanemi- sessa. Vertailun tulokset ovat nyt arvioitavina, ja komis- sio antaa niistä 13 artiklan 3 kohdan mukaisen kerto- muksen vuoden 1998 aikana. 20. -22. Lakisääteisestä velvoitteesta sisällyttää mää- räindikaattoreita ohjelma-asiakirjoihin ja seurata edistystä tavoitteiden saavuttamisessa voidaan todeta, että jokai- sessa ohjelma-asiakirjassa tosiaankin on esitetty lukuisia ympäristöindikaattoreita. Seurantakomiteoiden tehtävänä on huolehtia siitä, että kaikista asianomaisista lähteistä Indikaattoritietokanta kehitettiin ennen neuvottelujen aloittamista jäsenvaltioiden ja komission apuvälineeksi ja ohjelma-asiakirjoihin sisällytettävien indikaattorien löytä- miseksi. Tietokantaa ei ollut tarkoitettu indikaattorien jatkuvaan seurantaan, ja seurantakomiteat ylläpitivät sitä soveltuviksi katsomiensa tietolähteiden avulla. Tieto- kannan tarkoituksena oli tarjota yleistä taustatietoa tavoitteen 1 alueiden tilanteesta lähinnä kansallisten tilas- tokeskusten keräämien tilastojen perusteella. On toki myönnettävä, että tietokannassa olevat tiedot eivät olleet tarpeeksi laajoja. Tämä johtuu kuitenkin siitä, että alueellista ympäristötietoa ei ollut saatavilla tar- peeksi, kun tietokantaa koottiin. Sitä paitsi tietokanta koski vain tavoitteen 1 kelpoisuusvaatimukset täyttäviä alueita, koska sillä tasolla (NUTS III), jolla tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueet kelpuutetaan, kerätään yleensä varsin vähän ympäristötietoa. Tietokannan kokoamisen jälkeen alueellisten ympäristö- tietojen saatavuutta on merkittävästi parannettu muun muassa myöntämällä jäsenvaltioille taloudellista tukea tietojen keräämistä varten. Näin saadaan parempi tieto- kanta, jonka avulla voidaan vaikuttaa seuraavan vaiheen ohjelma-asiakirjoissa käytettäviin indikaattoreihin. Annetussa määräajassa saavutettu edistys Yhdyskuntajätevesiä koskeva direktiivi 24. -28. Määrälliset tavoitteet eivät vielä olleet täysin selvillä, kun yhdyskuntajätevesidirektiivi annettiin. Tie- toja on kerätty ja tilastojen laatiminen on käynnissä. Tulosten odotetaan olevan käytettävissä vuoden 1998 kuluessa. 26. Komissio teki ehdotuksen yhdyskuntajätevesidirek- tiiviksi ja neuvosto hyväksyi sen. Tärkeimpiä syitä tähän oli se, että jäteveden puhdistuksen piirissä olevan väestön osuus koko väestöstä vaihtelee taajaman mukaan. Ensi vaiheessa jäsenvaltioiden on arvioitava tilanne ja laadittava täytäntöönpano-ohjelma, ja sen jäl- keen niiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet. Niinpä koko yhteisön alueelle rakennettavien vedenpuh- distamoiden määrä ei ollut tiedossa, kun direktiivi annet- tiin, semminkin kun kysymys siitä, pitäisikö usealle taaja- suuresti C 191/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 jokaiselle malle rakentaa yhteinen puhdistamo vai omansa, voidaan ratkaista vasta tapauskohtaisen arvion perusteella. Komission kertomuksessa vuodelta 1998 (vrt. vastaukset kohtiin 12. —14. ) esitetään kuitenkin yleiskat- saus myös puhdistamoiden lukumäärään. 28. Komissio on tietoinen siitä, että eräät jäsenvaltiot näyttävät olevan jäljessä direktiivin täytäntöönpanoa kos- kevien velvoitteidensa täyttämisessä, ja muutamat niistä eivät ole edes muodollisesti saattaneet sitä osaksi kansal- lista lainsäädäntöään. (vrt. kohdat 12. —14. ). Komissio katsoo kuitenkin neuvoston hyväksymät määräajat riittä- viksi tavoitteiden saavuttamisen kannalta eikä aio näillä näkymin ehdottaa muutoksia. Komissio katsoo jäsenval- tioiden olevan kanssaan samalla kannalla, koska yksikään jäsenvaltio ei ole virallisesti ehdottanut aikataulun muut- tamista. Komissio toteuttaa päättäväisesti perustamissopi- muksen 171 artiklan mukaiset ja muut tarvittavat rikko- misesta johtuvat menettelyt niitä jäsenvaltioita kohtaan, jotka eivät noudata direktiivin säännöksiä. Nitraattidirektiivi 33. Komissiolle on ilmoitettu, että monet kyseisen alueen muistakin sikalan pitäjistä ovat kiinnostuneita vedenpuhdistamon rakentamisesta, mutta laitoksen ra- kennuskustannukset ovat yksittäiselle kasvattajalle hyvin suuret. Osuuskunta ja alueviranomaiset kannustavat sika- lan pitäjiä muodostamaan ryhmittymiä, joilla on parem- mat mahdollisuudet rahoittaa puhdistamoiden rakenta- mista. Asia edistyy kuitenkin hitaasti. 34. Kohdan viimeisessä virkkeessä viitataan orgaanis- ten jätteiden käyttöön muun muassa maanparannustar- koituksiin. On totta, että paikallisten erojen vuoksi tilas- totietoja voidaan tulkita väärin. Direktiivin liitteessä III olevan 1 kohdan 3 alakohdassa vaaditaan kuitenkin selkeästi tasapainon säilyttämistä viljelykasvien typen tar- peen ja niiden saaman typen määrän välillä. 35. EAKR on poikkeuksellisesti yhteisrahoittanut koe- hankkeita Bretagnessa. On ensisijaisesti jäsenvaltioiden asia toteuttaa hankkeet ja valvoa, että niissä noudatetaan yhteisön lainsäädäntöä. 36. -37. Niin valitettavaa kuin Bretagnen maataloudes- ta aiheutuva ympäristön pilaantuminen onkin yhteisön ympäristöpolitiikan kannalta, julkinen tuki, jonka maan hallitus tai jokin julkisyhteisö myöntää tilanteen paranta- miseksi, katsotaan valtiontueksi. Näin ollen tuen myöntä- minen maatiloille, jotta ne pystyisivät noudattamaan oikeudellisia velvoitteitaan, on lainvastaista, koska se rikkoo ”saastuttaja maksaa” -periaatetta ja saattaa näin ollen aiheuttaa kilpailun vääristymistä. Siksi komissio ei voi harjoittaa yhteisön ympäristö- ja kilpailupolitiikan periaatteiden vastaista aluepolitiikkaa ympäristönsuojelun varjolla. Tavoitteen 2 seuraavan ohjelmakauden (1997—1999) suuntaviivoissa komissio on ilmoittanut jäsenvaltioille haluavansa lisätä ympäristönsuojelun osuutta. Lienee kui- tenkin selvää, että rakennerahastot eivät voi yksin rat- kaista yhdenkään alueen kaikkia ympäristöongelmia. Lietedirektiivi Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet kiristä- 40. vänsä lähiaikoina käsitellyn lietteen maanviljelyskäyttöä koskevia rajoituksia. Vuonna 1996 Portugalin viranomaiset hyväksyivät yhdys- kuntajätettä koskevan strategisen suunnitelman (ns. PERSU-suunnitelma), jonka toteuduttua 95 prosenttia maan väestöstä on yhteisön direktiivien mukaisen jäteve- denpuhdistusjärjestelmän piirissä. Useita suunnitelmaan liittyviä hankkeita on käynnistetty ja joitakin on jo saatu päätökseen. Sitä mukaa kun puhdistamoja otetaan käyttöön, Portuga- lin viranomaiset sulkevat alueen valvomattomia kaato- paikkoja. Noin 20 tällaista kaatopaikkaa on jo poistettu käytöstä. 41. Ongelmat on ratkaistu seuraavasti: komissio hyväksyi elokuussa 1995 koheesiorahaston lisätuen myöntämisen hankkeille, joita alustava päätös ei koske- nut. Uudessa päätöksessä määrätään lietteen käsittelyn lisäämiseksi maksettavasta tuesta. Elohopean poistami- seksi suunnitellaan lietteen jälkikäsittelyä. Ohjelmamuu- toksen vuoksi tukea lisättiin huomattavasti 5 miljoonasta ecusta 11,1 miljoonaan ecuun. 44. Komission tekemien tutkimusten tulokset on toi- mitettu pysyville edustustoille ja eri ministeriöille tai niiden yhteyshenkilöille. Jäsenvaltiot eivät ehkä kuiten- kaan kaikissa tapauksissa ole riittävän tehokkaasti toimit- taneet tietoja edelleen niitä tarvitseville. II LUKU EUROOPAN UNIONIN MENOT VEDEN LAADUN PARANTAMISEEN Talousarvion toteuttaminen 46. Rakennerahastojen ohjelmien luonteen vuoksi on selvää, että komissio voi antaa säännöllisesti tietoja vain hyväksymistään hanke- ja toimenpidekokonaisuuksista 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/37 eikä esimerkiksi jäsenvaltioiden hyväksymistä yksittäisistä hankkeista. Monessa tapauksessa veden laadun paranta- mistoimet on sisällytetty yleisiin ympäristötavoitteisiin. Tämä käy ilmi vuosikertomusten ympäristöosuuksista. Rakennerahastojen seitsemännessä vuosikertomuksessa (1995) kiinnitettiin kuitenkin erityistä huomiota ympäris- tökysymyksiin. Siinä esitettiin yhteisön tuen jakautuminen suoriin ympäristöinvestointeihin, kuten vesien suojeluun tähtääviin investointeihin. Kertomuksessa mainittiin myös lukuisia esimerkkejä ohjelmien ympäristönäkökohdista. Ympäristötietojen järjestelmällisemmän esittämisen on estänyt se, että painopiste on siirtynyt yhä enemmän ympäristönäkökohtien sisällyttämiseen kaikkiin tavoittei- siin erityisesti tavoitteen 2 ohjelmissa. 50. Pohjois-Irlannin maaseudun kehittämistä koske- vasta toimintaohjelmasta voidaan todeta, että rakennera- hastojen hajautetun rakenteen vuoksi komissiolla ei ole yksityiskohtaisia tietoja yksittäisistä hankkeista. Maini- tussa tapauksessa yksittäisten maatilojen investoinnit hyväksyy asianomainen jäsenvaltio, joka valvoo hankkei- den toteutusta hallinnollisilla ja paikalla tehtävillä tarkas- tuksilla. Tietojen puutteellisuus 52. Yhteisön lainsäädännössä käytettävät vesialan kä- sitteet määritellään vesipolitiikan kehysdirektiiviehdotuk- sessa (komission ehdotus KOM(97) 49, annettu 26. hel- mikuuta 1997, ja muutettu ehdotus KOM(97) 614, annettu 26. marraskuuta 1997). 53. Ks. kohta 46. Yksityiskohtaisten tietojen puuttuminen 54. -55. Ympäristönsuojeluun käytettyjen määräraho- jen osuus esitetään rakennerahastoille ominaisen koko- naisvaltaisen lähestymistavan mukaisesti yhteissummana. Komission kertomuksissa pyritään antamaan kokonais- kuva rahastojen toiminnasta. Yksittäisiä alueita koskevat yksityiskohtaiset tiedot ovat saatavissa kyseisiä alueita koskevista julkistetuista ohjelmista. Se, missä määrin ympäristötoimia on sisällytetty ohjel- miin, vaihtelee jäsenvaltion ja tavoitteen mukaan. Esimer- kiksi Alankomaita koskevaan yhteisön tukikehykseen sisältyy tavoitteen 1 kohdalla erityistoimi ”vesiensuo- jelu”. Sen sijaan esimerkiksi Portugalin ja Belgian tukikehyk- sissä mainitaan ”ympäristötoimet”, mutta ei eritellä vesiensuojelutoimia. Perusinfrastruktuuriin, kuten veden keräämiseen ja jakeluun, liittyvien investointien yhteisra- hoitus ei ole kuulunut tavoitteen 2 tärkeimpiin tehtäviin, ja siksi se on perusteltava erikseen alueellisilla kehitystar- peilla. Muutkin kuin nimenomaan ympäristöä koskevat hank- keet ovat toki tärkeitä. On kuitenkin mahdotonta osoit- taa tällaisten hankkeiden hyödyllisten ympäristövaikutus- ten osuutta kokonaisuudesta, koska vaikutuksia ei yksi- löidä hankkeita koskevissa ohjelmissa. Vuoden 1994 yhteisön tukikehyksiin sisältyy arvio vuo- sien 1989—1993 tukikehyksistä rahoitetuista ympäris- töinvestoinneista. Ohjelmien arvioissa ei kuitenkaan voida käsitellä yksittäisiä toimia (kuten ”jäteveden puh- distus”) vaan laajoja kokonaisuuksia (esim. ”ympäristö”). Ympäristöasioiden tärkeyden vuoksi komissio on pannut alulle laajan aihekohtaisen arvioinnin rakennerahaston vaikutuksesta ympäristöasioissa. Arviointi kattaa kaikki jäsenvaltiot, ja sen tavoitteena on tuottaa tietoa tulevien ohjelmien suunnittelun tueksi. Arvioinnin on määrä val- mistua vuoden 1998 aikana. tekniseen apuun Komissio on rahoittanut liittyvien koheesiorahaston toimien yhteydessä yksityisen konsultin tekemää tutkimusta, jonka tarkoituksena on selvittää direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpanon edistymistä ko- heesiomaissa. 56. Komissio kiinnittää jatkuvasti huomiota tilastotie- tojen yhdenmukaistamiseen. Tilastojen väliset erot johtu- vat eri ohjelmien sisällön ja muodon erilaisuudesta. Tässä vaiheessa ohjelmien ympäristötietoja voidaan yhdenmu- kaistaa vain osaksi. Jo käsitteen ”ympäristö” määritel- mässä on suuria eroja eri jäsenvaltioiden ja alueiden ohjelmien välillä. Voimistuva suuntaus ympäristöasioiden sisällyttämiseen myös muihin toimenpiteisiin, mikä on epäilemättä muuten myönteinen ilmiö, vaikeuttaa entises- tään ympäristötoimien selkeää yksilöimistä. III LUKU HANKKEIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANON TARKASTUS Yhdenmukaisuus yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin kanssa 57. Rakennerahastoasetusten mukaan on kiistatto- masti jäsenvaltioiden asia varmistaa, että yhteisön osara- hoituksella toteutetut toimenpiteet ovat yhdenmukaiset yhteisön ympäristöpolitiikan kanssa. Neuvoston asetuk- sen N:o 4253/88 23 artiklan 2 kohdan mukaan komissio voi tehdä tarkastuksia paikalla. Jos tarkastuksissa havai- taan, että väärinkäytöksiä on tapahtunut, komissio toteuttaa tilanteen korjaamiseksi tarvittavat toimenpiteet soveltaen tarpeen mukaan mainitun asetuksen 24 artiklan säännöksiä. C 191/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 järjestelyistä neuvoston asetuksen Yksityiskohtaisista (ETY) N:o 4253/88 soveltamiseksi jäsenvaltioiden suorit- taman rakennerahastojen yhteisrahoittamien toimien va- rainhoidon valvonnan osalta 15 päivänä lokakuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2064/97 ansiosta niin yhteisön ympäristölainsäädännön kuin kaikkien mui- denkin yhteisön säännösten noudattamiseen liittyvää varainhoidon valvontaa voidaan tehostaa. Alvielan altaan jätevedenpuhdistamohankkeessa kohee- siorahasto rahoittaa vain parannustöitä (hankkeen kol- mas vaihe). Heinäkuussa 1993 annetussa tukipäätöksessä ilmaistiin selkeästi, että Portugalin viranomaisten on huo- lehdittava direktiivin laatuvaatimusten täyttämisestä. Ko- missio tarkastaa kohteen ennen tuen jäännöserän maksa- mista. 59. Määräaika useimpien ohjelmakaudella 1989— 1993 toteutettujen ohjelmien määrärahasitoumusten teke- miselle oli 31. 12. 1993. Kun otetaan huomioon yhdyskun- tajätevesidirektiivin täytäntöönpanoaikataulu (30. 6. 1993 lainsäädännön voimaantulolle ja 31. 12. 1993 jäsenvaltioi- den täytäntöönpano-ohjelmien laatimiselle), lienee koh- tuullista, että jo aikaisemmin käynnistettyjä hankkeita ei enää voitu muuttaa direktiivin mukaisten uusien vaatimusten huomioonottamiseksi. joitakin a) Jäsenvaltion antamien tietojen mukaan La Coruñan esikäsittelylaitosta laajennetaan direktiivin 91/271/ ETY säännösten mukaiseksi. Suunniteltu laajennus maksaa viisi miljardia pesetaa. b) Funchalin jätevedenpuhdistamossa Madeiralla käsitel- lään nykyisin vain 70 prosenttia kyseisen taajaman jätevedestä, koska viemäriverkosto ei ole valmistunut ja osa nykyisestä verkostosta ei toimi kunnolla. Fun- chalin kaupunki toteuttaa parhaillaan korjaustöitä, joiden tuloksena verkoston pitäisi alkaa toimia. c) Komissio on tiedustellut asiaa Italian viranomaisilta, jotka vastasivat, että Mola di Barin jätevedenpuhdis- tamon nykyiset päästöt ovat direktiivissä 91/271/ETY säädettyjen standardien mukaiset useimpien pitoi- suuksien osalta. Tämä on nimenomaan Envireg-ohjel- masta rahoitettujen parannustöiden valmistumisen ansiota. Komissio on pyytänyt yksityiskohtaisia tekni- siä tietoja tilanteesta. 61. a) Espanjan antamien tietojen mukaan esikäsittely- laitosta on tarkoitus laajentaa direktiivin 91/271/ ETY säännösten mukaiseksi. b) Alueen jätevedenpuhdistuksessa saavutetaan di- rektiivin vaatimusten mukainen taso, kun kohee- siorahaston yhteisrahoittama hanke ”Nigranin viemäreiden laajennus ja biologisen vedenpuhdis- tamon rakentaminen” valmistuu. Hankkeiden suunnittelun vanhentuneisuus 65. Komissio pyytää Kreikan viranomaisilta tietoja kyseisen jätevedenpuhdistamon tämänhetkisestä toiminta- tehosta. 67. Ks. kohta 59 b). 68. Jäsenvaltion antamien tietojen mukaan Ribeiran kaupungin keräysviemärit ovat riittävän suuret jäte- ja sadevesien poistamiseen. Joissakin keräysviemäreissä poikkeuksellisissa olosuhteissa ilmenneet tekniset ongel- mat eivät näytä vakavasti haittaavan koko viemäriverkos- ton toimintaa. Sadevettä ja teollisuusjätevettä koskevan ongelman huomioonottaminen 69. Keräysmenetelmästä päätettäessä ei voida yleisesti osoittaa, että erilliset sadevesien ja jätevesien keräysjärjes- telmät olisivat parempia tai huonompia kuin sekajärjes- telmät. Valinta on tehtävä tapauskohtaisesti ympäristönä- kökohtien, sää- ja vesiolojen sekä paikallisten olosuhtei- den perusteella. Erillisissä keräysjärjestelmissä sadevesi johdetaan kuitenkin yleensä suoraan vesistöön ilman eri käsittelyä. Direktiivissä ei vaadita, että ns. sekajärjestelmissä (joissa jätevesi ja hulevesi kootaan samaan verkostoon) kerättäi- siin hulevesi, mutta rankkasateista johtuvista tulvista aiheutuvaa vesien pilaantumista on rajoitettava (ks. liite I, A kohta). 70. On totta, että Biguglian kunnallinen viemäriver- kosto ei ole erillisjärjestelmä. Syy siihen on Ranskan viranomaisten mukaan se, että sadeveden keruu- ja käsit- telyjärjestelmän rakentaminen ei tullut kysymykseen tar- vittavien investointien suuruuden vuoksi. Pelkästään val- tatien alla kulkevien viemärien laajennustöiden kustan- nuksiksi arvioitiin 30 miljoonaa Ranskan frangia. c) Ranskan viranomaisten selityksen mukaan Bigug- lian hanke hyväksyttiin jo ennen direktiivin 91/ 271/ETY voimaantuloa. Puhdistamon saattami- seksi direktiivin säännösten mukaiseksi suunnitel- laan laajennustöitä. Envireg-Stride-ohjelman seurantakomitea ehdotti hank- keelle 15. 10. 1993 pidetyssä kokouksessa 0,379 miljoo- nan ecun lisärahoitusta puhdistustoimille. Rahoituksella katetaan erityisesti Korsikalla vuonna 1993 tapahtunei- den tulvien vaatimat lisäpuhdistukset. 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/39 Pitää paikkansa, että Espanjassa käytetään sekajär- 71. jestelmiä, mikä ei kuitenkaan sinänsä aiheuta ongelmia tekniikan kannalta. Kyseiset järjestelmät eivät vaikeuta puhdistamoiden toimintaa, koska niihin voidaan nykyään liittää varastointialtaita tai päälaskuojaan johtavia juok- sutusjärjestelmiä. Tarvittavat investoinnit rahoittaa ko- heesiorahasto. Tilintarkastustuomioistuimen Portugalia koskevat huo- mautukset pitävät paikkansa vain vanhojen ja/tai histo- riallisten kaupunginosien osalta. Uusissa ja uudistetuissa vedenpuhdistusjärjestelmissä yhdyskuntajätevesi ja sade- vesi kerätään erikseen. 73. Vesipolitiikan kehysdirektiiviehdotuksen (komis- sion ehdotus KOM(97) 49, annettu 26. 2. 1997, ja muu- tettu ehdotus KOM(97) 614, annettu 26. 11. 1997) yhtenä tavoitteena on se, että vesihuollon ja jäteveden keräämi- sen ja puhdistamisen sekä muiden vastaavien palveluiden kustannukset katettaisiin kokonaan vesimaksuista. Näin voidaan toteuttaa luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö perustamissopimuksen 130 r artiklassa asetetun tavoitteen mukaisesti. 74. Espanja on ilmoittanut, että aluehallinto pyrkii kaikin keinoin käytännössä soveltamaan ”saastuttaja maksaa” -periaatetta niin, että teollisuuden jätevedet esi- käsiteltäisiin ennen kuin ne johdetaan kunnalliseen ver- kostoon. Komissio aikoo tutkia tapausta yhdessä Espanjan 75. viranomaisten kanssa. 76. Irlannin viranomaiset ovat ilmoittaneet ryhtyvänsä jatkotoimenpiteisiin tilintarkastustuomioistuimen mainit- seman tapauksen johdosta. 77. a) Ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähen- tämisen yhtenäistämiseksi annetussa direktiivissä (IPPC) 96/61/EY säädetään jo riittävistä teolli- suuslaitosten jätevesipäästöjen valvontavaatimuk- sista. Niiden teollisuuslaitosten päästöjä, joihin IPPC-direktiiviä ei sovelleta, käsitellään vesipoli- tiikan kehysdirektiiviehdotuksessa. Komissio muutti direktiiviehdotustaan 26. 11. 1997 seuraa- vasti: — uuteen ehdotukseen sisältyy periaate, jonka mukaan päästöjä on valvottava — ehdotuksessa edellytetään, että Euroopan par- lamentti ja neuvosto antavat direktiivin, jossa asetetaan parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan perustuvat päästöjen raja-arvot kaikille niille päästölähteille, joista yhteisön nykyisessä lainsäädännössä ei vielä säädetä — ehdotuksessa että komissio edellytetään, antaa lähiaikoina alustavat ehdotukset tär- keimpien aineiden päästöjen raja-arvoista (KOM(97) 614). b) Koska sekä IPPC-direktiivissä että ehdotetussa vesipolitiikan kehysdirektiivissä edellytetään en- nakkolupajärjestelmän soveltamista, yhdyskunta- jätevesiverkostojen haltijoiden tai ylläpitäjien on voitava osallistua päätöksentekoon ja saada tie- toa. Hankkeiden kustannukset — arvioidut kustannukset verrattuna todellisiin kustannuksiin ja sitä rahoituksella, Psytalian vedenpuhdistamon rakentaminen aloitet- 79. tiin jatketaan EAKR:n koheesiorahaston rahoituksella. On totta, että alkuperäi- nen kustannusarvio (40,1 miljoonaa ecua) ei ollut realisti- nen, kun otetaan huomioon, että puhdistamo oli tarkoi- tettu Ateenan kokoiselle suurkaupungille. Epärealistinen kustannusarvio johtui Kreikalle noihin aikoihin ominai- sesta julkisten töiden hoitamistavasta, joka mahdollisti rakennustöiden aloittamisen ennen kuin hankkeen todelli- set kustannukset oli laskettu riittävän tarkasti ja ennen kuin oltiin varmoja, että koko rahoitustarve pystytään kattamaan. Lisäksi silloinen käytäntö suosi yrityksiä, jotka tarjosivat suuria alennuksia saadakseen urakan. Järjestelmää on sittemmin huomattavasti muutettu erityi- sesti komission ansiosta, ja nykyisen lainsäädännön valli- tessa tällainen toiminta ei olisi enää mahdollista. 80. Espanjan viranomaisten selvityksen perusteella on ilmeistä, että vuonna 1993 tarkistetussa aluesuunnitel- massa esitetty kustannuslisäys johtui lähinnä lisätöistä, jotka oli tehtävä direktiivin säännösten noudattamiseksi. On totta, että koheesiorahastolle osoitetut tukihakemuk- set tehdään aluetasolla laadittujen ohjelmien perusteella, eikä niissä ole vielä otettu huomioon kaikkia tarvittavia investointeja. Hankkeen todelliset kustannukset selviävät vasta sen jälkeen, kun sopimus on jo allekirjoitettu. Komissio on tietoinen tästä ongelmasta ja pyrkii löytä- mään siihen ratkaisun. Alkuperäisen kustannusarvion ylittäminen johtui 81. vuonna 1994 hyväksytystä hankkeen laajennuksesta, hin- nanmuutoslausekkeeseen perustuvasta materiaali- ja työ- kustannusten noususta, arvioitua suuremmasta työtuntien määrästä, hankkeen toteuttajan vaateista ja valuuttakurs- sien vaihtelusta. 82. Komissio ei rahoita rakennusrahastoista yksittäisiä hankkeita vaan ohjelmia. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema hanke kuuluu osana ohjelmaan, johon EMOTR:n ohjausosasto on myöntänyt rahoitusta. tämän hankkeen kustannukset nousivatkin, Vaikka C 191/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 komission kyseiselle ohjelmalle myöntämä kokonaisrahoi- tus on pysynyt alkuperäisen suunnitelman mukaisena. 83. Saksan viranomaiset ovat esittäneet perustelut lai- toksen laajennukselle ja siitä aiheutuneille lisäkustannuk- sille. Kellarin rakentaminen näyttää olleen täysin aiheellis- ta teknisten vaatimusten perusteella. Viivästymiset hankkeiden täytäntöönpanossa ja niiden vaikutukset kustannusten nousuun 86. Komissio on selvillä viivästyksistä Korsikan hank- keiden toteutuksessa ja on jo ottanut ongelman esille ja suositellut useita hankkeiden seurantakomiteoissa parannuksia. Pitää paikkansa, että joissakin tapauksissa tarjousmenet- telyt käynnistettiin vasta määrahasitoumusten määräajan päätyttyä, koska Ranskan viranomaiset olivat tulkinneet käsitteen ”juridinen maksusitoumus” kansallisia menette- lyjä vastaavalla tavalla. Komissio käy parhaillaan keskus- teluja Ranskan viranomaisten kanssa kysymyksen selvit- tämiseksi. se, että rakennuttajan käytössä olevat varat siirrettiin Furianin stadionin jälleenrakentamiseen siellä tapah- tuneen suuronnettomuuden jälkeen. 5. Ajaccion lahden etelärannan puhdistus Tutkimukset aloitettiin tosiaankin jo vuonna 1984, vaikka laitos otettiin käyttöön vasta vuonna 1991. Hankkeen ilmeisistä eduista huolimatta jotkin asuk- kaat vastustivat sitä voimakkaasti. Ympäristöministe- riö teetti asiasta kaksi mielipidekyselyä, joiden vuoksi hankkeen toteutus viivästyi huomattavasti, vaikka vastaajat ottivat selkeästi kantaa rakentamisen puoles- ta. Kuten edellä mainituissa tapauksissa, työtä hidasti se, että rakennuttajilla ei aina ole käytössään keinoja hankkeen käynnistämiseksi lyhyellä varoitusajalla. Lisäksi on syytä huomata, että rahoituksen järjestämi- nen on usein vaikeaa ja vaatii pitkäjänteistä työtä. 87. -88. Muutostöiden ansiosta jätevedenpuhdistus on tehostunut merkittävästi ja laitosten palvelemaa aluetta on laajennettu. Kaikki mainitut laitokset ovat nyt toimin- nassa ja kyseisten kuntien käytössä. Ranskan viranomaiset ovat antaneet seuraavat selvitykset yksittäisistä hankkeista: 1. Biguglian laguunien puhdistaminen 89. Laitosten kustannukset nousivat kohdassa 79 mai- nituista syistä. Kyseistä käytäntöä on muutettu Kreikassa toisen ohjelmakauden aikana. Toteutuksen viivästyminen ja kustannusten nousu johtuivat teknisistä muutoksista, jotka tehtiin alkupe- räiseen hankkeeseen ympäristösyistä: puhdistamon sijoituspaikkaa muutettiin ja Biguglian ja Luccianan kuntien jätevedet johdettiin laguunien viemäriverk- koon. 2. Biguglian kunnan jätevesien johtaminen laguunien vedenpuhdistamoon Työt toteutettiin aikataulusta jäljessä (tosin nopeasti), koska vuonna 1992 jätevesiä ei voitu johtaa laguunei- hin. 90. Monet Italiassa ohjelmakauden aikana toteutetuis- ta hankkeista myöhästyivät huomattavasti muun muassa sopimuksen tekemisessä käyttöön otettujen uusien sään- töjen ja menettelyjen ja hankkeiden hallinnoinnista vas- taavien vastuualueiden muuttumisen vuoksi. viranomaisten 91. Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, viivästyk- set näiden kahden hankkeen toteutuksessa johtuivat tar- peellisista teknisistä parannuksista. 3. Suur-Ajaccion vedenpuhdistamon kapasiteetin lisää- minen Toimivaltaisten viranomaisten suorittama hankkeiden hallinta Hanketta koskevat tutkimukset, jotka rahoitettiin Envireg-ohjelmasta ja käynnistettiin vuonna 1993, koskivat Ajaccion kaupungin lisäksi ympäröiviä Afan, Alatan, Appietton, Sarrolan ja Bastelicaccian kuntia. Vaikka itse kaupungin jätevesien puhdistustilanne on tyydyttävä (tosin varakapasiteettia ei ole), ympäröi- vien kuntien tilanteesta ei voida sanoa samaa. Jos päätös tehdään nopeasti, suurin osa hankkeesta (puh- distamo ja viemäriverkosto) voidaan toteuttaa yhte- näisen ohjelma-asiakirjan puitteissa määräaikaan 31. 12. 2000 mennessä. 92. -93. Koheesiorahasto: Greystonesin tukipäätöksen (C(94) 3513 lopull. , 9. 12. 1994) liitteessä I määritellään yksityiskohtaisesti ne jotka yhteisrahoitetaan. työt, EAKR:n ja koheesiorahaston rahoitusosuuksien jakautu- misen perusteena ei ollut sopimus vaan tehtävien töiden luonne. Vaikka hankkeesta onkin tehty vain yksi sopi- mus, EAKR:n Envireg-ohjelmasta rahoittamat työt voi- daan kuitenkin selkeästi erottaa koheesiorahaston rahoit- tamista hankeosuuksista. 4. Etelä-Bastian jätevedenpuhdistamo Puhdistamo voi aloittaa toimintansa vuodenvaihteessa 1998—1999. Syy hankkeen pitkään viivästymiseen oli Vaikka sopimuksia onkin vain yksi, siitä ei voida pää- tellä, ettei hanke olisi taloudellisesti itsenäinen. Koheesio- rahaston rahoittamia töitä voidaan pitää sopimukseen perustuvina, ja laskut voidaan selkeästi liittää kyseisiin töihin. 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/41 On totta, että Wexfordin kokoojaviemärihanke mainittiin yhtenä Envireg-ohjelman hankkeista, mutta ohjelmasta sille myönnetty tuki oli vähäistä ja liittyi ainoastaan alustavaan suunnitteluvaiheeseen. Varsinaiselle hankkeelle haettiin myöhemmin tukea koheesiorahastosta, ja tukiha- kemus hyväksyttiin. Komission tukipäätöksessä on selvät ohjeet siitä, mitkä menot eivät ole tukikelpoisia. Tilintarkastustuomioistuimella oli vaikeuksia varmentaa kahden edellä mainitun hankkeen kustannuksia niiden kirjanpitoon liittyvien ongelmien vuoksi. Näin ollen komissio aikoo pyytää Irlannilta selvitystä siitä, missä määrin ilmoitetut summat vastaavat todellisuutta. EAKR: jatkaakseen yleensä veden laadun parantamiseen tähtäävää työtä EAKR on sallinut hankkeiden jakamisen vaiheisiin, jos ne toteutetaan kahden, osittain päällekkäi- sen ohjelmakauden aikana. Vaiheittaisen toteutuksen ehtona on se, että hanke ei saa kaksinkertaista rahoitusta ja että hankkeen aloittamis- ja lopettamisajankohtaa kos- kevat perusedellytykset on täytetty. Suurten, monialaisten julkisten hankintojen pirstominen osiksi Irlannissa johtuu ennemminkin hankkeiden luon- teesta ja paikallisviranomaisten käytettävissä olevien varojen vähyydestä kuin syistä, joihin tilintarkastustuo- mioistuin viittaa. Jos paikallisviranomaiset odottaisivat, että hankkeen kaikille vaiheille on myönnetty rahoitus ennen kuin työt aloitetaan, huomattavasti harvempia hankkeita käynnistettäisiin ja saataisiin päätökseen ohjel- makauden aikana. 94. Tilanne on sittemmin parantunut Kreikan julkisten toteutustapoja koskevien uusien ministeriön töiden asetusten myötä. Valmisteilla on myös uusi laki, joka perustuu samoihin periaatteisiin. Sitä paitsi Kreikan vira- nomaiset ovat poistaneet kyseisen hankkeen ohjelmasta. 95. -96. Komissio on tietoinen Korsikalla todetuista kirjanpitoon, raportointiin ja valvontaan liittyvistä ongel- mista. Siksi se päätti 30. 7. 1996 vähentää yhteisön rahoi- tusta vuosien 1994—1999 toimintaohjelmalle (komission päätös C(96) 1895). Komissio pitää kuitenkin parannuksena yhteisön osara- hoittamien toimenpiteiden asianmukaisen toteutuksen kannalta sitä, että kansallisten viranomaisten ilmoituksen mukaan alueviranomaiset ovat ottaneet käyttöön tietoko- neavusteisen hallintajärjestelmän ja antaneet asiasta vas- taaville yksiköille ohjeet sen käytöstä. Tilintarkastustuomioistuimen Espanjassa havaitsemien kirjanpito-ongelmien osalta komissio on saanut ilmoituk- sen, jonka mukaan yhteisrahoituskustannuksia koskevaan kirjanpitomenettelyyn on tehty parannuksia, jotka otet- tiin käyttöön vuonna 1994. Jätevedenpuhdistamojen puutteellinen toiminta 98. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan vaikuttaa siltä, että useimmat tilintarkastustuomioistui- men vuonna 1996 toteamat Envireg-hankkeisiin liittyvät ongelmat on ratkaistu. Asia tarkistetaan vielä yhteistyössä Italian viranomaisten kanssa seurantatoimien yhteydessä ennen ohjelman päätökseen saattamista. 99. Sada Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että aluehallitus on rahoittanut hankkeeseen lisätöitä omista varoistaan. Komissio aikoo pyytää viranomaisilta selvitys- tä kyseisen jätevedenpuhdistamon tämänhetkisestä toi- minnasta. liittyviä Rianxo Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että toteutettu- jen lisätöiden ansiosta laitos toimii nyt moitteettomasti. Puhdistamon käyttöä koskeva tarjouspyyntö julkaistiin joulukuussa 1995, ja sopimus allekirjoitettiin 1. 7. 1996. Envireg-yhteisöaloitteen täytäntöönpanoon liittyviä vaikeuksia Kansallisten Envireg-ohjelmien 105. toteutuksen viivästymisen yleisimpiä syitä ovat hankkeita toteuttavien viranomaisten ja edunsaajien vajavainen infrastruktuuri, riittämätön tekninen tietämys ja kokemuksen puute. Enää viisi Envireg-ohjelmaa oli käynnissä vuoden 1997 lopussa. Irlannin Envireg-ohjelman yhteisrahoittamisesta 106. annettuun komission päätökseen sisältyvien rahoitusta koskevien täytäntöönpanomääräysten mukaan kustan- nusselvityksessä on esitettävä varsinaisten edunsaajien jo suorittamat määrät. Varsinaisina edunsaajina pidetään töiden tilauksista vastaavia organisaatioita tai julkisia tai yksityisiä yrityksiä (hankkeen johtajat). Irlannin viran- omaiset näyttävät tulkinneen näitä määräyksiä väärin. Irlannin viranomaiset hyväksyvät nyt ”varsinaisen edun- saajan” yleisesti hyväksytyn määritelmän. He ovat peruuttaneet aiemman vesi- ja vedenpuhdistustoimenpi- deohjelmaa koskevan (vanhaan määritelmän perustuvan) maksupyyntönsä ja esittäneet uuden pyynnön, jossa varsi- naisiksi edunsaajiksi katsotaan paikallisviranomaiset. Samaa määritelmää sovelletaan myös uuteen, vuosina 1994—1999 toteutettavaan ympäristöpalveluja koske- vaan toimenpideohjelmaan. EAKR:n yhteisrahoitusta koskeviin päätöksiin liittyvät täytäntöönpanomääräykset ovat periaatteessa samat kaikkien jäsenvaltioiden kaikissa ohjelmissa. Sääntöjen liittänyt EAKR:n yksinkertaistamiseksi komissio on yhteisrahoitusta ohjelmakaudella 1994—1999 koskeviin päätöksiin selkeät, yksityiskohtaiset täytäntöönpanomää- räykset. C 191/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen ar- 107. vioon Envireg-ohjelman hallinnointiin liittyvistä puutteis- ta. On muistettava, että tämä oli ensimmäinen kerta, kun Italian ympäristöministeriö hallinnoi yhteisön ohjelmaa. Ongelmia esiintyi erityisesti organisaatioon liittyvien näkökohtien määrittelyssä sekä valittaessa hankkeiden hyväksyntä- ja rahoitusmenettelyjä. Ohjelman loppuvai- heessa pystyttiin tehostamaan hankkeiden seurantaa. aloitteen niukalla tuella, sisällytetään Kreikan pyynnöstä vuosien 1994—1999 Kreikkaa koskevaan yhteisön tuki- kehykseen (YTK) kuuluvaan ympäristöalan toimenpideo- hjelmaan. YTK-seurantakomitea on hyväksynyt Kreikan pyynnön. Komissio jäädyttää Kreikalle maksamatta jää- neet Envireg-varat, kunnes kysymys on ratkaistu lopulli- sesti. hankkeiden kehittämistä, määrittämistä 108. Enviregin aikataulu ei sallinut (alan hankkeiden pitkän toteuttamisajan vuoksi) täysin uusien, innovatiivis- ten ja toteuttamista niin laajassa mitassa, että kaikki Pohjois- Irlannille osoitetut varat olisi voitu käyttää niihin. Teettä- mänsä uuden kustannus-hyötyanalyysin perusteella ja ottaen huomioon hankkeen pitkäaikaisvaikutukset muun muassa Belfast Lough’n alueella komissio päätti pitkän harkinnan jälkeen, että hanke hyväksyttäisiin osaksi Pohjois-Irlannin Envireg-ohjelmaa, jotta loputkin alueelle osoitetuista varoista saataisiin käytetyksi. Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet suunnit- 109. televansa hankkeeseen viisi miljardia pesetaa maksavia lisätöitä, jotta puhdistamo täyttäisi direktiivin vaatimuk- set. 110. Komissio katsoo, että Envireg-ohjelman ansiosta Portugalissa pystyttiin osittain korjaamaan se puute, ettei yhteisön tukikehykseen vuosina 1989—1993 sisältynyt juuri lainkaan ympäristöalan toimia. Enviregin myöntei- nen vaikutus ei kuitenkaan ole riittänyt korjaamaan kaikkia Portugalin ympäristönsuojelun puutteita. Kohee- siorahaston kaudella 1994—1999 on kuitenkin paljon hyötyä erityisesti perus- viemäröinnin puutteiden korjaamisessa. rahoituksesta EAKR:n ja 111. Kreikan Envireg-aloitteesta saamia määrärahoja vähennettiin Kreikan toimivaltaisten viranomaisten ehdo- tuksesta, jonka komissio hyväksyi. Vähennyksen syynä oli varojen erittäin alhainen käyttöaste ohjelman alkuai- koina. Viive johtui viranomaisten kokemattomuudesta tämäntyyppisten hankkeiden (yhdyskuntajätevesien puh- distuslaitosten) toteuttamisessa. Samasta syystä hankkei- den käynnistäminen viivästyi huomattavasti, minkä vuoksi varoja jäi käyttämättä. ja 112. Ohjelma, jota koskeva ehdotus annettiin vuonna 1991 joka hyväksyttiin huhtikuussa 1992, kärsi tosiaankin viivästyksistä, jotka johtuivat sekä ohjelman toimintamallia koskevan kokemuksen puutteesta että siitä, että siihen kuului innovatiivisia toimenpiteitä. Niinpä Ranskan viranomaiset ehdottivat komissiolle kah- desti ohjelman muuttamista. Muutokset koskivat määrä- rahojen jakamista eri toimenpiteiden kesken ja EAKR:n rahoitusosuuksia. Ne hyväksyttiin lokakuussa ja joulu- kuussa 1993 tehdyissä päätöksissä. Ranskan viranomais- ten antamaan ohjelman päätökseen saattamista koske- vaan loppukertomukseen sisältyvien tietojen mukaan ohjelma on toteutunut viimeisimpien rahoitustaulukoiden perusteella sataprosenttisesti. Teknisen avun verkosto ”Ambiente e Regione” (AMBER) 113. -119. Teknisen avun verkosto Amber perustettiin tietotaidon vaihdon edistämiseksi vesialalla ja muilla Envireg-aloitteeseen kuuluvilla aloilla. Sopimuksen kohdassa 116 ”Asiantuntijalausuntoja kos- kevia pyyntöjä” varattiin 45 000 ecua 30 asiantuntijalau- suntoon (1 500 ecua lausuntoa kohden). Kuten kohdassa 124 todetaan, lausuntojen kysynnän vähäisyys määrära- hoihin verrattuna johtui suurelta osin siitä, että useimmat rahoitusta saaneet hankkeet eivät olleet uusia hankkeita, joille olisi ollut tarpeen määrittää sopivin puhdistusmene- telmä. Asiantuntijalausuntoihin varatuilla 45 000 eculla oli tarkoitus kattaa sopivien asiantuntijoiden löytämisestä ja tehdyn työn laadunvalvonnasta aiheutuvat kustannuk- set. On totta, että varsinaiset asiantuntijapalkkiot pitäisi maksaa Envireg-toimenpideohjelmista. Kreikan viranomaiset siirsivät näin ollen kyseisiä varoja muihin aloitteisiin tai muihin yhteisrahoitusta jo odotta- viin hankkeisiin. Määrärahojen vähentämisestä seurasi hankkeiden määrän huomattava väheneminen. Käytännön tulokset ovat osoittaneet, että Kreikan viran- omaiset aliarvioivat todelliset kustannukset, vaikka hank- keiden määrää vähennettiin. On totta, että Kreikkaan oli tuskin koskaan ennen rakennettu tämänkaltaisia laitok- sia, ja kustannusarviot olivat epätäsmällisiä. Ne puhdista- mot, joita ei pystytty rakentamaan valmiiksi Envireg- Hyvien käytäntöjen käsikirjat ja seminaarit koskivat vedenpuhdistusta, yhdyskuntajätteistä huolehtimista ja ympäristönäkökohtien huomioonottamista rannikko- alueiden suunnittelussa. Käsikirjat jaettiin aluksi kansalli- sille ja alueellisille viranomaisille ja seminaarien osanotta- jille. Viranomaiset saivat sen jälkeen vapaasti muokata ja kopioida niitä tai jakaa niitä kaupungeille ja kunnille sekä pyytää Amber-verkostolta lisäkappaleita edelleen jaettaviksi tai antaa verkostolle luettelon yhteisöistä, joille käsikirjoja olisi lähetettävä. Koska jäsenvaltiot eivät toi- mittaneet verkostolle tällaisia luetteloita, käsikirjoja jaet- tiin kaupungeille ja kunnille lähinnä seminaarien yhtey- dessä. 18. 6. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/43 Päätavoitteena oli edistää kokemusten ja tietämyksen vaihtoa osanottajien kesken konferenssien aikana, ei nii- den jälkeen. Joissakin tapauksissa vaihdot jatkuivat kon- ferenssien jälkeen ilman Amber-rahoitusta. Tarkoitukseen ei ollut varattu määrärahoja, mikä varmaankin rajoitti toiminnan laajuutta. Envireg-yhteisöaloitteen jälkiarviointi Joulukuussa 1995 valmistunutta loppuraporttia oli 121. täydennettävä, ja se saatiin valmiiksi lokakuussa 1996. Arviointiin sisältyvät tiedot olivat siihen liittyviin rajoi- tuksiin nähden mahdollisimman kattavat. Komissio kat- soi, että ei ollut tarkoituksenmukaista käyttää arviointiin enempää varoja, koska se ei olisi johtanut yksityiskohtai- sempiin tuloksiin. Lisäviivästykset tutkimuksen loppuun saattamisessa joh- tuivat organisatorisista ongelmista, jotka vaikeuttivat arviointien suorittamista joissakin jäsenvaltioissa, erityi- sesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Pohjois-Irlan- nissa), Espanjassa, Portugalissa, Kreikassa, Italiassa ja Ranskan merentakaisilla alueilla. Esimerkiksi Pohjois- Irlannissa arvioinnin aloittamiseen tarvittavan luvan saa- minen viranomaisilta kesti viisi kuukautta. 122. Komissio on sitä mieltä, että arvioinnin avulla saatiin mahdollisimman suuri määrä tietoa hallinnollisten menettelyjen analyysistä ja yhteisöaloitteen toteuttamises- ta. On selvää, että ohjelman lopullisten vaikutusten selvit- täminen on vaikeaa. Ohjelmakaudella 1994—1999 Envi- reg-hankkeiden tyyppisiä toimenpiteitä on huomattavasti lisätty. Kuten 123. tilintarkastustuomioistuin huomauttaa kohdassa 59, Envireg-yhteisöaloitetta koskevissa komis- sion ja jäsenvaltioiden neuvotteluissa sovittiin, että jäteve- denpuhdistamohankkeiden on oltava direktiivin 91/271/ ETY säännösten mukaisia. Asetuksen N:o 2052/88 7 artiklassa säädetään, että rakennerahastoiden yhteisrahoittamissa hankkeissa on noudatettava perustamissopimusten määräyksiä, niiden nojalla annettuja säädöksiä ja yhteisön politiikkoja. Lisäksi yhteisrahoitettujen ohjelmien täytäntöönpanoa että koskevissa määräyksissä mainitaan kaikkia yhteisön politiikkoja on noudatettava. erityisesti, 124. Italian ohjelman käynnistymisen hitaudesta johtu- nut viive on kurottu umpeen. Joulukuun 1997 tietojen mukaan ohjelman määrärahojen lopullinen käyttöaste on lähes 100 prosenttia. Kreikan ja Pohjois-Irlannin Envireg-ohjelmien täytän- töönpanovaikeuksia käsitellään edellä kohdissa 111 ja 108. Life-ohjelma 127. Kuntien ja alueiden viranomaiset osallistuivat tii- viisti kyseiseen hankkeeseen. Ns. Contrat de Baie -hank- keen piirissä olevien 137 kunnan johtajia pyydettiin otta- maan kantaa pilottihankkeiden tuloksiin ja tekemään johtopäätökset investoinneista. Euroopan unionin lisäksi hanketta rahoittivat Ranskan valtio (ympäristöministe- riö), Bretagnen maakuntaneuvosto, Finistèren departe- mentti ja Loire-Bretagnen vesivirasto. Komissio ja jäsenvaltiot voisivat kuitenkin hyödyntää hankkeiden tuloksia tehokkaammin. Pääosasto XI:n yksi- köt valmistelevat parhaillaan Life-hankkeiden tulosten levittämistä koskevaa strategiaa. IV LUKU VESIMAKSUT Vesimaksut Yksi vesipolitiikan kehysdirektiiviehdotuk- 128. -134. sen (komission ehdotus KOM(97) 49, annettu 26. helmi- kuuta 1997, ja muutettu ehdotus KOM(97) 614, annettu 26. marraskuuta 1997) päätavoitteista on velvoite periä kaikista vesialan palveluista (so. lähinnä veden jakelusta ja jäteveden keräämisestä ja käsittelystä) kustannukset täysimääräisesti kattavia maksuja. Ehdotuksen 12 artik- laan sisältyvän säännöksen tarkoituksena on sekä turvata ylläpitoon ja huoltoon ym. tarvittavat varat että tarjota vesivarojen kestävää käyttöä edistäviä taloudellisia kan- nustimia. Seuraavat poikkeukset ovat kuitenkin mahdolli- sia: — turvataan kotitalouksien perustason vedenjakelu sekä jäteveden kerääminen ja käsittely kohtuulliseen hin- taan — sallitaan pääomakustannusten tuki jotka hankkeille, 130 a—130 e artiklan mukaista tukea saavat infrastruktuuri- perustamissopimuksen — otetaan huomioon niiden alueiden erityistilanne, jotka voivat saada tavoitteen 1, 5b tai 6 mukaista tukea rakennusrahastoista. 134. Laskiessaan hankkeelle koheesiorahastosta myön- nettävän tuen määrää komissio ottaa huomioon arviot kaikista hankkeen toteuttajan saamista suorituksista sillä ehdolla, että maksusuoritukset on esitetty nettomääräi- sinä, ne ovat määrältään merkittäviä ja ne liittyvät suo- raan hankkeen toteutukseen. Tällä hetkellä yhteisön lain- säädännön perusteella ei voida asettaa jäsenvaltioille veden hinnoittelua koskevia vaatimuksia, mutta vesipoli- tiikan kehysdirektiiviehdotukseen sisältyy tähän tähtäävä säännös. C 191/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 6. 98 Periaatteessa kansalliset viranomaiset hyväksyvät EAKR:n tukea saavat yksittäiset hankkeet ja niiden rahoitusosuu- det. Viranomaisten on tarkistettava yhteisön myöntämän tuen määrää muun muassa sen perusteella, missä määrin kyseiset investoinnit tuottavat tuloa (yhteensovittamisase- tuksen 17 artikla). Näiden toimien vaikutusta vahvistaa komission ehdotuk- sen mukaisesti ”saastuttaja maksaa” -periaatteen sovelta- misen yleistyminen (komission ehdotus KOM(97) 49, annettu 26. helmikuuta 1997, ja muutettu ehdotus KOM(97) 614, annettu 26. marraskuuta 1997). PÄÄTELMÄT 135. -141. Tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomista ongelmista huolimatta komissio katsoo, että vesipolitii- kan kehittämisessä on edistytty huomattavasti. Komissio pyrkii myös tehostamaan koordinointia ja yhteistyötä kaikkien yhteisön ympäristöpolitiikan toteut- tamiseen osallistuvien pääosastojen välillä. Ympäristöpo- litiikan sisällyttäminen muihin yhteisön politiikkoihin (maatalouspolitiikka, rakennerahastot) on komission ajankohtaisimpia tavoitteita, jonka merkitystä myös par- lamentti korostaa ”vihreän varainhoidon” tavoittees- saan. Vieläkin on tosin paljon tehtävää. Erityisesti on laadittava vesivarojen käytön suunnittelua ja hallinnointia koskeva yhteinen strategia, jossa otetaan huomioon niin määrälli- set kuin laadulliset tekijät. On totta, että vesidirektiivien soveltamisessa useissa jäsenvaltioissa on vielä toivomisen varaa. Kyseiset jäsenvaltiot ovat kuitenkin käynnistäneet investointiohjelmia saavuttaakseen direktiivien laajoja tavoitteet ja parantaakseen siten merkittävästi veden laatua. 139. Vesipolitiikan kehysdirektiiviehdotuksen (komis- sion ehdotus KOM(97) 49, annettu 26. helmikuuta 1997, ja muutettu ehdotus KOM(97) 614, annettu 26. marras- kuuta 1997) tavoitteisiin kuuluu se, että kaikkien vesialan palvelujen, kuten vesihuollon ja jätevesien keräämisen ja käsittelyn, kustannusten täysimääräinen kattaminen sää- dettäisiin pakolliseksi, kun pyritään perustamissopimuk- sen 130 r artiklassa ilmaistun tavoitteen mukaisesti luon- nonvarojen harkittuun ja järkevään käyttöön