title: Progetto di direttiva della Commissione che modifica la direttiva 90/388/CEE al fine di garantire che le reti di telecomunicazioni e le reti televisive via cavo appartenenti ad un unico proprietario siano gestite da persone giuridiche distinte

eurovoc_concepts:
cable distribution
competition law
liberalisation of the market
single market
telecommunications
transmission network

formats: html pdf print

text: 7. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 71/23 Progetto di direttiva della Commissione che modifica la direttiva 90/388/CEE al fine di garan(cid:220) tire che le reti di telecomunicazioni e le reti televisive via cavo appartenenti ad un unico proprie(cid:220) tario siano gestite da persone giuridiche distinte (98/C 71/05) (Testo rilevante ai fini del SEE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT[ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit{ europea, in particolare l’articolo 90, paragrafo 3, considerando quanto segue: (1)(cid:217)Ai sensi della direttiva 90/388/CEE della Commis(cid:220) sione, del 28 giugno 1990, relativa alla concorrenza nei mercati dei servizi di telecomunicazioni(cid:216)(˛), mo(cid:220) dificata da ultimo dalla direttiva 96/19/CE(cid:216)(ˇ), gli Stati membri sono tenuti ad abolire gradualmente i diritti speciali o esclusivi in materia di servizi e in(cid:220) frastrutture di telecomunicazioni entro il 1› gen(cid:220) naio 1998, fatti salvi i periodi di transizione supple(cid:220) mentari accordati ad alcuni Stati membri. In parti(cid:220) colare, a norma dell’articolo 4, come modificato dalla direttiva 95/51/CE(cid:216)(—), gli Stati membri (cid:133)eli(cid:220) minano tutte le restrizioni alla fornitura di capacit{ di trasmissione per mezzo di reti televisive via cavo e consentono l’impiego di reti via cavo per la pre(cid:220) stazione di servizi di telecomunicazioni diversi dai servizi di telefonia vocale(cid:176); inoltre (cid:133)provvedono af(cid:220) finch~ sia autorizzata a tal fine l’interconnessione delle reti televisive via cavo con la rete pubblica di telecomunicazioni, in particolare l’interconnessione con le linee affittate, e che siano abolite le restri(cid:220) zioni relative all’interconnessione diretta delle reti televisive via cavo da parte dei gestori di queste ul(cid:220) time. (cid:176) (2)(cid:217)La direttiva 95/51/CE della Commissione ha af(cid:220) frontato due problemi relativi alle imprese cui gli Stati membri hanno riconosciuto il diritto di instal(cid:220) lare tanto reti televisive via cavo che reti di teleco(cid:220) municazioni. In primo luogo, nella direttiva si rileva che le imprese in questione vengono a trovarsi in una situazione tale da non avere alcun incentivo ad attirare nuovi utenti sulla rete piß adatta alla forni(cid:220) tura di un determinato servizio. In secondo luogo, si sottolinea che, per introdurre condizioni di con(cid:220) correnza eque, saranno spesso necessari provve(cid:220) (˛)(cid:217)GU L 192 del 24. 7. 1990, pag. 10. (ˇ)(cid:217)GU L 74 del 22. 3. 1996, pag. 3. (—)(cid:217)GU L 256 del 26. 10. 1995, pag. 49. interne e dimenti particolari che tengano conto delle condi(cid:220) zioni specifiche dei mercati interessati. Al momento dell’adozione della direttiva 95/51/CE, la Commis(cid:220) sione aveva ritenuto che, essendo la situazione di(cid:220) versa da uno Stato membro all’altro, le autorit{ na(cid:220) zionali fossero meglio in grado di valutare quali siano le misure piß appropriate e in particolare se sia indispensabile separare le attivit{ in oggetto. La Commissione aveva poi ritenuto essenziali, durante le fasi iniziali della liberalizzazione del settore delle l’accurato controllo delle sov(cid:220) telecomunicazioni, venzioni trasparenza contabile. A norma dell’articolo 2 della direttiva 95/51/CE, per(cid:220) tanto, gli Stati membri hanno l’obbligo, in partico(cid:220) lare, di garantire che gli organismi di telecomunica(cid:220) zioni i quali forniscono infrastrutture di reti televi(cid:220) sive via cavo mantengano separata la contabilit{ fi(cid:220) nanziaria relativa alle reti di telecomunicazioni pub(cid:220) bliche da quella relativa alle reti televisive via cavo, nonch~ da quella relativa alla loro attivit{ di forni(cid:220) tori di servizi di telecomunicazioni. Veniva inoltre affermato che gli Stati membri dovrebbero imporre almeno una netta separazione della contabilit{ fi(cid:220) nanziaria fra le due attivit{, bench~ sia preferibile una piena separazione strutturale. la (3)(cid:217)La Commissione aveva inoltre affermato che, in as(cid:220) senza di un sistema concorrente di distribuzione al(cid:220) l’utenza domestica, avrebbe dovuto riesaminare se la separazione della contabilit{ sia sufficiente per evitare pratiche abusive e valutare se l’abbinamento delle attivit{ non comporti una limitazione della fornitura potenziale di capacit{ di trasmissione, a scapito dei prestatori di servizi nel territorio in que(cid:220) stione ovvero se non sia giustificata l’adozione di ulteriori misure. A tale riguardo l’articolo 2, terzo comma, della direttiva 95/51/CE fa obbligo alla Commissione di effettuare anteriormente al 1› gen(cid:220) naio 1998 una valutazione globale degli effetti, in relazione agli obiettivi di detta direttiva, della forni(cid:220) tura congiunta di reti di telecomunicazioni pubbli(cid:220) che e di reti televisive via cavo da parte di un unico gestore. (4)(cid:217)La presente direttiva si basa sulla valutazione effet(cid:220) tuata dalla Commissione conformemente all’arti(cid:220) colo 2 della direttiva 95/51/CE. Per preparare tale valutazione, la Commissione ha fatto eseguire due studi sulle conseguenze per la concorrenza nei mer(cid:220) cati delle telecomunicazioni e dei servizi multime(cid:220) diali derivanti da un lato, dalla fornitura congiunta di reti di televisione via cavo e di reti di telecomuni(cid:220) cazioni da parte di un solo operatore dominante e, dall’altro, dalle restrizioni all’uso di reti di teleco(cid:220) C 71/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 7. 3. 98 municazione per la fornitura di servizi televisivi via cavo. In particolare, gli studi giungono alla conclu(cid:220) sione che la propriet{ congiunta di reti di telecomu(cid:220) nicazioni e di reti televisive via cavo da parte di un’unica impresa, in assenza di un elevato grado di concorrenza sui mercati di accesso a livello locale, rallenta l’evoluzione verso un’infrastruttura multi(cid:220) mediale completa, a scapito dei consumatori, dei prestatori di servizi e dell’economia europea nel suo complesso. (5)(cid:217)La Commissione ha adottato una comunicazione sulla valutazione effettuata ai sensi delle direttive 95/51/CE e 96/19/CE(cid:216)(˛). Nell’ambito di tale valu(cid:220) tazione, la Commissione rileva che lo sviluppo otti(cid:220) male dei mercati delle telecomunicazioni e della multimedialit{ dipende da quattro fattori: concor(cid:220) renza fra i servizi, concorrenza fra le infrastrutture, potenziamento delle infrastrutture e altri tipi d’in(cid:220) novazione. La Commissione ha osservato che nella Comunit{ la fornitura congiunta di reti di teleco(cid:220) municazioni e di reti televisive via cavo da parte di un unico gestore crea un’asimmetria di partenza a favore dei gestori di telecomunicazioni in posizione dominante rispetto a nuovi operatori, frenando in modo significativo lo sviluppo ottimale dei mercati delle telecomunicazioni. (6)(cid:217)Il trattato, in particolare l’articolo 90, affida alla Commissione il compito di vigilare sul rispetto degli obblighi che il diritto comunitario impone agli Stati membri nel caso di imprese pubbliche o di imprese cui sono riconosciuti diritti speciali o esclusivi. Ai sensi dell’articolo 90, paragrafo 3, la Commissione pu(cid:247) specificare e chiarire gli obblighi derivanti da tale articolo e, in tale contesto, pu(cid:247) definire le con(cid:220) dizioni che le consentano di svolgere in maniera ef(cid:220) ficace i compiti di vigilanza previsti da detto para(cid:220) grafo. (7)(cid:217)La maggior parte degli organismi di telecomunica(cid:220) zioni in Europa continuano a essere imprese con(cid:220) trollate dallo Stato. Inoltre, mentre la normativa co(cid:220) munitaria prevede la soppressione dei diritti speciali o esclusivi per la fornitura di reti e servizi di teleco(cid:220) municazioni, gli organismi di telecomunicazioni continueranno, oltre la data di totale liberalizza(cid:220) zione, ad essere titolari di diritti speciali (secondo la definizione della direttiva 90/388/CEE modificata dalla direttiva 94/46/CE(cid:216)(ˇ) nel settore delle radio(cid:220) frequenze utilizzate per la fornitura di reti di tele(cid:220) comunicazioni e di capacit{ di trasmissione radiote(cid:220) levisiva. Ci(cid:247) dipende dal fatto che gli organismi di telecomunicazioni godono tuttora del diritto di usare radiofrequenze che sono state loro assegnate in passato secondo criteri tutt’altro che oggettivi, proporzionali e non discriminatori. Tali autorizza(cid:220) zioni costituiscono un vantaggio normativo che raf(cid:220) forza la posizione di questi gestori e continuano ad avere un effetto sostanziale sulla capacit{ di altre imprese di competere con gli organismi di teleco(cid:220) municazioni nel settore delle infrastrutture di tele(cid:220) comunicazioni. Questi gestori di telecomunicazioni sono pertanto imprese ai sensi dell’articolo 90, pa(cid:220) ragrafo 1, del trattato. (8)(cid:217)La maggior parte degli Stati membri ha adottato una serie di provvedimenti volti a riconoscere agli organismi di telecomunicazioni diritti speciali o esclusivi per la fornitura di reti televisive via cavo. Questi diritti possono assumere la forma di licenze esclusive o non esclusive, il cui numero tuttavia (cid:127) limitato sulla base di criteri tutt’altro che oggettivi, proporzionali e non discriminatori. (9)(cid:217)L’articolo 86 del trattato vieta lo sfruttamento abu(cid:220) sivo, da parte di una o piß imprese, di una posi(cid:220) zione dominante sul mercato comune o su una parte sostanziale di esso. (10)(cid:217)Nei casi in cui gli Stati membri abbiano concesso un diritto speciale o esclusivo d’installare e gestire reti televisive via cavo ad un organismo di teleco(cid:220) municazioni in posizione dominante sul mercato dei servizi che utilizzano infrastrutture di telecomuni(cid:220) cazioni, detto organismo non ha alcun incentivo a potenziare n~ la propria rete pubblica di telecomu(cid:220) nicazioni a banda stretta n~ la propria rete televisiva via cavo a banda larga per farne una rete integrata di comunicazioni a banda larga ((cid:133)full(cid:220)service net(cid:220) work(cid:176)), in grado di fornire servizi di comunica(cid:220) zione vocale e di trasmissione di dati o immagini ad alta velocit{ di trasmissione. L’organismo in questione si trova cio(cid:127) in una situa(cid:220) zione di conflitto di interessi, dal momento che un miglioramento sostanziale apportato a una delle due reti (di telecomunicazioni o televisiva via cavo) (˛)(cid:217)GU C. (cid:216). (cid:216). (cid:216) del. (cid:216). (cid:216). (cid:216), pag. (cid:216). (cid:216). (ˇ)(cid:217)GU L 268 del 19. 10. 1994, pag. 15. 7. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 71/25 potrebbe comportare una minore attivit{ per l’altra. In casi del genere, sarebbe auspicabile pertanto scindere la propriet{ delle due reti fra due imprese distinte, in quanto la propriet{ congiunta di dette reti fa s(cid:243) che gli organismi in oggetto ritardino lo sviluppo di nuovi servizi avanzati di comunicazioni, limitando cos(cid:243) il progresso tecnico a scapito degli utenti, e violando il combinato disposto dell’articolo 90, paragrafo 1 e dell’articolo 86, paragrafo 2, let(cid:220) tera b), del trattato. Nondimeno, tutti gli Stati membri dovrebbero come minimo provvedere affinch~ gli organismi di teleco(cid:220) municazioni cui sono riconosciuti diritti speciali o esclusivi per la fornitura di reti televisive via cavo gestiscano tali reti mediante una persona giuridica distinta. (11)(cid:217)Questa conclusione (cid:127) rafforzata dalle seguenti con(cid:220) siderazioni. Quando gli Stati membri concedono a un’impresa il diritto speciale o esclusivo di installare reti televisive via cavo nella stessa zona geografica in cui l’impresa fornisce gi{ reti pubbliche di teleco(cid:220) municazioni, (cid:127) probabile che si verifichino svariate forme di comportamenti anticoncorrenziali, a meno che non sia garantita una sufficiente trasparenza delle operazioni di queste imprese. Nonostante gli obblighi previsti dal diritto comuni(cid:220) tario in materia di contabilit{ separata (alcuni dei quali sono contenuti nel pacchetto di misure gene(cid:220) rali relativo all’apertura del mercato comunitario delle telecomunicazioni nella maggior parte degli Stati membri, in vigore dal 1› gennaio 1998), tale separazione non ha fornito le necessarie garanzie rispetto a tutte le forme di comportamenti anticon(cid:220) correnziali possibili nelle situazioni in cui dalla pro(cid:220) priet{ congiunta scaturiscono conflitti d’interessi. La contabilit{ separata, inoltre, si limita a rendere piß trasparenti i flussi finanziari, mentre la gestione ad opera di persone giuridiche distinte aumenta la trasparenza delle attivit{ patrimoniali e dei costi e facilita il controllo della redditivit{ e della gestione delle reti via cavo. La fornitura di reti di telecomu(cid:220) nicazioni e quella di reti televisive via cavo sono at(cid:220) tivit{ collegate. La posizione di chi opera su uno di questi due mercati incide sulla posizione occupata nell’altro; inoltre, la vigilanza sulle sue attivit{ in tali mercati (cid:127) piß difficile. Il fatto che un organismo di telecomunicazioni in posizione dominante abbia interessi nel settore della televisione via cavo ha un effetto deterrente per qualunque altra impresa a causa della potenza finanziaria di tale organismo. Le prospettive finanziarie future di una rete televi(cid:220) siva via cavo ancora da allestire sono peraltro in(cid:220) certe se l’impresa interessata non ha una posizione consolidata sul mercato delle telecomunicazioni o dei servizi televisivi a pagamento. _ di fondamentale importanza, pertanto, che un or(cid:220) ganismo di telecomunicazioni in posizione domi(cid:220) nante organizzi le proprie attivit{ di distribuzione via cavo in modo da agevolare i controlli volti ad impedire che impieghi le sue risorse al fine di abu(cid:220) sare della propria posizione. Durante la fase cru(cid:220) ciale di piena apertura del settore alla concorrenza, il requisito minimo necessario ad assicurare il ri(cid:220) spetto dell’articolo 90 consiste nella separazione giuridica fra l’esercizio della rete pubblica commu(cid:220) tata delle telecomunicazioni e quello della rete tele(cid:220) visiva via cavo da parte degli organismi di teleco(cid:220) municazione. Al fine di ottenere una simile traspa(cid:220) renza, le reti devono essere gestite da persone giuri(cid:220) diche distinte, che in linea di principio possono, tut(cid:220) tavia, fare capo allo stesso proprietario. Il requisito della separazione giuridica sarebbe pertanto soddi(cid:220) sfatto nel caso in cui le operazioni di distribuzione via cavo di un organismo di telecomunicazione fos(cid:220) sero trasferite ad un’impresa interamente control(cid:220) lata dal medesimo organismo. (12)(cid:217)La Commissione esaminer{ caso per caso se sia compatibile con il principio della proporzionalit{ obbligare i singoli Stati membri a prendere ulteriori provvedimenti. Le decisioni da adottare in casi specifici potrebbero prevedere misure quali l’apertura del distributore via cavo alla partecipazione di terzi oppore l’ob(cid:220) bligo di scorporare completamente l’impresa in que(cid:220) stione. (13)(cid:217)La distribuzione di programmi audiovisivi rivolti al pubblico in generale attraverso le reti di telecomu(cid:220) nicazioni e il contenuto di tali programmi continue(cid:220) ranno ad essere disciplinati da norme specifiche adottate dagli Stati membri ai sensi del diritto co(cid:220) munitario e non rientrano pertanto nel campo di applicazione della presente direttiva. (14)(cid:217)La direttiva 90/388/CEE deve pertanto essere mo(cid:220) dificata in conformit{. (15)(cid:217)Gli Stati membri devono astenersi dall’introdurre nuove misure che abbiano per oggetto o per effetto di pregiudicare le finalit{ della presente direttiva, C 71/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 7. 3. 98 HA ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA: Articolo 2 Articolo 1 L’articolo 9 della direttiva 90/388/CEE (cid:127) sostituito dal seguente: (cid:133)Articolo 9 Gli Stati membri provvedono affinch~ l’organismo di te(cid:220) lecomunicazioni titolare di diritti speciali o esclusivi nel settore delle radiofrequenze interessate, ovvero soggetto al loro controllo che si trova in posizione dominante su una parte sostanziale del mercato comune e gestisce una rete televisiva via cavo in base a diritti speciali o esclusivi, non gestisca la distribuzione via cavo mediante la mede(cid:220) sima persona giuridica utilizzata per la gestione della sua rete pubblica di telecomunicazioni. (cid:176) Entro nove mesi dalla data di entrata in vigore della pre(cid:220) sente direttiva, gli Stati membri trasmettono alla Com(cid:220) missione le informazioni atte a consentirle di accertare l’osservanza dell’articolo 1 della stessa. Articolo 3 La presente direttiva entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla sua pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee. Articolo 4 Gli Stati membri sono destinatari della presente direttiva. Non opposizione ad un’operazione di concentrazione notificata (Caso n. IV/M. 1078 - BP/H(cid:190)ls) (98/C 71/06) (Testo rilevante ai fini del SEE) In data 13 febbraio 1998 la Commissione ha deciso di non opporsi alla suddetta operazione di concentrazione notificata e di dichiararla compatibile con il mercato comune. La decisione si basa sull’articolo 6, paragrafo 1, lettera b), del regolamento (CEE) n. 4064/89 del Consiglio. Il testo completo della decisione (cid:127) disponibile unicamente in lingua inglese e verr{ reso pubblico dopo che gli eventuali segreti d’affari in esso contenuti saranno stati tolti. Esso sar{ disponibile: -(cid:217)in versione cartacea, presso gli uffici vendita dell’Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunit{ europee (cfr. lista); -(cid:217)in formato elettronico nella versione (cid:133)CEN(cid:176) della base dati Celex, documento n. (cid:217)398M1078. Celex (cid:127) il sistema di documentazione computerizzato del diritto comunita(cid:220) rio; per ulteriori informazioni relative agli abbonamenti pregasi contattare: EUR(cid:220)OP Information, Marketing and Public Relations (OP/4B) 2, rue Mercier L(cid:220)2985 Luxembourg Tel. (352) 2929(cid:216)424(cid:216)55; fax (352) 2929(cid:216)427(cid:216)63


title: Kommissionens meddelelse om en konkurrenceretlig vurdering af at lade en enkelt operatør udbyde både tele- og kabel-tv-net og ophævelse af restriktionerne for udbud af kabel-tv-kapacitet via telenet

eurovoc_concepts:
cable distribution
competition law
supplies contract
telecommunications
telecommunications equipment
transmission network

text: C 71/4 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 7. 3. 98 Kommissionens meddelelse om en konkurrenceretlig vurdering af at lade en enkelt operat(cid:192)r udbyde b¿de tele(cid:220) og kabel(cid:220)tv(cid:220)net og oph»velse af restriktionerne for udbud af kabel(cid:220)tv(cid:220) kapacitet via telenet (98/C 71/04) (E˘S(cid:220)relevant tekst) RESUM^ og smelter sammen, og de tidligere forskelle mellem mange markeder forsvinder(cid:216)(ˇ). 1. (cid:217)Rammerne for liberalisering af tele(cid:220) og kabelnettene i EU skal efter planen v»re p¿ plads den 1. januar 1998 i de fleste medlemsstater(cid:216)(˛). Et vigtigt princip for denne liberaliseringsproces har v»ret indf(cid:192)relsen af konkurrence p¿ telekommunikationsmarkederne, hvilket har givet forbrugerne et st(cid:192)rre udbud af tele(cid:220) tjenester. Dette vil f(cid:192)re til billigere tjenester og et bredere udvalg. 2. (cid:217)Liberaliseringsperioden har ogs¿ v»ret pr»get af k»mpem»ssige fremskridt inden for telekommunika(cid:220) tionsteknologi og den tilh(cid:192)rende digitale teknologi p¿ omr¿der som tv og radio, interaktive tjenester, herunder Internet, og nye former for datakommuni(cid:220) kation, som f. eks. elektronisk post. De forskellige i stigende grad former for teknologi overlapper (˛)(cid:217)Kravet om en gradvis ¿bning af telekommunikationsmarke(cid:220) derne i EU inden den 1. januar 1998 er fremsat i Kommis(cid:220) sionens direktiv 90/388/E˘F af 28. juni 1990 om konkur(cid:220) rence p¿ markedet for teletjenester, EFT L 192 af 24. 7. 1990, s. 10, som »ndret ved Kommissionens direktiv 94/46/EF af 13. oktober 1994 om satellitkommunikation, EFT L 268 af 19. 10. 1994, s. 15, Kommissionens direktiv 95/51/EF af 18. oktober 1995 om afskaffelse af begr»nsninger i brugen af kabel(cid:220)tv(cid:220)net til levering af allerede liberaliserede teletjene(cid:220) ster, EFT L 256 af 26. 10. 1995, s. 49, berigtiget i EFT L 308 af 29. 11. 1996, s. 59, Kommissionens direktiv 96/2/EF af 16. januar 1996 om mobilkommunikation og persons(cid:192)gning, EFT L 20 af 26. 1. 1996, s. 59, og Kommissionens direktiv 96/19/EF af 13. 3. 1996 om gennemf(cid:192)relse af liberaliseringen af markederne for teletjenester. EFT L 74 af 22. 3. 1996, s. 13. Kommissionen indr(cid:192)mmede fem medlemsstater yderligere overgangsperioder (Irland: 1. januar 2000, Kommissionens beslutning 97/114/EF af 27. november 1996, EFT L 41 af 12. 2. 1997, s. 8; Portugal: 1. januar 2000, Kommissionens beslutning 97/310/EF af 12. februar 1997, EFT L 133 af 24. 5. 1997, s. 19; Luxembourg: 1. juli 1998, Kommissionens beslutning 97/568/EF af 14. maj 1997, EFT L 234 af 26. 8. 1997, s. 7; Spanien: 1. december 1998, Kommissionens beslutning 97/603/EF af 10. juni 1997, EFT L 243 af 5. 9. 1997, s. 48; Gr»kenland: 31. december 2000, Kommis(cid:220) sionens beslutning 97/607/EF af 18. juni 1997, EFT L 245 af 9. 9. 1997, s. 6). 3. (cid:217)Ud over de fordele i form af lavere omkostninger og st(cid:192)rre udbud, der er n»vnt ovenfor, vil liberalise(cid:220) ringen bringe nye og innovative teleselskaber og ind p¿ markedet. De vil multimedievirksomheder pr»sentere mange nye id~er til tjenester og stimulere de eksisterende operat(cid:192)rer til at svare igen med deres egne id~er. Disse nyskabelser vil gavne forbrugerne i Europa ved at give dem nye interaktive tjenester og hj»lpe den europ»iske telekommunikations(cid:220) og multimedieindustri med at konkurrere mere effektivt p¿ verdensmarkederne og dermed flere besk»ftigelsesmuligheder og (cid:192)ge den sociale velf»rd. Denne udvikling vil dog ikke finde sted, medmindre der findes passende konkurrencevilk¿r for tele(cid:220) og kabelnet i EU, is»r i forbindelse med overgangen til fuld konkurrence i ¿rene efter den 1. januar 1998. skabe 4. (cid:217)Som led i den proces, der skal sikre et effektivt udbud under overgangen til konkurrencebetonede markedsstrukturer, blev Kommissionen i direktiv 90/388/E˘F, som »ndret ved 95/51/EF (kabel(cid:220) tv(cid:220)direktivet) og direktiv 96/19/EF (liberaliseringsdi(cid:220) rektivet), forpligtet til at foretage en vurdering af to s»rskilte aspekter inden liberaliseringen af markedet i 1998. Det drejede sig om: -(cid:217)de konkurrencem»ssige virkninger af, at en enkelt operat(cid:192)r udbyder b¿de tele(cid:220) og kabel(cid:220) tv(cid:220)net, og -(cid:217)restriktionerne for udbud af kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet via telenet. (ˇ)(cid:217)Disse emner behandles i gr(cid:192)nbogen om konvergensen mellem tele(cid:220), medie(cid:220) og informationsteknologisektorerne, KOM(97) 623 endelig udg. af 3. december 1997 (konver(cid:220) gensgr(cid:192)nbogen). 7. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 71/5 5. (cid:217)Denne meddelelse opfylder Kommissionens forplig(cid:220) telser til at foretage en vurdering. Meddelelsen er baseret p¿ to rapporter udarbejdet for Kommissionen p¿ baggrund af omfattende unders(cid:192)gelser og h(cid:192)ringer af akt(cid:192)rerne i sektoren. igen p¿ regels»t, der l»ngere sigt h»mmer markedsudviklingen; eftersom den teknik, der muligg(cid:192)r dette udbud, f(cid:192)rst nu er under udvik(cid:220) ling, m»rkes restriktionerne dog i praksis ikke i nogen s»rlig udstr»kning i de fleste medlems(cid:220) stater 6. (cid:217)Denne meddelelse vedr(cid:192)rer kun disse konkurrence(cid:220) og is»r innovationsm»ssige sp(cid:192)rgsm¿l. Det skal bem»rkes, at meddelelsen med hensyn til radio og tv kun omhandler transmission af signaler, hovedsa(cid:220) gelig via kabel(cid:220) og telenet, og ikke behandler sp(cid:192)rgs(cid:220) m¿let om indholdet af det, der transmitteres via disse net. Kommissionen har for nylig udarbejdet en gr(cid:192)nbog om konvergensen mellem telekommunika(cid:220) tionssektoren, mediesektoren og informationstekno(cid:220) logisektoren(cid:216)(—), der blandt andet behandler dette emne. 7. (cid:217)Konklusionerne af gennemgangen kan opsummeres p¿ f(cid:192)lgende m¿de: af fire -(cid:217)udviklingen af telekommunikations(cid:220) og multime(cid:220) diemarkederne faktorer: afh»nger konkurrence om tjenesteydelser, konkurrence om infrastruktur, opgradering af infrastruktur og andre former for innovation; at de tidligere monopoler udbyder b¿de tele(cid:220) og kabel(cid:220)tv(cid:220)net kan h»mme udviklingen af telekommunikations(cid:220) og multimedieapplikationer -(cid:217)at en enkelt operat(cid:192)r i EU udbyder b¿de tele(cid:220) og kabel(cid:220)tv(cid:220)net, hvilket er et tidligere monopoler, kunne i nogle medlemsstater give de dominerende teleselskaber mulighed for at sinke udviklingen af effektiv konkurrence; dette kunne give de dominerende teleselskaber en bedre udgangsposition end nye akt(cid:192)rer levn fra -(cid:217)restriktionerne for at udbyde kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet via telenet er ogs¿ vigtige, da de kan skabe ulige (—)(cid:217)Jf. fodnote 2 (konvergensgr(cid:192)nbogen). Jf. ogs¿ meddelelse fra Kommissionen til R¿det, Europa(cid:220) Parlamentet, Det ˘konomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget (cid:176)Europa i spidsen for det globale informa(cid:220) tionssamfund: Rullende handlingsplan(cid:133) KOM(96) 607 endelig udg. , punkt 114. Medie(cid:220) og indholdssp(cid:192)rgsm¿l behandles ogs¿ i gr(cid:192)nbogen om audiovisuelle tjenester og oplysningstjenester: Kulturforhold og i andre af Kommissio(cid:220) nens f. eks. gr(cid:192)nbog om beskyttelse af mindre¿rige og den menneskelige v»rdighed i forbindelse informationstjenester, med KOM(96) 483 endelig udg. af 16. oktober 1996, og MEDIA II(cid:220)programmet, der tager sigte p¿ blandt andet at fremme den europ»iske audiovisuelle industris konkurrenceevne. initiativer, som audiovisuelle tjenester og -(cid:217)kravet om, at de dominerende teleselskaber skal f(cid:192)re separate regnskaber for de konkurrerende net, de udbyder, der blev indf(cid:192)rt ved Kommissio(cid:220) nens direktiv 95/51/EF (kabel(cid:220)tv(cid:220)direktivet), har vist sigt at v»re utilstr»kkeligt til at fremme udviklingen af konkurrence i multimediesek(cid:220) toren; som mindstekrav b(cid:192)r selskaberne effektivt adskilles fra deres kabel(cid:220)tv(cid:220)netselskaber, dvs. at aktiviteterne skal varetages af klart adskilt juri(cid:220) diske personer; yderligere initiativer fra Kommis(cid:220) sionen vil v»re berettigede i specifikke tilf»lde for at mindske den konkurrencefordrejende virk(cid:220) ning af en meget dominerende stilling baseret p¿ samlet udbud af tjenester, der er overtaget fra tidligere retligt beskyttede monopoler. 8. (cid:217)Endelig er det grundliggende princip for denne vurdering, at konkurrence er vigtig for innovation. Telekommunikation og multimedier kan blive vitale fremmere af v»kst og besk»ftigelse i EU’s (cid:192)kono(cid:220) mier. EU m¿ sikre sig, at udgangspunktet p¿ de nye markeder er retf»rdigt og konkurrencefremmende for at drage st(cid:192)rst mulig nytte af den v»kst og jobskabelse, den nye udvikling kan iv»rks»tte. 1. (cid:217)HISTORISK OVERSIGT OG ¯RSAGER TIL EN VURDERING AF SITUATIONEN P¯ KABEL(cid:220)TV(cid:220)OMR¯DET 9. (cid:217)Programmet om at gennemf(cid:192)re det indre marked for teletjenster og telekommunikationsudstyr i Europa innovation og forbrugernes udbud af skulle (cid:192)ge tjenester, navnlig ved at styrke konkurrencen. Erfa(cid:220) ringerne fra de liberaliseringen var lande, hvor gennemf(cid:192)rt, viste, at b¿de nye og eksisterende operat(cid:192)rer udviklede mere innovative tjenester som f(cid:192)lge af liberaliseringen, hvilket var til forbrugernes fordel. 10. (cid:217)Den 18. oktober 1995 vedtog Kommissionen kabel(cid:220) tv(cid:220)direktivet, der stillede krav om, at medlemssta(cid:220) C 71/6 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 7. 3. 98 terne skulle tillade, at kabel(cid:220)tv(cid:220)net blev benyttet til alle liberaliserede teletjenester(cid:216)((cid:209)). 11. (cid:217)Mere specifikt hedder det i kabel(cid:220)tv(cid:220)direktivet om vurderingen af situationen p¿ kabel(cid:220)tv(cid:220)omr¿det: (cid:176)Kommissionen vil inden 1. januar 1998 foretage en generel vurdering af, hvilke konsekvenser det vil f¿ i forhold til m¿let med dette direktiv, hvis en enkelt leverand(cid:192)r leverer begge net eller begge tjenester (dvs. offentlige telenet og kabel(cid:220)tv(cid:220)net). (cid:133) 12. (cid:217)Den 13. marts 1996 vedtog Kommissionen liberalise(cid:220) ringsdirektivet, hvori det hedder: opretholder (cid:176)medens direktiv 95/51/EF oph»vede alle restrik(cid:220) liberaliserede teletjenster via tioner for udbud af kabel(cid:220)tv(cid:220)net, nogle medlemsstater restriktioner for brug af offentlige telenet til udbud af kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet. Kommissionen b(cid:192)r vurdere situationen, hvad ang¿r s¿danne restriktioner i lyset af n»vnte direktivs m¿l, n¿r telekommunikations(cid:220) markederne n»rmer sig fuld liberalisering. (cid:133) Direktivet siger desuden: (cid:176)Inden den 1. januar 1998 foretager Kommissionen en samlet vurdering af situationen med hensyn til de resterende restriktioner for brug af offentlige telenet til udbud af kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet. (cid:133) 13. (cid:217)En vurdering inden den 1. januar 1998 var p¿kr»vet, fordi denne dato var sat som frist for indf(cid:192)relse af fuld liberalisering af udbudet af telekommunika(cid:220) tionsinfrastruktur og teletjenester. Effektiv liberalise(cid:220) ring af telekommunikationsinfrastrukturen er absolut p¿kr»vet i denne forbindelse, som det fremg¿r af direktiv 96/19/EF, for at undg¿, at nye akt(cid:192)rer begr»nses med hensyn til frit at kunne udbyde tjenester og forbliver afh»ngige af deres vigtigste konkurrent med hensyn til transmissionskapacitet. 14. (cid:217)Eftersom nye net kr»ver meget store investeringer, er eksisterende kabel(cid:220)tv(cid:220)net et afg(cid:192)rende element i ((cid:209))(cid:217)Jf. fodnote 1. effektivt udbud af alternativ infrastruktur og abon(cid:220) netkredsl(cid:192)b og i nye teleoperat(cid:192)rers tjenesteudbud p¿ de nyliberaliserede markeder i medlemsstaterne. Denne vurdering er derfor vigtig inden gennemf(cid:192)(cid:220) relsen af den fulde liberalisering for at analysere virkningerne af dobbelt ejerskab af s¿danne net og telenet. Det er, fordi konkurrence om abonnent(cid:220) kredsl(cid:192)b er en foruds»tning for konkurrencebeto(cid:220) nede markeder og en begr»nsning af de domine(cid:220) rende selskabers markedsindflydelse. 15. (cid:217)Som led i vurderingen bestilte Kommissionen to st(cid:192)rre unders(cid:192)gelser, en om markedsudviklingen og den teknologiske udvikling, og en, som skulle inde(cid:220) holde en analyse af de retlige aspekter(cid:216)((cid:210)). Det over(cid:220) ordnede m¿l med markedsunders(cid:192)gelsen var: (cid:176)At unders(cid:192)ge mulighederne for at skabe konkur(cid:220) rence p¿ de lokale telefonmarkeder, f. eks. ved at lade kabelnet konkurrere med eksisterende abon(cid:220) nentkredsl(cid:192)b. forst¿, hvilke hindringer og At til udvikling af bredb¿ndsnet der findes i EU(cid:220)landene, og dermed at tilskynde til udvikling af multimedie(cid:220) tjenester via avancerede net. (cid:133) incitamenter 16. (cid:217)Rapporterne tog udgangspunkt i: (cid:176)At dominerende teleselskaber ejer s¿vel telenet som som dobbelt kabel(cid:220)tv(cid:220)net omhandlet i kabel(cid:220)tv(cid:220)direktivet, og ejerskab), (s¿kaldt eksisterende restriktioner af udbud af kabel(cid:220)tv(cid:220)kapa(cid:220) citet via offentlige telenet, som omhandlet i liberali(cid:220) seringsdirektivet. (cid:133) ((cid:210))(cid:217)(cid:176)Cable Review - Study on the competition implications in telecommunications and multimedia markets of (a) joint provision of cable and telecoms networks by a single domi(cid:220) nant operator and (b) restrictions on the use of telecommu(cid:220) nications networks for the provision of cable television services. (cid:133) Arthur D. Little, International, 1997 og (cid:176)Study on the Scope of the Legal Instruments under EC Competition Law available to the European Commission to implement the Results of the ongoing review of certain situations in the telecommunications and cable television sectors. (cid:133) Coudert, 1997. De synpunkter, der frems»ttes i rapporterne, er kontrahenternes og hverken repr»senterer eller forpligter Kommissionen p¿ nogen m¿de. 7. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 71/7 2. (cid:217)RESUM^ AF ANALYSEN AF DEN NUV`RENDE SITUATION 17. (cid:217)If(cid:192)lge de rapporter, Kommissionen har f¿et udar(cid:220) bejdet, udvikler medlemsstaternes telekommunika(cid:220) tions(cid:220) og multimediemarkeder sig ikke optimalt i (cid:192)jeblikket. Det fremg¿r af det materiale, der er indsamlet om fire incitamenter til optimal udvikling, der er udpeget i markedsunders(cid:192)gelsen. Inden for de fire omr¿der innovation, tjenesteudbud, netkonkur(cid:220) rence og tjenestekonkurrence er det if(cid:192)lge rapporten tydeligt, at alle telekommunikations(cid:220) og multimedie(cid:220) markeder udvikler sig langsommere end det opti(cid:220) male. 2. 1. (cid:217)Ovsersigt over markedet og teknologien i de 18. (cid:217)If(cid:192)lge rapporterne er udbudet af tele(cid:220) og multi(cid:220) fleste medlemsstater meget medietjenester begr»nset sammenlignet med den optimale udvik(cid:220) ling. Basalt set er telefondensiteten i Europa stadig generelt lav sammenlignet med USA. Kun Sverige har en h(cid:192)jere telefondensitet end USA. De (cid:192)vrige medlemsstater ligger under, og EU(cid:220)gennemsnittet er 49 linjer pr. 100 indbyggere sammenligned med 62 i USA. Denne lavere udbredelse af telekommunika(cid:220) tionslinjer afspejler sig ogs¿ p¿ andre omr¿der, som indbygger, f. eks. antallet af Internetudbydere pr. hvor kun Finland overg¿r USA. Udbredelsen af ISDN(cid:216)((cid:211)) er ogs¿ begr»nset. som helt eller delvis ejes af det etablerede teleselskab. I stedet for konkurrence om abonnentkredsl(cid:192)b er det s¿ledes ~t selskab, der kontrollerer to indgange til de samme boliger. Der findes i (cid:192)jeblikket kun effektiv konkurrence om abonnentkredsl(cid:192)b i tre medlems(cid:220) stater, nemlig Det Forenede Kongerige, Finland og Sverige. I Det Forenede Kongerige har BT bevaret sin st»rke markedsposition blandt andet p¿ grund af sin fortsatte styrke i abonnentkredsl(cid:192)bet. I Finland derimod fik de nye selskaber meget hurtigt en stor markedsandel, fordi mange allerede var aktive p¿ de lokale telefonmarkeder. 21. (cid:217)Det er af afg(cid:192)rende betydning at udnytte teknolo(cid:220) giske fremskridt, hvis man vil udvikle tele(cid:220) og multi(cid:220) medietjenester. Blandt den senere tids teknologiske fremskridt kan n»vnes digitalt jordbaseret tv, digitalt satellit(cid:220)tv (DTH(cid:216)((cid:212))), kabel(cid:220)tv(cid:220)tjenester og multi(cid:220) kanal(cid:220)tv via bredb¿ndskabelnet, og vi kan se frem til bredb¿nds(cid:220)Internetadgang via faste net, tr¿dl(cid:192)st og via satellit. 2. 2. (cid:217)Vigtige faktorer 22. (cid:217)Rapporterne peger p¿ f(cid:192)lgende fire vigtige faktorer for den optimale udvikling af de nye telekommuni(cid:220) kations(cid:220) og multimedieteknologier: (43(cid:216)%) halvdelen Under europ»iske husstande kan modtage enten kabel(cid:220) eller satellit(cid:220)tv (jf. oversigten over i bilag(cid:217)1). europ»iske kabel(cid:220)tv(cid:220)net alle af 19. (cid:217)Der er ved at opst¿ konkurrence p¿ kabel(cid:220) tv(cid:220)omr¿det i USA, Canada og Australien. De etable(cid:220) rede kabelselskaber i USA er gennem konkurrence blevet tvunget til at s»nke deres priser med 50(cid:216)%, og i ~t tilf»lde med 90(cid:216)%, tilbyde gratis (cid:176)pay per view(cid:133)(cid:220)udsendelser og opgradere deres systemer. Andre selskaber har f(cid:192)jet flere programmer til deres basale kabel(cid:220)tv(cid:220)pakke. I Australien planl»gger nye kabeloperat(cid:192)rer at lancere et bredere tjenesteudbud end de etablerede selskaber for at skabe st(cid:192)rre oms»tning. 20. (cid:217)Rapporten tyder derimod p¿, at hele 59(cid:216)% af kabel(cid:220) i EU betjenes af en kabeloperat(cid:192)r tv(cid:220)kunderne ((cid:211))(cid:217)Integrated Services Digital Network. -(cid:217)Udbudet af tjenester: Den opgraderede teknologi for kabel(cid:220)tv og adgang via offentlige telefonnet (PSTN)(cid:216)((cid:213)) giver mulighed for at tilbyde det bredest t»nkelige udvalg af telekommunikations(cid:220) og multimedietjenester, herunder multikanal(cid:220)tv, taletelefoni og hurtig Internetadgang. Telefoni(cid:220) tjenesterne vil kunne leveres via en r»kke alter(cid:220) native tr¿dbundne og tr¿dl(cid:192)se net, f. eks. via tele(cid:220) abonnentkredsl(cid:192)b tr¿dl(cid:192)se fonlinjer (WLL)(cid:216)((cid:214)), men disse teknikker vil antagelig ikke p¿ kort eller mellemlang sigt have kapacitet til at udbyde det audiovisuelle tjenester. Mangelen p¿ en indbygget retursti vil hindre, at andre teknikker, der er velegnede til at levere multikanal(cid:220)tv og multimedietjenester via bredb¿ndsnet, kan tilbyde det fulde udvalg af interaktive tjenester og tovejskommunikation. fulde udvalg og af ((cid:212))(cid:217)Direct(cid:220)to(cid:220)Home. ((cid:213))(cid:217)Public Switched Telephone Network (offentligt koblet tele(cid:220) fonnet). ((cid:214))(cid:217)Wireless Local Loop. C 71/8 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 7. 3. 98 -(cid:217)Graden af tjenesteinnovation: B¿de kabel(cid:220)tv(cid:220) og telenet kan rent teknisk bruges til koncipering, udvikling og gennemf(cid:192)relse af det st(cid:192)rst t»nke(cid:220) lige udvalg af telekommunikations(cid:220) og multime(cid:220) videotjenester, f. eks. dietjenester, (cid:176)broadcast(cid:133)(cid:220)tjenester, og h(cid:192)jhastighedsdatatjenester. Derimod vil udvik(cid:220) tjenester med alternativ lingen af f. eks. p¿ adgangsteknologi v»re begr»nset, grund af manglende kapacitet i brugerleddet eller manglende b¿ndbredde pr. bruger. koblede (cid:176)pointcast(cid:133)(cid:220)tjenester innovative har -(cid:217)Infrastrukturelle begr»nsninger: Enhver form for tekniske telekommunikationsinfrastruktur begr»nsninger med hensyn til udbudet af tjenester. Adgangsteknikkerne til b¿de kabel(cid:220)tv(cid:220) og PSTN kan opgraderes og dermed eliminere de fleste af disse begr»nsninger og udg(cid:192)re en passende platform for udviklingen af telekommu(cid:220) nikations(cid:220) og multimediesektoren. B¿ndbredden kan opgraderes ved at g¿ over til bredb¿ndslysle(cid:220) derkabler. Der kan installeres bidirektionale forst»rkere og koblingsfaciliteter. Digitalise(cid:220) ringen vil indb»re en v»sentlig forbedring af kvaliteten og udbudet af tjenester b¿de inden(cid:220) for teknik. Derimod vil opgraderingen af mange tr¿dl(cid:192)se teknikker, f. eks. tr¿dl(cid:192)se abonnentkredsl(cid:192)b og DTH(cid:220) satellit, blive begr»nset af tekniske eller milj(cid:192)(cid:220) m»ssige ¿rsager. tr¿dbunden og tr¿dl(cid:192)s -(cid:217)Konkurrence om infrastruktur: Kabel(cid:220)tv(cid:220) og PSTN(cid:220)systemer kan konkurrere p¿ lige fod om abonnentkredsl(cid:192)b til alle telekommunikations(cid:220) og multimedietjenester. P¿ mellemlang sigt vil der blive tale om konkurrence fra operat(cid:192)rer af digi(cid:220) tale satellitter og tr¿dl(cid:192)se abonnentkredsl(cid:192)b om udbud af henholdsvis tv og telefoni. Imidlertid findes der allerede kabel(cid:220)tv(cid:220) og PSTN(cid:220)systemer, og de vil sk»rpe konkurrencen om abonnent(cid:220) kredsl(cid:192)b betydeligt. 2. 3. (cid:217)Analyserede muligheder 24. (cid:217)P¿ denne baggrund analyserede rapporterne en lang r»kke initiativer. Med hensyn til dobbelt ejerskab af kabel(cid:220)tv(cid:220) og telenet behandlede markedsrapporten f(cid:192)lgende muligheder: -(cid:217)at opretholde dobbelt ejerskab uden andre »ndringer -(cid:217)retlig adskillelse (oprettelse af helejet kabeldat(cid:220) terselskab) -(cid:217)intet dobbelt ejerskab. 25. (cid:217)Med hensyn til restriktioner for teleselskabers udbud af kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet via telenet blev f(cid:192)lgende mulig(cid:220) heder unders(cid:192)gt: -(cid:217)at opretholde status quo -(cid:217)at oph»ve restriktionerne for specifikke telesel(cid:220) skaber og/eller at give dominerende teleselskaber ret til at udbyde kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet via telekom(cid:220) munikationsinfrastruktur -(cid:217)at oph»ve restriktionerne for udstedelse af licenser til kabel(cid:220)tv(cid:220)infrastruktur. 26. (cid:217)Rapporten indeholder desuden en gradueret vurde(cid:220) ring af en r»kke muligheder p¿ mellemlang sigt og som overgangsordninger(cid:216)(˛˝). Detaljerne fremg¿r af bilag 2. Rapporten kan rekvireres. 23. (cid:217)Kort sagt er de to tr¿dbundne teknikker, tele(cid:220) og kabel(cid:220)tv(cid:220)net, i (cid:192)jeblikket de eneste, der kan fremme den optimale udvikling i henhold til alle fire krite(cid:220) rier: udbudet af tjenester, tjenesteinnovation, fjer(cid:220) nelse af infrastrukturelle begr»nsninger og tilskyn(cid:220) delse til konkurrence om infrastruktur. De andre tr¿dl(cid:192)se teknikker, der i (cid:192)jeblikket er adgang til, er stadig begr»nset med hensyn til et eller flere af kriterierne, hvilket g(cid:192)r dem mindre egnede til den optimale udvikling af multimedietjenester. I de fleste medlemsstater er det dog de dominerende telesel(cid:220) skaber, der ejer eller kontrollerer kabel(cid:220)tv(cid:220)nettene. (˛˝)(cid:217)Rapporten vurderede ogs¿ f(cid:192)lgende muligheder: -(cid:217)at opretholde dobbelt ejerskab/fremskynde udvikling af DTH til digitale multikanaltjenester -(cid:217)at opretholde dobbelt ejerskab, men indf(cid:192)re ONP(cid:220)vilk¿r p¿ den dobbelte ejers kabelnet -(cid:217)at opretholde dobbelt ejerskab, men ¿bne spektret for tr¿dl(cid:192)se abonnentkredsl(cid:192)b (smalb¿nd) -(cid:217)retlig adskillelse og s»rskilt ledelse -(cid:217)delvis dobbelt ejerskab -(cid:217)uafh»ngig kurator -(cid:217)adskillelse af net og tjenester. Jf. bilag 2. 7. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 71/9 27. (cid:217)Rapporterne konkluderede, at man kun kan n¿ det optimale resultat gennem en fuldst»ndig adskillelse, n¿r det dominerende teleselskab ogs¿ har en afg(cid:192)(cid:220) rende interesse i kabel(cid:220)tv(cid:220)infrastrukturen, eftersom dobbelt ejerskab i vidt omfang h»mmer udviklingen af nye og innovative tjenester, afskr»kker potentielle nye markedsakt(cid:192)rer og kan underminere den effek(cid:220) tive gennemf(cid:192)relse af den fuldst»ndige liberalisering inden den 1. januar 1998. Rapporterne konklude(cid:220) rede, at den fuldst»ndige adskillelse kunne v»re p¿kr»vet i henhold til konkurrencereglerne under visse omst»ndigheder. multimediemarkederne v»sentlige m¿der. Der er tale om: i medlemsstaterne p¿ fire -(cid:217)at forsinke opgradering af kabelnettene til bidi(cid:220) rektional kapacitet -(cid:217)at blokere for udvikling af konkurrerende infra(cid:220) struktur for ang¿r restriktionerne teleselskabers Hvad mulighed for at udbyde kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet via telenet, konkluderer rapporterne, at s¿danne restrik(cid:220) tioner b(cid:192)r oph»ves under hensyntagen til de samlede f(cid:192)lger af en s¿dan foranstaltning for konkurrencen om abonnentkredsl(cid:192)b. -(cid:217)at begr»nse konkurrencen om tjenesteydelser, og -(cid:217)at h»mme innovationen. 3. (cid:217)EN MERE DETALJERET ANALYSE AF UDBUD OG AF RESTRIKTIONER FOR UDBUD AF KABEL(cid:220)TV(cid:220)KAPACITET 28. (cid:217)Dette afsnit indeholder mere detaljerede oplysninger om det, vurderingen koncentrerer sig om, nemlig dobbelt udbud og restriktionerne for udbud af kabel(cid:220) tv(cid:220)kapacitet. 31. (cid:217)Operat(cid:192)rer med begge typer net har ingen interesse i at opgradere deres kabel(cid:220)tv(cid:220)net til fuld bidirektional kapacitet. Det skyldes, at der ikke er nogen direkte (cid:192)konomisk gevinst ved at opgradere et kabel(cid:220)tv(cid:220)net, som derefter vil konkurrere om kunderne med tele(cid:220) netoperat(cid:192)rens kerneaktivitet, som er telekommuni(cid:220) kation. Denne konkurrence vil finde sted ikke blot om telefontjenester, men ogs¿ om mere avancerede multimedietjenester som Internetadgang og i frem(cid:220) tiden tjenester som (cid:176)video on demand(cid:133). Investe(cid:220) ringen i kabel(cid:220)tv(cid:220)nettet kan ikke forventes at give den dobbelte ejer en yderligere nettoindt»gt. 3. 1. (cid:217)Konsekvenserne af at tillade teleselskaber at udbyde kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet, n¿r deres eksklusive rettigheder oph»ves 29. (cid:217)Analysen synes at vise, at den nuv»rende situation med hensyn til innovation i EU ikke er optimal i telekommunikations(cid:220) og multimediesektorerne(cid:216)(˛˛). 32. (cid:217)Desuden er det i mange tilf»lde ikke sandsynligt, at den dobbelte ejer vil koncentrere sig om udviklingen af kabel tv(cid:220)segmentet, fordi det kun skaber en lille del af telekommunikations(cid:220) og kabelselskabets samlede oms»tning. Gennemsnitligt i EU kommer mindre end 10(cid:216)% af indt»gterne fra kabel(cid:220)tv. Et kabel(cid:220)tv(cid:220)selskab, der ejes af en netoperat(cid:192)r, vil ikke f¿ den n(cid:192)dvendige opm»rk(cid:220) derfor m¿ske somhed fra ledelsen til at kunne investere i udvikling af systemet. 30. (cid:217)Dobbelt telenet og kabel(cid:220)tv(cid:220)net begr»nser udviklingen af telekommunikations(cid:220) og ejerskab af (˛˛)(cid:217)Det skal bem»rkes, at problemer med audiovisuelle tjenester og deres indhold samt service(cid:220)kanalernes stilling behandles i denne meddelelse. Mere generelle regler og audiovisuelle sin gr(cid:192)nbog om konvergens (jf. fodnote 2). Denne meddelelse og markedsstruktur sp(cid:192)rgsm¿l i forhold til udbud af infra(cid:220) struktur. forhold behandler Kommissionen innovationsm»ssige vedr(cid:192)rer i 33. (cid:217)Uafh»ngige kabelnetoperat(cid:192)rer har derimod ikke den investeringsm»ssige ulempe, en dobbelt ejer har. Det koster mindre at opgradere et eksisterende kabelnet til tovejskommunikation end at bygge et nyt telenet og fra bunden. Imidlertid er indt»gterne for det uafh»ngige kabel(cid:220)tv(cid:220)selskab ren indkomst og begr»nser ikke indt»gterne fra andre aktiviteter som for den dobbelte ejer. Tv»rtimod m¿ udvikling af teletjenester forventes at tiltr»kke helt nye kunder til det uafh»ngige kabel(cid:220)tv(cid:220)selskab og ikke kunder fra en anden aktivitet. C 71/10 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 7. 3. 98 34. (cid:217)Dobbelt ejerskab har ogs¿ stor betydning for konkurrencen om b¿de infrastruktur og tjenester. Den viser sig p¿ flere m¿der. For det f(cid:192)rste giver dobbelt ejerskab ikke det dominerende selskabs konkurrenter en alternativ adgang til abonnentkreds(cid:220) l(cid:192)bet. Det har vist sig at v»re af afg(cid:192)rende betyd(cid:220) ning i Det Forenede Kongerige, hvor kabel(cid:220) tv(cid:220)selskabernes opst¿en f(cid:192)rte til en langt hurtigere begr»nsning af det dominerende selskabs markeds(cid:220) andel, end BT’s tidligere konkurrent (hovedsagelig tjenesteudbyderen Mercury) havde form¿et. Bevarer man dobbelt ejerskab, kommer man til at n»gte forbrugere p¿ andre markeder adgang til alternative udbydere af multimedietjenester via bredb¿nd. For det andet vil den manglende konkurrence om abon(cid:220) nentkredsl(cid:192)b betyde, at konkurrencen p¿ fjerntrafik ogs¿ begr»nses. Fjernoperat(cid:192)rerne kan tage trafik fra det etablerede selskab direkte gennem det etable(cid:220) rede selskabs abonnentkredsl(cid:192)b. Konkurrencen p¿ fjerntrafikken har dog vist sig at v»re langt h¿rdere, n¿r der kan findes kunder hos andre konkurrenter til det dominerende selskab p¿ lokalt plan. Igen viser erfaringerne fra Det Forenede Kongerige, at det forholder sig s¿ledes. For det tredje kan dobbelt ejerskab forhindre eller forsinke indf(cid:192)relsen af inter(cid:220) aktive bredb¿ndstjenester. synes dobbelte ejere at v»re tilbageholdende med at tilbyde egentlig interaktivitet til udvikling af interak(cid:220) tive Internetadgang. Endelig har tjenesteudbyderne problemer, hvis de ikke kan v»lge mellem udbydere af infrastruktur til levering af deres tjenester, men er afh»ngige af en enkelt udbyder. If(cid:192)lge analysen f. eks. hurtig tjenester, som forventes at v»re den vigtigste enkeltfaktor, der begr»nser markedsudviklingen og den konkurrence(cid:220) m»ssige virkning af liberalisering, efterh¿nden som Europa bev»ger sig ind i multimedieverdenen(cid:216)(˛ˇ). 3. 2. (cid:217)Konsekvenserne af at begr»nse udbud af kabeltransmissionskapacitet teleselskabernes 37. (cid:217)Begr»nsning af teleselskabernes udbud af kabel(cid:220) tv(cid:220)kapacitet kan h»mme opbygningen af bredb¿nds(cid:220) net p¿ andre m¿der. Kabel(cid:220)tv(cid:220)direktivet sikrer, at alle kabel(cid:220)tv(cid:220)net frit kan udbyde alle liberaliserede teletjenester. Der findes imidlertid ingen tilsvarende bestemmelse, der sikrer, at teleselskaberne frit kan via deres offentlige udbyde kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet telenet. Teleselskabernes mulighed for at udvikle deres offentlige telenet yderligere med henblik herp¿ afh»nger af de nationale bestemmelser. Selv n¿r der er tale om dobbelt ejerskab, og teleselskaberne stiller kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet til begr»nsninger af den tekniske udvikling, eftersom der findes ny teknologi til opgradering af telenet, og fordi telenet er langt mere udbredt end kabel(cid:220)tv(cid:220)net i de fleste medlemsstater. til r¿dighed, kan det f(cid:192)re 35. (cid:217)De innovative tjenester kan ogs¿ blive h»mmet af dobbelt ejerskab. Kabeloperat(cid:192)rers erfaringer i flere medlemsstater viser, at n¿r uafh»ngige kabelopera(cid:220) t(cid:192)rer vil udvikle innovative tjenester; begr»nser det dominerende teleselskab ofte udviklingen heraf. Denne begr»nsning skyldes, at kabeloperat(cid:192)rer er afh»ngig af det dominerende teleselskab p¿ en lang r»kke punkter. Selv hvis ejerne er villige til at udvikle tjenesterne, vil de omkostninger, de vil p¿l»gge de (cid:192)vrige kabeloperat(cid:192)rer, ofte g(cid:192)re projektet uigennemf(cid:192)rligt for disse operat(cid:192)rer. N¿r det dominerende teleselskab ogs¿ ejer kabelopera(cid:220) t(cid:192)ren, er dets rolle i udviklingen af nye tjenester endnu vigtigere for foretagendets succes. Hvis den dobbelte ejer ikke er involveret, opn¿r man ikke den kritiske masse, der skal til for at s»tte gang i de nye tjenester. 38. (cid:217)Teknologien bag de forskellige former for telenet bliver i stigende grad den samme. For telenet giver teknikker som ADSL(cid:216)(˛—) mulighed for at overf(cid:192)re tv(cid:220)signaler. Ved at kombinere denne radio(cid:220) og teknik med kompressionsteknikker vil teleselska(cid:220) berne kunne transmittere signaler med stor b¿nd(cid:220) bredde ad de eksisterende telefonlinjer med kobber(cid:220) parkabler. Der kan blive tale om mellem en og seks tv(cid:220)kanaler. Det vil give teleselskaberne mulighed for at overveje, om de skal tage konkurrencen op med kabelselskaberne om at udbyde tv(cid:220)kanaler og - hvilket er mere sandsynligt - tilbyde (cid:176)video on demand(cid:133), kabel(cid:220) tv(cid:220)selskaber med (cid:176)pay per view(cid:133)(cid:220)tjenester, samt hurtig Internetadgang. konkurrere med kan der 36. (cid:217)Resultatet er, at dobbelt ejerskab af tele(cid:220) og kabel(cid:220) tv(cid:220)net i en situation med dominerende stilling m¿ (˛ˇ)(cid:217)I (cid:192)jeblikket st¿r de offentlige teleselskaber st»rkt i ti medlemsstater, og er i (cid:192)jeblikket ikke repr»senteret i tre medlemsstater. (˛—)(cid:217)Asymmetrical Digital Subscriber Line. For en detaljeret redeg(cid:192)relse se Arthur D. Littles unders(cid:192)gelse (fodnote 5). 7. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 71/11 39. (cid:217)Europa(cid:220)Parlamentet har derfor opfordret til at oph»ve s¿danne restriktioner i forbindelse med libe(cid:220) raliseringen af den europ»iske telekommunikations(cid:220) sektor(cid:216)(˛(cid:209)). 4. (cid:217)REGULERING I MEDLEMSSTATERNE 40. (cid:217)Medlemsstaterne er nu indf(cid:192)relsen af fri konkurrence den 1. f»rd med at afslutte i gennemf(cid:192)relsen af direktiv 96/19/EF med henblik p¿ januar 1998(cid:216)(˛(cid:210)). Undtagen i ~n medlemsstat indeholder den nationale lovgivning om afskaffelse af s»rlige og eksklusive rettigheder p¿ dette punkt ingen bestem(cid:220) melser om dobbelt ejerskab. til kabel(cid:220)tv(cid:220)selskaber 41. (cid:217)Der er fortsat forskellige niveauer af regulering for kabelnetoperat(cid:192)rer. De fleste medlemsstater udsteder licenser lokalt, ofte med eksklusive eller s»rlige rettigheder. Mulighederne for at eje infrastruktur varierer ogs¿ fra land til land, hvilket ogs¿ g»lder begr»nsninger af de domine(cid:220) rende selskabers muligheder for at udbyde kabel(cid:220) tv(cid:220)tjenester via telenet. 42. (cid:217)Selv om ~n medlemsstat begr»nser st(cid:192)rrelsen af et teleselskabs aktiepost i et kabel(cid:220)tv(cid:220)selskab, der er godkendt som telenetoperat(cid:192)r, er det i alle medlems(cid:220) stater fortsat tilladt for en enkelt operat(cid:192)r at udbyde s¿vel tele(cid:220) som kabel(cid:220)tv(cid:220)net(cid:216)(˛(cid:211)). En del medlems(cid:220) stater benytter sig af generel konkurrencelovgivning til at regulere den samlede udbyders aktiviteter. (˛(cid:209))(cid:217)Europa(cid:220)Parlamentets beslutning af 15. juni 1995. EFT C 166 af 3. 7. 1995, s. 109, og Europa(cid:220)Parlamentets beslutning af 19. maj 1995, EFT C 151 af 19. 6. 1995, s. 479. (˛(cid:210))(cid:217)Meddelelse fra Kommissionen til R¿det, Europa(cid:220)Parla(cid:220) mentet, Det ˘konomiske og Sociale Udvalg og Regionsud(cid:220) valget om gennemf(cid:192)relsen af EU’s lovpakke for telesek(cid:220) toren: f(cid:192)rste ajourf(cid:192)ring, KOM(97) 504 endelig udg. af 8. oktober 1977. (˛(cid:211))(cid:217)I Spanien skal det dominerende selskab, Telef(cid:246)nica, vente, inden det m¿ begynde at operere som udbyder af kabel(cid:220) tv(cid:220)net i et nyt licensomr¿de. Denne begr»nsning g»lder mellem 16 m¿neder og to ¿r. I Det Forenede Kongerige kan det dominerende selskab, Mercury and Kingston Communications, drive kabel(cid:220)tv(cid:220)net, hvis de kan f¿ en licens. Nettene skal imidlertid drives separat fra hovedakti(cid:220) viteten, telekommunikation. I en r»kke andre medlemsstater er der ingen eksplicitte begr»nsninger, men situationen er uafklaret. Der kan forventes problemer, n¿r den nye teknologi tages i brug. If(cid:192)lge rapporterne mener Kommissionen, at situationen i ti medlemsstater falder ind under denne kategori. 43. (cid:217)Hvad ang¿r udbud af kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet via telenet, har to medlemstater indf(cid:192)rt eksplicitte restriktioner for deres teleselskaber. Andre medlemsstater har ingen nationale restriktioner, men af en lang r»kke lokale regels»t, ¿rsager, som er relateret til de udbyder teleselskabet stadig ikke kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet. P¿ l»ngere sigt forhindrer ovenn»vnte restriktioner imidlertid teleselskaberne i at udbyde kabel(cid:220)tv(cid:220)kapa(cid:220) citet, hvilket kan forventes at begr»nse konkur(cid:220) rencen om infrastruktur og multimedier, og derfor vil betyde, at udviklingen af telekommunikations(cid:220) og multimediemarkederne i EU stadig vil g¿ langsom(cid:220) mere end det optimale(cid:216)(˛(cid:212)). Restriktionerne b(cid:192)r derfor ikke betragtes som en permanent foreteelse og b(cid:192)r oph»ves efter en gennemsigtig tidsplan i hele EU, efterh¿nden som der udvikles effektiv konkur(cid:220) rence om abonnentkredsl(cid:192)bene. Tidsplanen b(cid:192)r v»re ret fleksibel for at tage h(cid:192)jde for nationale forhold. 44. (cid:217)Konklusionen er derfor, at da udviklingen af markedet for udbud af tv(cid:220)kapacitet via offentlige telenet f(cid:192)rst lige er begyndt, er den lovgivningsm»s(cid:220) sige situation stort set uafklaret. 45. (cid:217)Begr»nsningerne af den yderligere udvikling af kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet gennem udnyttelse af ny tekno(cid:220) logi, enten i form af videreudvikling af de offentlige telenet (f. eks. gennem ADSL) eller udstedelse af nye licenser til den nye tr¿dl(cid:192)se bredb¿ndsteknologi, kan l»gge en kraftig d»mper p¿ udviklingen af multime(cid:220) diemarkedet i den n»rmeste fremtid. 5. (cid:217)VURDERING OG INITIATIVER I HENHOLD TIL KONKURRENCEREGLERNE forpligtelser 46. (cid:217)Traktaten, is»r artikel 90, giver Kommissionen til opgave at s(cid:192)rge for, at medlemsstaterne overholder deres til EF(cid:220)retten med i henhold hensyn til offentlige virksomheder og virksomheder, der nyder s»rlige eller eksklusive rettigheder. I medf(cid:192)r af artikel 90, stk. 3, kan Kommissionen p¿ den ene side specificere og afklare medlemsstaternes forpligtelser i henhold til denne artikel, og p¿ den anden side fastl»gge, hvilke forpligtelser medlems(cid:220) staterne skal opfylde, for at Kommissionen effektivt kan udf(cid:192)re sin opgave som kontrolinstans i henhold til dette stykke. (˛(cid:212))(cid:217)Det ses i Det Forenede Kongerige, hvor restriktionerne for BT og de andre offentlige teleselskaber er tidsbegr»nsede. C 71/12 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 7. 3. 98 47. (cid:217)Kommissionen skal is»r sikre sig, at medlemssta(cid:220) terne, selv n¿r de afskaffer rettighederne, ikke h¿nd(cid:220) h»ver bestemmelser, som ikke vil give konkurrenter mulighed for at true teleselskabernes dominerende taletelefonien finder stilling, n¿r sted. Ellers ville teleselskaberne kunne bevare deres dominerende stilling p¿ markederne for taletelefoni og de offentlige telenet og dermed styrke det etable(cid:220) rede selskabs dominerende stilling. liberalisering af -(cid:217)sikrer, at tjenesteleverand(cid:192)rer med en eksklusiv ret til at levere kabel(cid:220)tv(cid:220)netinfrastruktur i et givet omr¿de f(cid:192)rer separate regnskaber for deres akti(cid:220) viteter som leverand(cid:192)rer af netkapacitet til tele(cid:220) tjenester, n¿r deres oms»tning overskrider en vis gr»nse. 5. 1. (cid:217)Horisontale initiativer 5. 1. 1. (cid:217)Dobbelt ejerskab 48. (cid:217)Med hensyn til dobbelt ejerskab indf(cid:192)rte direktiv 95/51/EF (kabel(cid:220)tv(cid:220)direktivet) princippet om sepa(cid:220) rate regnskaber og foretrak strukturel adskillelse, dvs. drift af selskabernes telenet og kabel(cid:220)tv(cid:220)net i klart adskilte retlige enheder(cid:216)(˛(cid:213)). 49. (cid:217)Direktivets artikel 2 kr»ver, at medlemsstaterne: -(cid:217)sikrer regnskabsm»ssig gennemsigtighed og fore(cid:220) bygger diskriminerende adf»rd i de tilf»lde, hvor en leverand(cid:192)r har en eksklusiv ret til at stille b¿de offentlig telenetinfrastruktur og kabel(cid:220) tv(cid:220)netinfrastruktur til r¿dighed -(cid:217)sikrer en opdeling af regnskaberne p¿ de enkelte net og teleselskabets aktiviteter som leverand(cid:192)r af teletjenester, og 50. (cid:217)Kabel(cid:220)tv(cid:220)direktivet overlod beslutningen om separate regnskaber eller en fuldst»ndig strukturel adskillelse til medlemsstaterne, men samtidig kr»vede det, at denne vurdering af konsekvenserne af dobbelt udbud i relation til m¿let med direktivet blev foretaget. I direktivet hedder det, at Kommissionen skal over(cid:220) veje, (cid:176)om en opdeling af regnskaberne vil v»re tilstr»kkelig til at hindre misbrug(cid:133), og vurdere (cid:176)om en s¿dan kombineret levering ikke vil resultere i en begr»nsning af det potentielle udbud af transmis(cid:220) sionskapacitet p¿ bekostning af tjenesteleverand(cid:192)(cid:220) rerne i det p¿g»ldende omr¿de, eller om der er behov for at tr»ffe yderligere foranstaltninger(cid:133) (20. betragtning), men de p¿g»ldende medlemsstater gav i mellemtiden ingen tilladelser til konkurrerende systemer til levering til husstande. 51. (cid:217)Selv om de fleste medlemsstater i henhold til direktiv 96/19/EF er retligt forpligtet til at afskaffe s»rlige eller eksklusive rettigheder i forbindelse med telenet inden den 1. januar 1998, vil der ikke i nogen af dem blive effektiv konkurrence om abonnentkreds(cid:220) l(cid:192)bet p¿ nationalt plan, f(cid:192)r der er g¿et en betydelig overgangsperiode. Med hensyn til ejerskab af s¿vel tele(cid:220) som kabel(cid:220)tv(cid:220)net er der kun nogle f¿ medlems(cid:220) stater, der har indf(cid:192)rt strukturel adskillelse(cid:216)(˛(cid:214)). 52. (cid:217)Separate regnskaber og anvendelse af passende omkostningsallokeringsmetoder kan v»re medvir(cid:220) forebygge eventuelt kende til at efterpr(cid:192)ve og (˛(cid:213))(cid:217)I kabel(cid:220)tv(cid:220)direktivets 18. betragtning hedder det: (cid:176)n¿r medlemsstaterne indr(cid:192)mmer et enkelt selskab ret til at etab(cid:220) lere b¿de kabel(cid:220)tv og telenet, bringer de det p¿g»ldende selskab i et situation, hvor det ikke har noget incitament til at tiltr»kke brugere til det net, der er bedst egnet til leve(cid:220) ring af den p¿g»ldende tjeneste, s¿ l»nge der er overskuds(cid:220) kapacitet p¿ det andet net; selskabet har i s¿ fald tv»rtimod en interesse i at forlange for meget for brugen af kabelin(cid:220) frastrukturen til levering af ikke monopoliserede tjenester for at (cid:192)ge trafikken p¿ dets telenet. (cid:216). (cid:216). For at kunne kontrollere om der eventuelt finder misbrug sted, skal medlemsstaterne i det mindste kr»ve, at regnskaberne for de to aktiviteter f(cid:192)res separat, selv om en fuldst»ndig struk(cid:220) turel adskillelse vil v»re at foretr»kke(cid:133) (understregning tilf(cid:192)jet). (˛(cid:214))(cid:217)F. eks. har Nederlandene truffet en r»kke forholdsregler for at sikre en begr»nsning af det etablerede teleselskabs ejer(cid:220) skab af b¿de telekommunikations(cid:220) og kabel(cid:220)tv(cid:220)infrastruktur og for at indf(cid:192)re en form for strukturel adskillelse mellem disse to aktiviteter. Man har blandt andet opstillet s»rlige betingelser for at sikre, at det etablerede teleselskab ikke f¿r indflydelse p¿ kabel(cid:220)tv(cid:220)operat(cid:192)rernes forretningsm»ssige adf»rd, og man m¿tte opf(cid:192)re s»rlige kinesiske mure for at sikre, at der ikke direkte eller indirekte udveksles forret(cid:220) ningsm»ssigt f(cid:192)lsomme oplysninger mellem teleselskabet og kabel(cid:220)tv(cid:220)operat(cid:192)ren. I Tyskland har Deutsche Telekom for nylig meddelt, at deres kabel(cid:220)tv(cid:220)net vil blive overf(cid:192)rt til et selskab, der er adskilt fra koncernens hovedaktivitet, tele(cid:220) kommunikation. 7. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 71/13 misbrug af det dominerende selskabs stilling, men den gunstige virkning af s¿danne regler er stort set begr»nset til prisfasts»ttelsen. Som forudset i kabel(cid:220) tv(cid:220)direktivet kan det dominerende selskabs stilling ogs¿ rejse mere grundl»ggende bet»nkeligheder som f(cid:192)lge af den afg(cid:192)rende interessekonflikt, denne stil(cid:220) ling giver, fordi selskabet har kontrol over b¿de tele(cid:220) kommunikations(cid:220) og kabel(cid:220)tv(cid:220)infrastruktur. 53. (cid:217)At f(cid:192)re separate regnskaber vil blot g(cid:192)re penge(cid:220) str(cid:192)mmene mere gennemsigtige, hvorimod retlig adskillelse vil give st(cid:192)rre gennemsigtighed med hensyn til aktiver og omkostninger og g(cid:192)re det lettere at f(cid:192)re tilsyn med rentabiliteten og admini(cid:220) strationen af kabel(cid:220)tv(cid:220)nettets transaktioner. Udbud af telenet og kabel(cid:220)tv(cid:220)net er besl»gtede aktiviteter. Derfor har et selskabs stilling p¿ ~t af disse markeder betydning for dets stilling p¿ det andet, og det er vanskeligere at f(cid:192)re tilsyn med dets aktiviteter p¿ markederne. 54. (cid:217)Endvidere er de finansielle udsigter for et kabel(cid:220) tv(cid:220)net, der endnu ikke er oprettet, usikre for et selskab, der ikke i forvejen er etableret p¿ marke(cid:220) derne for telekommunikation eller betalings(cid:220)tv. Det er derfor afg(cid:192)rende, at et dominerende teleselskab organiserer sine egne aktiviteter inden for kabel(cid:220) tv(cid:220)net p¿ en m¿de, der kan kontrolleres, for at udelukke, at det diskriminerer mod nye kabel(cid:220)tv(cid:220)net med hensyn til sammenkoblingstakster for telefoni i forhold til taksterne for selskabets eget kabel(cid:220)tv(cid:220)net. regnskaber er en utilstr»kkelig denne situation. foranstaltning i 56. (cid:217)Kommissionens vurdering er derfor, at der som mindstekrav er behov for at gennemf(cid:192)re et retlig adskillelse. For at kunne sikre hurtige teknologiske fremskridt og f(cid:192)re effektiv kontrol med adf»rd, der kan f(cid:192)re til misbrug, vil Kommissionen derfor frem(cid:220) s»tte et »ndringsforslag til direktiv 90/388/E˘F om indf(cid:192)relse af dette krav for at sikre fuldt konkurren(cid:220) cedygtige strukturer p¿ markederne for telekommu(cid:220) nikation og kabel(cid:220)tv(cid:220)net. foranstaltninger 57. (cid:217)Desuden vil medlemsstaterne m¿ske skulle tr»ffe specifikke for at undg¿, at et selskab, der driver begge former for net, bliver den eneste udbyder af til konkurren(cid:220) terne(cid:216)(ˇ˝), under hensyn til de s»rlige omst»ndig(cid:220) heder p¿ de p¿g»ldende lokale markeder for tele(cid:220) foni, hvor det er tidskr»vende og dyrt at opf(cid:192)re alternativ infrastruktur. infrastruktur 5. 1. 2. (cid:217)Restriktioner for udbud af kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet 58. (cid:217)Restriktioner for teleselskabers udbud af kabel(cid:220) tv(cid:220)kapacitet via deres offentlige telenet kan f(cid:192)re til en situation, hvor udbydere af kabel(cid:220)tv(cid:220)tjenester forhindres i at benytte teleselskabets offentlige tele(cid:220) nets kapacitet til deres kabel(cid:220)tv(cid:220)tjenester. Udeluk(cid:220) kelse af anvendelse af offentlige telenet mindsker det i forvejen beskedne udbud af kabel(cid:220)tv(cid:220)transmissions(cid:220) kapacitet. Begr»nsning af den tilr¿dev»rende kapa(cid:220) citet har s»rligt alvorlige f(cid:192)lger for udbydere af kabel(cid:220)tv fra andre medlemsstater, fordi tildelingen af tilr¿dev»rende kapacitet p¿ kabelnettene er den baseret p¿ medlemsstaternes medielovgivning, der i reglen giver eller har givet nationale selskaber forrang. 55. (cid:217)N¿r man anvender konkurrencereglerne p¿ speci(cid:220) fikke forhold, er det vigtigt at tage beh(cid:192)rigt hensyn til den retlige og (cid:192)konomiske kontekst. Det betyder, at »ndringer i markedsforholdene, som f. eks. den indflydelse p¿ teknologiske udvikling, har direkte den konkurrenceretlige analyse. P¿ til t»rskelen markedskonvergens og nye multimediemarkeders opst¿en kan ejendomsret over b¿de telenet og kabel(cid:220) tv(cid:220)net f¿ langt st(cid:192)rre betydning for markedsm»ssig indflydelse og muligheder for misbrug. De p¿g»l(cid:220) dende virksomheders forretningsm»ssige adf»rd b(cid:192)r derfor f(cid:192)lges endnu mere ¿rv¿gent, da der er klare muligheder for misbrug og udelukkelse. Separate (ˇ˝)(cid:217)Foranstaltningerne i specifikke sager kunne omfatte opsplit(cid:220) ning af det selskab, der driver kabel(cid:220)tv(cid:220)net, i flere regionale enheder, at give tredjemand adgang til at deltage i kabelo(cid:220) perat(cid:192)rselskabet eller at kr»ve, at enheden fras»lges fuld(cid:220) st»ndig. Et krav om at fras»lge hele eller en del af teleselskabets interesse i de eller de selskaber, der driver kabel(cid:220)tv(cid:220)net, kunne gennemf(cid:192)res ved at udpege en kurator med et uigen(cid:220) kaldeligt mandat til at s»lge selskabet og oprette en ledel(cid:220) sesstruktur for den periode, en afh»ndelse vil tage. C 71/14 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 7. 3. 98 59. (cid:217)Foranstaltninger til begr»nsning af brugen af telenet til udbud af kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet kan derfor v»re i strid med traktatens artikel 90 sammenholdt med artikel 59. Selv i tilf»lde, hvor restriktionerne g»lder alle andre selskaber end de p¿g»ldende kabel(cid:220) tv(cid:220)netoperat(cid:192)rer uden undtagelse, kan artikel 59 finde anvendelse. Det er ikke n(cid:192)dvendigt at begun(cid:220) stige alle selskaber i en medlemsstat i forhold til tilstr»kkeligt, at udenlandske forskelsbehandlingen gavner nogle nationale opera(cid:220) t(cid:192)rer(cid:216)(ˇ˛). Hvis disse foranstaltninger forhindrer tele(cid:220) selskaber i at opgradere deres telenet til fuld multi(cid:220) mediekapacitet, kan de ogs¿ v»re i strid med trakta(cid:220) tens artikel 90 sammenholdt med artikel 86, litra b). selskaber. Det er 60. (cid:217)Selv om disse foranstaltninger begr»nser den tekno(cid:220) logiske udvikling af nettene og forhindrer udbud af gr»nseoverskridende tjenester, kan midlertidige restriktioner p¿ dette omr¿de v»re begrundet af hensynet til effektiv konkurrence mellem operat(cid:192)rer, der konkurrer p¿ de p¿g»ldende markeder, n¿r der ikke er effektiv konkurrence om abonnentkredsl(cid:192)bet. i geografiske Det kan v»re af s»rlig betydning omr¿der, hvor kabelnettene endnu ikke er fuldt udviklet. 61. (cid:217)Det kan konkluderes, at eftersom kun to medlems(cid:220) stater i (cid:192)jeblikket opretholder eksplicitte restrik(cid:220) tioner, kan indf(cid:192)relsen af en horisontal foranstalt(cid:220) ning p¿ nuv»rende tidspunkt ikke v»re begrundet. Situationen i mindst ti medlemsstater synes imidlertid at v»re uafklaret, og der kan meget hurtigt opst¿ hindringer for den kommende udvikling af sammen(cid:220) faldende multimediemarkeder. I Belgien planl»gger i ADSL(cid:220) teleselskabet f. eks. at teknologi for at tilbyde kunderne hurtig Internetad(cid:220) gang, som modstykke til kabel(cid:220)tv(cid:220)nettenes lancering af kabelmodemer. Kommissionen vil derfor holde et is»r med hensyn til v¿gent (cid:192)je med situationen, eventuelle hindringer for udviklingen af multimedie(cid:220) markedet i EU (f. eks. indf(cid:192)relse af bredb¿ndstjene(cid:220) ster til Internet). investere kraftigt 5. 1. 3. (cid:217)Tildeling af frekvenser til tr¿dl(cid:192)se bredb¿ndsabon(cid:220) nentkredsl(cid:192)b 62. (cid:217)I lyset af virkningen af begr»nsninger af tildelingen af radiofrekvenser for det samlede udbud af kabel(cid:220) tv(cid:220)kapacitet, navnlig for ny markedsudvikling og teknologi, er kommercielt udbud af ny bredb¿nds(cid:220) I transmissionskapacitet af afg(cid:192)rende betydning. fremtiden vil det blive teknisk muligt og kommercielt rentabelt at udbyde tr¿dl(cid:192)se bredb¿ndsapplikationer. 63. (cid:217)I henhold til liberaliseringsdirektivet (96/19/EF) er medlemsstaterne forpligtet til at udstede licenser til s¿danne tr¿dl(cid:192)se bredb¿ndsapplikationer, n¿r de n(cid:192)dvendige frekvenser er ledige. P¿ grund af dette sp(cid:192)rgsm¿ls vigtighed vil Kommissionen f(cid:192)re n(cid:192)je kontrol med medlemsstaternes tildeling af radiofre(cid:220) kvenser og om n(cid:192)dvendigt gribe ind. Hvis medlemsstaterne af licenser til s¿danne applikationer af andre ¿rsager end manglende radiofrekvenser, kan forsinkelserne derfor v»re i strid med traktaten. forsinker udstedelsen 64. (cid:217)De nuv»rende restriktioner for tildelingen af radio(cid:220) frekvenser kan f¿ samme virkning som restriktioner for udbud af kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet, is»r for nye innova(cid:220) tive tjenester. Det er derfor af afg(cid:192)rende betydning, at medlemsstaterne opfylder deres forpligtelser med hensyn til udstedelse af nye licenser, is»r n¿r ny teknologi ¿bner mulighed herfor. I den n»rmeste fremtid kunne tr¿dl(cid:192)s bredb¿ndskabel(cid:220)tv(cid:220)net blive en mulighed. 5. 1. 4. (cid:217)Resum~ 65. (cid:217)Kommissionen vil pr»sentere en foranstaltning til strukturel adskillelse af f»llesejede dominerende teleselskaber og kabel(cid:220)tv(cid:220)selskaber. Den vil desuden f(cid:192)re tilsyn med restriktionerne for udbud af kabel(cid:220) tv(cid:220)kapacitet via telenettene og tildelingen af licenser til radiofrekvenser i bredb¿ndsabonnentkredsl(cid:192)bet og gribe ind, hvis det bliver n(cid:192)dvendigt. 5. 2. (cid:217)Initiativer i specifikker sager (ˇ˛)(cid:217)Domstolens dom i Mediawet(cid:220)sagen, Sml. 1991, s. I(cid:220)4069, pr»mis 14 ff. , s»rlig pr»mis 25. 66. (cid:217)Ovenn»vnte horisontale fremgangsm¿de vil kun v»re tilstr»kkelig som mindsteanvendelse af EU’s 7. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 71/15 i sager konkurrenceregler p¿ forbindelse med dobbelt ejerskab af tele(cid:220) og kabel(cid:220)tv(cid:220)net. Der bliver behov for individuelle initiativer rettet til medlems(cid:220) staterne(cid:216)(ˇˇ) eller til de ber(cid:192)rte virksomheder(cid:216)(ˇ—) for at sikre de bedst t»nkelige vilk¿r for udvikling af telekommunikation og multimedier. Kommissionen m¿ behandle de s»rskilt, efterh¿nden som de dukker op. enkelte sager 67. (cid:217)Artikel 86 omhandler individuelle virksomheder med en dominerende stilling. I denne sektor b(cid:192)r den is»r anvendes p¿ virksomheder, der ejer b¿de et telenet og et kabel(cid:220)tv(cid:220)net, navnlig n¿r de er dominerende p¿ begge markeder. N¿r virksomhederne har en domi(cid:220) nerende stilling p¿ to markeder, skal de tage sig s»rlig i agt for ikke at lade deres adf»rd skade reel ufordrejet konkurrence. Den dominerende stilling m¿ is»r ikke brede sig til besl»gtede markeder, forhindre udvikling af nye tjenester eller styrke dominansen gennem overtagelser eller horisontale eller vertikale samarbejdsaftaler. at inddrage eksisterende retspraksis og udviklingen af markedsvilk¿rene og regels»ttene. 70. (cid:217)Kommissionen kan gribe ind i henhold til artikel 86 ved at indlede sag p¿ eget initiativ eller efter at have modtaget en klage. Desuden giver artikel 85 og mere specifikt forordning nr. 17/62 og fusionsforord(cid:220) ningen mulighed for, at Kommissionen kan f¿ fore(cid:220) lagt en anmeldelse af en transaktion. Kommissionen behandler s¿danne anmeldelser p¿ baggrund af sagens kendsgerninger. Man m¿ forvente, at en udvi(cid:220) delse af aktiviteterne hos en operat(cid:192)r, der er domi(cid:220) nerende inden for b¿de tele(cid:220) og kabel(cid:220)tv(cid:220)net, til besl»gtede markeder vil give Kommissionen alvor(cid:220) lige konkurrencem»ssige bet»nkeligheder. 71. (cid:217)Kort sagt: vil Kommissionen i forbindelse med sagsspecifikke initiativer enten p¿ eget initiativ eller efter en anmel(cid:220) delse eller en klage unders(cid:192)ge de individuelle situa(cid:220) tioner i medlemsstaterne og gribe ind med de rele(cid:220) vante konkurrenceretlige instrumenter. Inden for rammerne af denne medelelse kan udpeges nogle f»lles fremgangsm¿der i henhold til eksiste(cid:220) rende retspraksis, jf. artikel 86 og 90. 6. (cid:217)KONKLUSION 68. (cid:217)Under visse omst»ndigheder kan man forestille sig, at et konkurrencebetonet milj(cid:192) kun kan skabes ved at lade teleselskabet skille sig af med kabel(cid:220)tv(cid:220)nettet. Man kan overveje andre l(cid:192)sningsmuligheder alt efter sagens n(cid:192)jagtige omst»ndigheder(cid:216)(ˇ(cid:209)). 69. (cid:217)Hvis der sker misbrug af en dominerende stilling som en direkte f(cid:192)lge af en statslig foranstaltning kan Kommissionen i medf(cid:192)r af artikel 90 sammenholdt med artikel 86 ud over den horisontale fremgangs(cid:220) m¿de, der er skildret ovenfor (5. 1), gribe ind i indi(cid:220) viduelle sager for at forhindre misbrug, som f. eks. ulovlig udvidelse af en dominerende stilling ved 72. (cid:217)Denne meddelelse har (konvergensgr(cid:192)nbogen)(cid:133)(cid:216)(ˇ(cid:210)). Fra ikke omhandlet sp(cid:192)rgsm¿l som medier og indhold. Kommissionen har udgivet en gr(cid:192)nbog om disse mere generelle emner (cid:176)Gr(cid:192)nbog om konvergensen mellem telekommunika(cid:220) tionssektoren, mediesektoren og informationstekno(cid:220) logisektoren et konkurrencepolitisk skal konvergens synspunkt baseres p¿ udvikling af en bred base af konkurrence(cid:220) fremmende infrastrukturer af tele(cid:220) og kabel(cid:220)tv(cid:220)net. Derfor er denne vurdering af afg(cid:192)rende betydning for at opn¿ konvergens ved oprettelsen af konkur(cid:220) rencefremmende strukturer og et supplement til konvergensgr(cid:192)nbogen. 73. (cid:217)Kommissionen erkender, at der findes en lang r»kke i medlemsstaterne, og der m¿ l(cid:192)sninger afpasset efter de skr»ddersyede markedsstrukturer laves forskellige forhold. (ˇˇ)(cid:217)I form af yderligere initiativer i henhold til artikel 90. (ˇ—)(cid:217)I form af yderligere initiativer i henhold til artikel 86, artikel 85 eller fusionsforordningen. (ˇ(cid:209))(cid:217)Jf. is»r afsnit I i Coudert(cid:220)unders(cid:192)gelsen. (ˇ(cid:210))(cid:217)Jf. punkt 6. C 71/16 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 7. 3. 98 investeringer 74. (cid:217)Der er dog ~t generelt princip, der kan - og b(cid:192)r - anvendes i hele EU. Det er, at dominerende selska(cid:220) bers i multimedier skal vurderes p¿ baggrund af de g»ldende markedsstrukturer. Vurde(cid:220) ringen af ethvert fors(cid:192)g fra dominerende selskaber p¿ at g¿ ind p¿ nye multimedieomr¿der afh»nger af de andre passende sikkerhedsforanstaltninger. struktur»ndringer n(cid:192)dvendige eller tv(cid:220)nettenes aktiviteter separat. Denne adskillelse er det mindste skridt, Kommissionen vil tage, hvis vurderingen viser, at de nug»ldende adskillelse af regnskaberne er klart utilstr»kkelig s¿danne tilf»lde. i 75. (cid:217)Udgangspositionen for at g¿ ind p¿ de konverge(cid:220) rende markeder skal v»re i overensstemmelse med konkurrencereglerne. Konvergens m¿ ikke f(cid:192)re til til nye multimediemonopoler, men v»kstorienterede, besk»ftigelsesintensive nye (cid:192)kono(cid:220) miske strukturer. derimod 76. (cid:217)At samme selskab udbyder b¿de telenet og kabel(cid:220) tv(cid:220)net, hvilket er et levn fra tidligere monopolbe(cid:220) stemmelser, skaber en ulige udgangsposition for dominerende teleselskaber i forhold til nye akt(cid:192)rer, efterh¿nden som der opst¿r sammenfald mellem de forskellige multimediemarkeder. For det f(cid:192)rste vil det i udtalt grad h»mme den optimale udvikling af disse markeder. Det vil klart bevirke, at konkur(cid:220) rencen p¿ markederne for telekommunikation mind(cid:220) skes, idet nye akt(cid:192)rer ikke vil v»re i stand til at f¿ adgang til abonnentkredsl(cid:192)bet uafh»ngigt af det dominerende selskab. For det andet vil det i det mindste skabe et incitament og g(cid:192)re det overvejende sandsynligt, at et selskab med en dominerende stil(cid:220) ling p¿ begge markeder vil handle p¿ en m¿de, der h»mmer innovationen og forsinker udviklingen af multimediemarkeder i EU. 77. (cid:217)Kommissionen vil derfor tage to initiativer. For det f(cid:192)rste vil den frems»tte forslag til et direktiv i henhold til artikel 90 om »ndring af direktiv 90/388/E˘F og 95/51/EF, der kr»ver retlig adskil(cid:220) lelse af kabel(cid:220)tv(cid:220)selskaber og teleselskaber, dvs. at kabel(cid:220)tv(cid:220)net og telenet skal forvaltes i s»rskilte retlige enheder, is»r n¿r selskabet har f¿et s»rlige eller eksklusive rettigheder til kabel(cid:220)tv(cid:220)transaktioner. Det vil g(cid:192)re aktiver og omkostninger mere gennem(cid:220) sigtige og skabe en afgr»nsning mellem de to aktivi(cid:220) teter. Det er af endnu st(cid:192)rre betydning, at det vil give regulerende myndigheder og konkurrencemyn(cid:220) dighederne mulighed for at f(cid:192)re tilsyn med kabel(cid:220) af virkninger 78. (cid:217)Desuden vil Kommissionen handle inden for anven(cid:220) delsesomr¿det af artikel 86, artikel 85 eller fusions(cid:220) forordningen, i forbindelse med de enkelte sager, n¿r det er p¿kr»vet for at mindske yderligere konkurrencebegr»nsende dobbelt udbud, som er overtaget fra tidligere markedssitua(cid:220) tioner. Kommissionen kan gribe ind p¿ eget initiativ eller som f(cid:192)lge af en klage fra tredjemand i henhold til artikel 86. Endvidere vil Kommissionen efter anmeldelser fra dominerende teleselskaber og kabel(cid:220) tv(cid:220)selskaber af udvidelser til nye multimedieomr¿der kr»ve yderligere struktur»ndringer eller andre er effektive p¿kr»vet. Det vil ske ved anvendelse af artikel 85, 86 eller fusionsforordningen, afh»ngigt af sagerne. sikkerhedsforanstaltninger, n¿r det 79. (cid:217)Kommissionen vil holde et v¿gent (cid:192)je med restrik(cid:220) tioner for teleselskabers muligheder for at udbyde kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet via deres offentlige telenet, is»r med hensyn til eventuelle hindringer for udviklingen af multimediemarkederne i EU. 80. (cid:217)Med hensyn til tildeling af radiofrekvenser vil Kommissionen ogs¿ holde (cid:192)je med, at medlemssta(cid:220) terne overholder deres forpligtelser i henhold til libe(cid:220) raliseringsdirektivet at udstede licenser til radiofrekvenser p¿ ikke(cid:220)diskriminerende grundlag. Kommissionen vil f(cid:192)lge denne proces n(cid:192)je i medlemsstaterne og gribe ind, hvis den finder det n(cid:192)dvendigt. (96/19/EF) til foranstaltninger 81. (cid:217)N¿r Kommissionen har til hensigt at indf(cid:192)re hori(cid:220) sontale i medf(cid:192)r af artikel 90 (»ndringer af eksisterende artikel 90(cid:220)direktiver), vil den i overensstemmelse med konklusionerne i kapitel 5 f(cid:192)lge gennemsigtige h(cid:192)ringsprocedurer. Den vil navnlig for Europa(cid:220)Parlamentet, R¿det, Det ˘konomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget og offentligg(cid:192)re s¿danne »ndringsforslag forel»gge 7. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 71/17 i De Europ»iske F»llesskabers Tidende med dem henblik p¿ en tom¿neders h(cid:192)ringsperiode. 82. (cid:217)Den fremgangsm¿de, der er skildret i denne medde(cid:220) lelse, vil styrke konkurrencen p¿ telekommunika(cid:220) tions(cid:220) og multimedieomr¿det til fordel for forbru(cid:220) gerne ved at give nye akt(cid:192)rer adgang til abonnent(cid:220) kredsl(cid:192)bet og sk»rpe konkurrencen herom, udvikle innovative nye tjenester for de europ»iske forbru(cid:220) gere og give mulighed for at skabe en st»rk euro(cid:220) p»isk multimedieindustri, der kan konkurrere effek(cid:220) tivt p¿ verdensmarkederne. BILAG 1 OVERSIGT OVER KABEL(cid:220)TV(cid:220)NET I EU Samlet antal husstande med tv (mio. ) Samlet antal kabel(cid:220)tv(cid:220)abonnenter (mio. ) Kabel(cid:220)tv(cid:220)udbredelse (tilsluttede husstande/tv pr. husstand) EU(cid:220)gennemsnit 145,8 40,5 28(cid:216)% Tallene for 1997 baseret p¿ overslag. Bem»rk, at kabel(cid:220)tv(cid:220)udbredelsen varierer fra 0 til n»sten 100(cid:216)% i forskellige medlemsstaterne. BILAG 2 Uddrag fra (cid:176)Cable Review - Study on the Competition Implications in Telecommunications and Multi(cid:220) Media Markets(cid:133) (Executive Summary), Arthur D. Little - Vurdering af muligheder I overensstemmelse med unders(cid:192)gelsens pr»misser blev nedenst¿ende muligheder overvejet: Muligheder for dobbelt ejerskab Der er groft sagt fire kategorier af muligheder med hensyn til dobbelt ejerskab: -(cid:217)at opretholde dobbelt ejerskab -(cid:217)delvis dobbelt ejerskab -(cid:217)frasalg af kabel(cid:220)tv(cid:220)segmentet -(cid:217)overgang fra dobbelt ejerskab til frasalg. C 71/18 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 7. 3. 98 I f(cid:192)rste kategori unders(cid:192)gte man seks muligheder. De underl»gger den dobbelte ejer forskellige grader af restriktioner. Virkningerne for udviklingen af infrastruktur og tjenester (cid:192)ges med gennemsigtigheden og adskillelsen i den dobbelte ejers koncern. Den anden kategori, delvis ejerskab, omfatter tiltagende adskillelse af kabel(cid:220)tv(cid:220)selskabet fra den f»lles ejer, efterh¿nden som andre aktion»rer f¿r st(cid:192)rre andele. Jo st(cid:192)rre andel, jo kraftigere virkning i form af frem(cid:220) skyndet udvikling af infrastruktur og tjenester i medlemsstaterne. Den tredje kategori, frasalg af den dobbelte ejers kabel(cid:220)tv(cid:220)net, f¿r stor betydning for udviklingen af infra(cid:220) struktur og tjenester og f(cid:192)rer til st(cid:192)rre kapacitetsstigning, bedre adgang for privatkunder og bedre tjene(cid:220) steudbud, h(cid:192)j grad af innovation og mulighed for andre tjenesteydere for at tilbyde deres tjenester via forskellige infrastrukturer. Gennemf(cid:192)relse af denne mulighed vil give et godt grundlag for udvikling af telekommunikations(cid:220) og multimediemarkederne i overensstemmelse med EU’s m¿l. I fjerde kategori overvejede man to muligheder, som mange af de adspurgte foreslog for perioden mellem dobbelt ejerskab og delvis og/eller fuldst»ndigt frasalg, nemligt at benytte en uafh»ngig kurator og struk(cid:220) turel adskillelse. Disse muligheder kan kombineres. I Nederlandene er KPN f. eks. ikke blot forpligtet til at adskille sine kabel(cid:220)tv(cid:220)aktiviteter retligt fra telekommunikationen, men skal ogs¿ indf(cid:192)re separat ledelse og benytte en uafh»ngig kurator. De regulerende myndigheder tog disse skridt for at iv»rks»tte en delvis afh»ndelse af KPN’s kabel(cid:220)tv(cid:220)aktiviteter, idet m¿let er en aktiepost p¿ under 25(cid:216)%. De (cid:192)vrige muligheder, der er beskrevet ovenfor, kan ogs¿ indg¿ i en samlet overgang fra dobbelt ejerskab. Nedenst¿ende tal opsummerer resultaterne af unders(cid:192)gelsen af ti hovedmuligheder inden for de fire kate(cid:220) gorier. Virkning for infrastruktur Virkning for tjenester Muligheder for ejerskab Opgradering af kapacitet Adgang for privatkunder Forbedring af om(cid:220) kostnings(cid:220) effektivitet Udbud af produkter og tjenester St(cid:192)rre udvalg af tjeneste(cid:220) ydere Innovations(cid:220) takt for nye tjenester og applikationer Bem»rkninger 1. (cid:217)Opretholde ejerskab dringer dobbelt uden »n(cid:220) A A A A A A 2. (cid:217)Opretholde dobbelt ejerskab/udvikling af DTH hen imod digi(cid:220) tale multikanaltjene(cid:220) ster A A A a a A -(cid:217)Ingen kabelopgradering -(cid:217)Mindre innovation i tjene(cid:220) steudbudet -(cid:217)Langsommere udvikling af indhold -(cid:217)Ingen konkurrence om infra(cid:220) struktur forel(cid:192)big -(cid:217)Behov for streng regulerende myndighed -(cid:217)Betydning for kabelopgrade(cid:220) ring af hensyn til konkurren(cid:220) ceevnen -(cid:217)St(cid:192)rre udbud af produkter og tjenester som f(cid:192)lge af sk»rpet konkurrence 7. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 71/19 Virkning for infrastruktur Virkning for tjenester Muligheder for ejerskab Opgradering af kapacitet Adgang for privatkunder Forbedring af om(cid:220) kostnings(cid:220) effektivitet Udbud af produkter og tjenester St(cid:192)rre udvalg af tjeneste(cid:220) ydere Innovations(cid:220) takt for nye tjenester og applikationer Bem»rkninger 3. (cid:217)Opretholde dobbelt ejerskab, men indf(cid:192)re ONP dobbelte ejers kabelnet p¿ 4. (cid:217)Opretholde ejerskab, men spektret abonnentkredsl(cid:192)b (smalb¿nd) for dobbelt ¿bne tr¿dl(cid:192)se -(cid:217)St(cid:192)rre antal tjenesteudbydere p¿ markedet -(cid:217)Ingen virkning for opgrade(cid:220) ring til bidirektionale tjenester -(cid:217)Sk»rpet indhold konkurrence om -(cid:217)Behov for streng regulerende myndighed A a A a a A -(cid:217)Behov for i kabelopgradering varierer meget kraftigt fra land til land investeringer a a A A a a -(cid:217)Mulighed for konkurrence om infrastruktur p¿ mellem(cid:220) lang sigt -(cid:217)Mulig nedvurdering af kabel -(cid:217)Dobbelt ejer n(cid:192)dsaget til at opgradere kabel af hensyn til konkurrenceevnen -(cid:217)St(cid:192)rre udvikling af indhold -(cid:217)Digital tovejsbredb¿ndstekno(cid:220) til priser, ikke endnu logi konkurrencedygtige almindelig udbredelse realistisk forel(cid:192)big ikke klar 5. (cid:217)Retlig adskillelse (op(cid:220) helejet rettelse af datterselskab) A A a a a A -(cid:217)Mindstekrav effektivt tilsyn med konkurrencead(cid:220) f»rd for -(cid:217)Gennemsigtige omkostninger aktiver og -(cid:217)Klar fordeling af gevinst/tab -(cid:217)G(cid:192)r rentabiliteten af kabel(cid:220)tv synlig for aktion»rer og regu(cid:220) lerende myndigheder 6. (cid:217)Retlig adskillelse og separat ledelse A a a a a a a A -(cid:217)Som punkt 5 -(cid:217)Separat ledelse forel»gger resultater for aktion»rer og offentlighed -(cid:217)Motivation for ledelsen til at (cid:192)ge antallet af tjenester og netkapaciteten C 71/20 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 7. 3. 98 Virkning for infrastruktur Virkning for tjenester Muligheder for ejerskab Opgradering af kapacitet Adgang for privatkunder Forbedring af om(cid:220) kostnings(cid:220) effektivitet Udbud af produkter og tjenester St(cid:192)rre udvalg af tjeneste(cid:220) ydere Innovations(cid:220) takt for nye tjenester og applikationer Bem»rkninger -(cid:217)Finansielle og ledelsesm»ssige detaljer skal stadig forel»gges for moderselskabet 7. (cid:217)Delvis dobbelt ejer(cid:220) skab 7. 1. (cid:217)Etableret selskab ejer r 50(cid:216)% a a a a a a a a a a -(cid:217)Hele punkt 5 og 6 7. 2. (cid:217)Etableret selskab ejer q 50(cid:216)% a a a a a a a a a a a a a a a -(cid:217)Aktiemajoritet tillader dobbelt ejer at tr»ffe ledelsesbeslut(cid:220) ninger og dermed undg¿ konkurrence mellem de to infrastrukturer -(cid:217)Specifik kontrakt med andre aktion»rer kan p¿virke udvik(cid:220) lingen af infrastruktur og tjenester -(cid:217)Kabelopgradering afh»ngigt forhold af mulig individuelle -(cid:217)St(cid:192)rre mulighed tjenesteydere ved dobbelt ejer for andre siden af -(cid:217)Finansielle og ledelsesm»ssige forel»gges beslutninger skal for moderselskabet -(cid:217)Dobbelt ejer kan blokere st(cid:192)rre aktivi(cid:220) afstemninger om konkurrencebetonede teter, f. eks. i POTS 7. 3. (cid:217)Etableret selskab ejer q 25(cid:216)% a a a a a a a a a a a a a a a a a afstemninger, -(cid:217)Da den dobbelte ejer ikke kan blokere kan ledelsen oprette konkurrent om alle tjenester afh»ngigt af individuelle forhold -(cid:217)Den dobbelte ejer kan bevare kabel(cid:220)tv(cid:220)net kabel(cid:220) p¿ til henblik forbindelse med tv(cid:220)tjenester 7. 3. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 71/21 Virkning for infrastruktur Virkning for tjenester Muligheder for ejerskab Opgradering af kapacitet Adgang for privatkunder Forbedring af om(cid:220) kostnings(cid:220) effektivitet Udbud af produkter og tjenester St(cid:192)rre udvalg af tjeneste(cid:220) ydere Innovations(cid:220) takt for nye tjenester og applikationer Bem»rkninger 8. (cid:217)Intet dobbelt ejerskab a a a a a a a a a a a a a a a a a a -(cid:217)Konkurrence om tjenester og Yderligere muligheder i overgangsperioder 9. (cid:217)Uafh»ngig kurator A a a a a a a a A infrastruktur -(cid:217)Bedre kunder adgang for privat(cid:220) -(cid:217)Fuld opgradering af kabel(cid:220) tv(cid:220)net -(cid:217)Teknologiske forbedringer anvendelige som konkurren(cid:220) cem»ssig fordel - kontinu(cid:220) erlig netoperat(cid:192)r -(cid:217)St(cid:192)rre udvalg af tjenesteydere, selv af lignende tjenester, p¿ grund af (cid:192)get kapacitet og konkurrerende infrastrukturer -(cid:217)Uafh»ngig kurator kan opti(cid:220) mere nettenes omkostningsef(cid:220) fektivitet -(cid:217)Uafh»ngig kurator vil anta(cid:220) gelig f¿ midler til kabelopgra(cid:220) dering -(cid:217)I Nederlandene bruges kura(cid:220) over(cid:220) torl(cid:192)sningen gangen til delvis frasalg under 10. (cid:217)Adskillelse af net og tjenester (oprettelse af separate dattersel(cid:220) skaber af dobbelt ejer) a a a a a a a -(cid:217)Meget begr»nset netopgrade(cid:220) ring p¿ grund af risikoen, fordi nettets ejer undg¿r risici (kan ikke f¿ del i gevinst) -(cid:217)Prisstigning, netseg(cid:220) mentet skal v»re rentabelt i sig selv fordi -(cid:217)Behov for streng regulerende myndighed for at begr»nse prisstigninger -(cid:217)Hvis tjenesteydere f¿r lov at netopgradering, investere i opst¿r der delt ejerskab A Ingen virkning(cid:218)(cid:218)a Ringe virkning(cid:218)(cid:218)a a Nogen virkning(cid:218)(cid:218)a a a Stor virkning C 71/22 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 7. 3. 98 Restriktioner for udbud af kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet Man kan overveje tre muligheder for udbud af kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet: -(cid:217)at opretholde status quo -(cid:217)at oph»ve restriktionerne for specifikke offentlige teleselskaber og/eller give dominerende offentlige teleselskaber ret til at udbyde kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet via telekommunikationsinfrastrukturen -(cid:217)af oph»ve restriktionerne for licenser til kabel(cid:220)tv(cid:220)infrastruktur. Som det fremg¿r af tabellen, vil det f¿ begr»nsede virkninger for markedet at oph»ve restriktioner, der g»lder specielt for offentlige teleselskaber, og give dem ret til at udbyde kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet via eksisterende net, hvorimod oph»velse af de generelle restriktioner for licensudstedelse til kabel(cid:220)tv(cid:220)infrastruktur ville f¿ en betydelig virkning p¿ den langsigtede udvikling af bredb¿ndsmultimediemarkeder. Virkning for infrastruktur Virkning for tjenester Muligheder for oph»velse af restriktioner for udbud af kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet Opgradering af kapacitet Adgang for privatkunder Forbedring af om(cid:220) ostningsef(cid:220) fektiviteten Udbud af produkter og tjenester St(cid:192)rre udvalg af tjeneste(cid:220) ydere Innovations(cid:220) takt for nye tjenester og applikationer Bem»rkninger 1. (cid:217)At opretholde status quo a a A a A A 2. (cid:217)At oph»ve restriktioner for specifikke offentlige teleselskaber og/eller give dominerende tele(cid:220) selskaber ret at udbyde kabel(cid:220)tv(cid:220)kapacitet via teleinfrastruktur a a a a a a a a a 3. (cid:217)At oph»ve restriktioner licenser til kabel(cid:220) for tv(cid:220)infrastruktur a a a a a a a a a a a a a a a a a -(cid:217)I syv medlemsstater g»lder for ny restriktioner fortsat bredb¿ndsinfrastruktur -(cid:217)Begr»nsede muligheder for konkurrence og innovation inden for multimedietjenester -(cid:217)Potentielt stor virkning, da retlig usikkerhed og ekspli(cid:220) citte restriktioner for offent(cid:220) lige teleselskaber fjernes -(cid:217)Potentiel konkurrencerisiko p¿ grund af dominerende offentlige teleselskabers styr(cid:220) kede position -(cid:217)Oph»ver eventuelle specifikke for offentlige (Det Forenede restriktioner teleselskaber Kongerige og Spanien) -(cid:217)Fjerner sk»vhederne mellem reguleringen af kabel(cid:220)tv og telekommunikation -(cid:217)Potentielt stor virkning for oprettelse at nye bredb¿ndsnet og multimedietjenester A Ingen virkning(cid:218)(cid:218)a Ringe virkning(cid:218)(cid:218)a a Nogen virkning(cid:218)(cid:218)a a a Stor virkning


title: Accidents at work in the European Union in 1994.

eurovoc_concepts:
EU Member State
occupational accident
working conditions