title: Meddelande från kommissionen om prissättning vid samtrafik på en avreglerad telekommunikationsmarknad

eurovoc_concepts:
competition
liberalisation of the market
systems interconnection
telecommunications
telephone charges

text: 19. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 84/3 Meddelande fr¿n kommissionen om priss…ttning vid samtrafik p¿ en avreglerad telekommunikationsmarknad (98/C 84/03) (Text av betydelse f‰r EES) 1. BAKGRUND Gemenskapen har utvecklat ett regelverk f‰r telekommu(cid:220) nikationer som stipulerar en ‰ppen och konkurrensinrik(cid:220) tad marknad fr¿n den 1 januari 1998, med ‰verg¿ngspe(cid:220) rioder f‰r vissa medlemsstater. Gemenskapsmarknaden med 190 miljoner fasta linjer erbjuder m‰jligheter f‰r in(cid:220) tr…de p¿ en av n…ringslivets snabbast v…xande marknader. Telekommunikationsmarknaden har sedan 1990 haft en tillv…xttakt p¿ cirka 8(cid:216)% per ¿r (i nominella termer), och OECD:s j…mf‰relser mellan konkurrensutsatta och icke(cid:220) konkurrensutsatta marknader visar att tillv…xttakten kan f‰rv…ntas ‰ka avsev…rt efter en avreglering. De l‰pande investeringarna p¿ telekommunikationsomr¿det uppg¿r i gemenskapen till cirka 40 miljarder ecu per ¿r. Fr¿gan om samtrafik …r av s…rskild betydelse f‰r utveck(cid:220) lingen av en konkurrensinriktad telekommunikations(cid:220) marknad. Samtrafik p¿ den tidigare monopolinnehava(cid:220) rens n…tverk …r f‰r de flesta nya akt‰rer v…sentlig f‰r att de skall f¿ tillg¿ng till det befintliga kundunderlaget p¿ en nationell marknad. I EU:s regelverk f‰r telekommuni(cid:220) kationer fastst…lls de principer f‰r samtrafik som skall in(cid:220) f‰rlivas p¿ nationell niv¿ under ‰verinseende av de natio(cid:220) nella regleringsmyndigheterna p¿ telekommunikations(cid:220) omr¿det. Utf…rdandet av kommissionens rekommendationer om samtrafik stipuleras av Europaparlamentets och r¿dets di(cid:220) rektiv 97/33/EG om samtrafik inom telekommunikation i syfte att s…kerst…lla samh…llsomfattande tj…nster och samverkan genom till…mpning av principerna om tillhan(cid:220) dah¿llande av ‰ppna n…t(cid:216)(˛). Syftet med s¿dana rekom(cid:220) mendationer …r att hj…lpa de nationella regleringsmyn(cid:220) digheterna att uppfylla sina skyldigheter enligt direktivet och d…rigenom ’’underl…tta utvecklingen av en verklig europeisk hemmamarknad’’(cid:216)(ˇ). konkurrens p¿ marknaderna f‰r teletj…nster, h…refter be(cid:220) n…mnt konkurrensdirektivet) och Europaparlamentets och r¿dets direktiv 97/33/EG om samtrafik inom tele(cid:220) kommunikation (samtrafiksdirektivet). F‰rutom reglerna i dessa tv¿ direktiv …r f‰rdragets konkurrensregler till(cid:220) l…mpliga. Enligt konkurrensdirektivet skulle medlemsstaterna se till att teleorganisationerna senast den 1 juli 1997 offentlig(cid:220) gjorde villkor f‰r sammankoppling till de grundl…ggande funktionella komponenterna av deras taltelefonitj…nst och allm…nt tillg…ngliga telen…t, inklusive de samman(cid:220) kopplingspunkter och gr…nssnitt som erbjuds enligt marknadens behov. Villkoren f‰r samtrafik, som inbegri(cid:220) per prislistor f‰r samtrafik, m¿ste vara icke(cid:220)diskrimine(cid:220) rande, proportionella och ‰ppna, samt baseras p¿ objek(cid:220) tiva kriterier. Dessutom m¿ste medlemsstaterna se till att teleorganisa(cid:220) tionerna senast den 1 januari 1998 erbjuder samtrafik p¿ dessa villkor till de operat‰rer som har tillst¿nd att till(cid:220) handah¿lla s¿dana tj…nster eller n…t. Tidsgr…nsen f‰r att inf‰rliva detta direktiv i den nationella lagstiftningen var satt till januari 1997. I konkurrensdirektivet stipuleras minimikrav f‰r samtra(cid:220) fik. Samtrafiksdirektivet, som tr…dde i kraft i augusti 1997 och som skall inf‰rlivas i medlemsstaternas natio(cid:220) nella lagstiftning senast den 31 december 1997, …r mer l¿ngtg¿ende …n konkurrensdirektivet genom att man d…r fastst…ller harmoniserade principer f‰r samtrafik. F‰r(cid:220) utom skyldigheten f‰r operat‰rer av fasta telen…t med ett betydande marknadsinflytande att erbjuda sammankopp(cid:220) ling till deras n…t till kostnadsorienterade priser, fastsl¿s de nationella regleringsmyndigheternas tillsynsroll. Dessa skall bland annat s…kerst…lla offentligg‰randet av ett ’’re(cid:220) ferensanbud om samtrafik’’ med en beskrivning av villko(cid:220) ren f‰r samtrafik. 2. (cid:217)REGELVERK FˆR SAMTRAFIK EU:s regelverk f‰r samtrafik fastsl¿s i kommissionens di(cid:220) rektiv 96/19/EG(cid:216)(—) (direktivet om genomf‰randet av I samtrafiksdirektivet kr…vs ocks¿ att avtal om samman(cid:220) koppling till fasta n…t som drivs av operat‰rer med ett betydande marknadsinflytande skall vara offentliga. (˛)(cid:217)EGT L 199, 26. 7. 1997, s. 32. (ˇ)(cid:217)Direktiv 97/33/EG, punkt 12 i ingressen. (—)(cid:217)EGT L 74, 22. 3. 1996, s. 13. Vissa medlemsstater har beviljats ‰verg¿ngsperioder f‰r avregleringen av taltelefonitj…nster och allm…nt tillg…ng(cid:220) liga telen…t med motsvarande uppskov i fr¿ga om de da(cid:220) C 84/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 3. 98 gar f‰r offentligg‰rande som omn…mns ovan(cid:216)((cid:209)). I sam(cid:220) trafiksdirektivet kr…vs dock att alla medlemsstater skall s…kerst…lla offentligg‰rande av ett ’’referensanbud om samtrafik’’ senast den 1. 1. 1998. N…r det g…ller de l…nder som har beviljats uppskov …r detta anbud begr…nsat till villkoren f‰r samtrafik inom tj…nster som redan …r avre(cid:220) glerade, det vill s…ga mobiltelefonn…t och samtrafik med det fasta eller mobila n…tet i andra medlemsstater(cid:216)((cid:210)). De principer som fastst…lls i kommissionens rekommen(cid:220) dationer skall till…mpas utan avkall p¿ medlemsstaternas och operat‰rernas skyldighet att helt r…tta sig efter EU:s konkurrensregler, med beaktande av de s…rskilda anvis(cid:220) ningar som fastst…llts i kommissionens meddelande om till…mpning av konkurrensreglerna p¿ tilltr…desavtal inom telesektorn(cid:216)((cid:211)). 3. (cid:217)MEDDELANDE FR¯N KOMMISSIONEN OM PRIS(cid:220) S´TTNING VID SAMTRAFIK ((cid:212)) 3. 1 Rekommendationens r…ckvidd N…r tv¿ samtrafikerar str…var varje operat‰r efter att f¿ betalt av den andre f‰r de resurser som tillhandah¿lls. P¿ telekommunikationsomr¿det utg‰r de samtrafiksavgifter som tas ut av den tidigare monopolinnehavaren en av de st‰rsta kostnaderna f‰r nya marknadsakt‰rer (cid:134) de upp(cid:220) g¿r ofta till omkring 40(cid:216)% av kostnaderna. Den mest grundl…ggande samtrafikstj…nst som tillhandah¿lls utg‰rs av framkoppling av samtal (det vill s…ga att koppla fram ett samtal som kommer fr¿n ett n…t till en mottagare i ett annat n…t) och rekommendationen …r huvudsakligen in(cid:220) riktad p¿ principerna f‰r priss…ttning av framkoppling av samtal. Framkopplingskostnaden utg‰r bara en del (cid:134) om …n en viktig del (cid:134) av de totala samtrafiksavgifter som en ny ((cid:209))(cid:217)Senare tidsgr…nser har beviljats vissa medlemsstater: Irland: Portugal: offentligg‰rande (cid:134) 1. 7. 1999 fullst…ndig konkurrens (cid:134) 1. 1. 2000 offentligg‰rande (cid:134) 1. 7. 1999 fullst…ndig konkurrens (cid:134) 1. 1. 2000 Luxemburg: offentligg‰rande (cid:134) 1. 1. 1998 fullst…ndig konkurrens (cid:134) 1. 7. 1998 Grekland: Spanien: offentligg‰rande (cid:134) 30. 6. 2000 fullst…ndig konkurrens (cid:134) 31. 12. 2000 offentligg‰rande (cid:134) 1. 5. 1998 fullst…ndig konkurrens (cid:134) 30. 11. 1998 ((cid:210))(cid:217)Enligt samtrafiksdirektivet kan vissa medlemsstater beviljas en ‰verg¿ngsperiod f‰r samtrafik med det fasta eller mobila n…tet i andra medlemsstater. ((cid:211))(cid:217)EGT C 76, 11. 3. 1997, s. 9. ((cid:212))(cid:217)EGT L. (cid:216). (cid:216). , (cid:216). (cid:216). 1998. marknadsakt‰r st‰ter p¿. Det …r viktigt att betona att de j…mf‰rande uppgifterna i detta dokument inte skall ses som en j…mf‰relse av de totala samtrafiksavgifter som en ny akt‰r st‰ter p¿ i varje medlemsstat. 3. 2 Kostnadsorientering Genom samtrafiksdirektivet inf‰rs kostnadsorienterade samtrafikavgifter f‰r vissa n…toperat‰rer med ett bety(cid:220) dande marknadsinflytande. Principen om kostnadsorien(cid:220) tering inneb…r att den avgift som tas ut f‰r att tillhanda(cid:220) h¿lla en tj…nst skall ¿terspegla de faktiska kostnaderna f‰r att tillhandah¿lla tj…nsten i fr¿ga. F‰r att komma fram till principer f‰r priss…ttning av samtrafiken …r det d…rf‰r n‰dv…ndigt att analysera p¿ vilket s…tt samtrafiks(cid:220) ¿tg…rder inneb…r kostnader f‰r ett n…t. Huvuddelen av kostnaderna f‰r att tillhandah¿lla telen…t utg‰rs av eng¿ngskostnader, som exempelvis uppst¿r d¿ man gr…ver r…nnor, l…gger ner ledningsr‰r och kablar och d¿ man k‰per in och programmerar v…xlar. Det upp(cid:220) st¿r …ven andra, l‰pande kostnader f‰r bland annat un(cid:220) derh¿ll, omprogrammering av v…xlar och administrativa kostnader. Ett fast n…t m¿ste dimensioneras efter den servicekvalitet som kr…vs f‰r att hantera f‰rv…ntade trafiktoppar. Om ett n…t skall hantera trafiktoppar fr¿n andra samman(cid:220) kopplade n…t kr…vs ytterligare kapacitet f‰r att vid(cid:220) makth¿lla servicekvaliteten(cid:216)((cid:213)). En analys av kostnaderna f‰r den kapacitet som kr…vs f‰r att tillhandah¿lla denna servicekvalitet (med tanke p¿ efterfr¿gan eller d…rav f‰l(cid:220) jande faktiska siffror f‰r samtrafiken) g‰r det m‰jligt att f‰rdela kostnaderna mellan de samtrafikerande parterna. Under idealiska f‰rh¿llanden, med en marknad best¿(cid:220) ende av etablerade marknadsakt‰rer med relativt stabila marknadsandelar, skulle avgifter baserade p¿ kapacitet utg‰ra den mest effektiva metoden f‰r priss…ttning av samtrafik. Dessa f‰ruts…ttningar g…ller dock inte p¿ en nyligen avreglerad marknad och den vanliga metoden f‰r priss…ttning av samtrafiken baseras p¿ trafikfl‰det (cid:134) med l…mpliga justeringar f‰r variationer i fr¿ga om tid p¿ ((cid:213))(cid:217)Under den tid p¿ dygnet som f¿ samtal g‰rs kr…vs bara en liten eller ingen anpassning eller investeringar i kapacitet f‰r att hantera ytterligare trafik fr¿n sammankopplande n…t, vil(cid:220) ket inneb…r att de kostnader som det framkopplande n…tet ¿samkas …r m¿ttliga. Under trafiktoppar kr…ver den ytterli(cid:220) gare trafikansamlingen dock en motsvarande ‰kning av n…(cid:220) tets kapacitet om det framkopplande n…tet skall kunna be(cid:220) h¿lla samma servicekvalitet. Investeringar i kapacitet utg‰r huvuddelen av de ytterligare kostnader som ett n…t ¿samkas d¿ det kopplar fram samtrafikerade samtal. 19. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 84/5 dygnet eller veckodag (cid:134) s¿ att en effektiv operat‰r kan ¿tervinna de totala uppskattade l¿ngsiktiga trafikrelate(cid:220) rade samtrafikskostnaderna. 3. 3 Metoder f‰r kostnadsber…kning r…kna samtrafiksavgifterna, vilket illustreras i tabellen ne(cid:220) dan. Samtrafiksdirektivet erk…nner i sj…lva verket att ’’av(cid:220) gifter f‰r samtrafik som grundar sig p¿ en prisniv¿ som …r n…ra f‰rbunden med en l¿ngsiktig marginalkostnad f‰r tillhandah¿llande av tillg¿ng till samtrafik …r l…mpliga f‰r att fr…mja en snabb utveckling av en ‰ppen och kon(cid:220) kurrensinriktad marknad’’ (punkt 10 i ingressen). Fr¿gan om hur man skall fastst…lla r…ttvisa och faktiska samtrafiksavgifter aktualiseras p¿ kostnadsorienterade avreglerade marknader i hela v…rlden. Det finns en tydlig tendens att man anv…nder sig av en uppskattning av den l¿ngsiktiga genomsnittliga marginalkostnaden f‰r att be(cid:220) Den uppskattade l¿ngsiktiga marginalkostnaden utg‰r en analytisk ram som kan anv…ndas f‰r att erh¿lla en skatt(cid:220) ning av den kostnad som skulle g…lla p¿ en fullt konkur(cid:220) rensinriktad marknad. Tabell 1 (cid:134) Nuvarande och planerade kostnadsbaserade metoder f‰r ber…kning av samtrafiksavgifter p¿ redan avreglerade marknader Land och namn p¿ den nationella regleringsmyndigheten (NRM) Myndigheternas roll i fastst…llandet av den tidigare monopolinnehavarens samtrafiksavgifter Kostnadsgrund som NRM anv…nder f‰r att ber…kna samtrafiksavgifter Kostnadsstandarder som i framtiden skall anv…ndas f‰r ber…kning av samtrafiksavgifterna Australien AUSTEL Danmark Telestyrelsen F‰rhandlingar mellan parterna under hot av skiljedomsf‰rfarande fr¿n NRM:s sida Uppskattad l¿ngsiktig marginalkostnad (direkt tillskrivningsbar marginalkostnad) Uppskattad l¿ngsiktig marginalkostnad (direkt tillskrivningsbar marginalkostnad) Referensprislista godk…nd av NRM. F‰rhandlingar mellan parterna och tvistl‰sning av NRM Fullst…ndigt f‰rdelade historiska kostnader Uppskattad l¿ngsiktig marginalkostnad (fr¿n 1999) Nya Zeeland Konkurrenslagar F‰rhandlingar mellan parterna d…r strandning kan ge upphov till direkt reglering Uppenbarligen inte grundad p¿ n¿gon explicit ’’uppifr¿n och ner’’(cid:220) eller ’’nerifr¿n och upp’’(cid:220)metod Inga principer f‰r kostnadsber…kning har angetts Sverige Post & Telestyrelsen F‰rhandlingar mellan parterna med l‰sning av framtida tvister av NRM Fullst…ndigt f‰rdelade historiska kostnader Modifierade fullst…ndigt f‰rdelade historiska kostnader (f‰rmodas …ndras till modifierade l¿ngsiktiga marginalkostnader F‰renade kungariket OFTEL Samtrafiksavgifter fastst…lls av NRM Fullst…ndigt f‰rdelade historiska kostnader + konton f‰r l‰pande kostnader Uppskattad l¿ngsiktig marginalkostnad (fr¿n oktober 97) F‰renta staterna FCC + Delstatskommissioner F‰rhandlingar med r…tt till skiljedomsf‰rfarande. En referensf‰rteckning ‰ver samtrafiksavgifter offentligg‰rs av FCC Fullst…ndigt f‰rdelade historiska kostnader (kan skilja sig ¿t mellan olika delstater) Uppskattad l¿ngsiktig marginalkostnad (TE l¿ngsiktig marginalkostnad) C 84/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 3. 98 P¿ en konkurrensutsatt marknad …r det inte det pris som ett f‰retag betalar f‰r en tillg¿ng eller investering som styr dess avkastning. Fr¿n den stund som investeringen har gjorts (det vill s…ga d¿ den inte l…ngre kan h…vas utan avsev…rda kostnader), …r tillg¿ngens v…rde f‰r f‰re(cid:220) taget beroende av hur f‰retaget kan utnyttja tillg¿ngen. Det kan antingen s…lja tillg¿ngen till h‰gst bjudande eller anv…nda den f‰r att producera en vara eller en tj…nst som f‰retaget sedan s…ljer f‰r att generera int…kter. De varor eller tj…nster som produceras med hj…lp av till(cid:220) g¿ngen brukar vanligtvis m‰ta konkurrens fr¿n likartade substitut som produceras av konkurrenter. Om n¿gon av dessa konkurrenter …r effektivare (cid:134) s¿ att denne kan er(cid:220) bjuda konsumenterna en produkt med b…ttre relation kvalitet/pris (cid:134) kommer ‰vriga mindre effektiva mark(cid:220) nadsakt‰rer att vara tvungna att anta denna utmaning snarare …n att forts…tta att s…tta sina priser p¿ grundval av inneboende eller historiska kostnader. Med andra ord m¿ste f‰retagen se fram¿t f‰r att ‰verleva, snarare …n att se bak¿t p¿ sina ursprungliga investeringar(cid:216)((cid:214)). Om man skall identifiera och m…ta de ekonomiska eller ’’reella’’ kostnaderna (det vill s…ga den l¿ngsiktiga margi(cid:220) nalkostnaden) som …r f‰rknippade med en ‰kning av ka(cid:220) paciteten m¿ste man anv…nda en framtidsinriktad metod. I det specialfall d¿ ‰kningen …r p¿ en enda enhet …r den tillkommande kostnaden den samma som marginalkost(cid:220) naden. P¿ kort sikt kommer alla ‰kningar att begr…nsas av f‰retagets befintliga produktiva tillg¿ngar. Det l¿ng(cid:220) siktiga …r emellertid h…r det tidsperspektiv inom vilket f‰retaget kan g‰ra kapitalinvesteringar f‰r att ‰ka denna kapacitet. L¿ngsiktigheten best¿r i detta sammanhang av det justera (ned¿t eller upp¿t) all sin input, inklusive storleken p¿ alla produktionsanl…ggningar, i takt med minskningar eller ‰kningar av produktionsvolymen. Hela den investe(cid:220) ringskostnad som p¿ n¿gon punkt …r f‰renad med sam(cid:220) trafik, och alla investeringar i den n…t(cid:220) och v…xelkapaci(cid:220) tet som kr…vs f‰r att hantera samtrafiken, skulle s¿lunda kunna undvikas och d…rmed ing¿ i ett m¿tt p¿ den l¿ng(cid:220) siktiga marginalkostnaden(cid:216)(˛˝). Summan av alla s¿dana ¿tg…rder, tidigare monopolinnehavarens egna trafik‰kning, skulle sedan utg‰ra summan av alla inom vilket f‰retaget kan inklusive den tidsperspektiv ((cid:214)) Detta …r en av de st‰rre riskk…llorna i en marknadsekonomi och …r en av anledningarna till att ett f‰retags v…rde m…tt som v…rdet p¿ dess aktier kan f‰r…ndras avsev…rt p¿ kort tid. Det …r bara n…r ett f‰retag har ett betydande inflytande p¿ marknaden som det kan beg…ra att dess kunder (eller konkurrenter i fr¿ga om samtrafik) skall betala ett pris som …r ber…knat f‰r att ge den avkastning som kr…vs av gamla investeringar. Samtrafiksavgifter som baseras p¿ historiska kostnader skyddar den tidigare monopolinnehavaren fr¿n det verkliga trycket p¿ en konkurrensutsatt marknad. (˛˝)(cid:217)Ehuru kostnadsstrukturen hos telen…t skiljer sig tydligt fr¿n kostnadsstrukturen p¿ oreglerade konkurrensutsatta mark(cid:220) nader, resulterar den l¿ngsiktiga genomsnittliga marginal(cid:220) kostnaden p¿ en konkurrensutsatt marknad i vad som kallas ett konkurrensm…ssigt pris. marginalkostnader f‰r samtrafiken. Denna siffra skulle sedan p¿ ett r…ttvist och ‰versk¿dligt s…tt f‰rdelas mellan den tillk…nnagivna operat‰ren och de operat‰rer som samtrafikerar dennes n…t. Detta skulle f¿ som resultat att kostnaden f‰r samtrafik f‰r varje part utg‰rs av den l¿ngsiktiga genomsnittliga marginalkostnaden. Kostnader som ber…knas p¿ detta s…tt inbegriper inte en operat‰rs gemensamma kostnader. F‰r att medge en operat‰r att ¿tervinna alla legitima kostnader m¿ste sam(cid:220) trafiksavgiften ocks¿ inbegripa de uppskattade framtida gemensamma kostnaderna f‰r en effektiv operat‰r, till exempel genom p¿slag p¿ den l¿ngsiktiga genomsnittliga marginalkostnaden f‰r varje tj…nst(cid:216)(˛˛). 3. 4 Kostnadsredovisningssystem Enligt samtrafiksdirektivet skall organisationer som …r skyldiga att ta ut kostnadsorienterade samtrafiksavgifter inf‰ra kostnadsredovisningssystem som bevisligen leder till samtrafiksavgifter enligt principerna om kostnads(cid:220) orientering och ‰ppenhet. I direktivet specificeras inte n¿got s…rskilt kostnadsredovisningssystem, men det kr…(cid:220) ver ‰ppenhet hos det system som anv…nds. F‰r n…rvarande har de flesta tidigare monopolinnehavare redovisningssystem som baseras p¿ fullst…ndigt f‰rdelade historiska kostnader och som utvecklades i monopolmil(cid:220) j‰er. Av ovanst¿ende diskussion st¿r det dock klart att anv…ndningen av historiska kostnader f‰r att ber…kna samtrafiksavgifter inte …r f‰renlig med en konkurrensin(cid:220) riktad marknad och att den tenderar att leda till ‰ver(cid:220) drivna samtrafikskostnader. I syfte att anpassa sig till den nya konkurrensinriktade milj‰n m¿ste operat‰rerna utveckla nya redovisningssys(cid:220) tem f‰r att f¿ fram den information som kr…vs b¿de f‰r den interna f‰rvaltningen och f‰r den externa regle(cid:220) ringen. Kommissionen rekommenderar d…rf‰r att de na(cid:220) tionella regleringsmyndigheterna tidsgr…nser f‰r n…r de tidigare monopolinnehavarna m¿ste inf‰ra nya kostnadsredovisningssystem grundade p¿ l‰pande kost(cid:220) nader och verksamhetsbaserade konton. De nationella regleringsmyndigheterna kommer att vilja f‰rs…kra sig om att de kostnader som verkar vara gemensamma f‰r(cid:220) delas i st‰rsta m‰jliga m¿n, med beaktande av relevanta direkta och indirekta kostnadsk…llor. Verksamhetsbase(cid:220) fastst…ller (˛˛)(cid:217)P¿slag kan till…mpas enhetligt f‰r den l¿ngsiktiga genom(cid:220) snittliga marginalkostnaden f‰r varje tj…nst. Alternativt kan de nationella regleringsmyndigheterna kr…va att gemen(cid:220) samma kostnader skall ¿tervinnas vid samtalets k…lla och inte vid dess destination. Det underliggande syftet skall vara att garantera att gemensamma kostnader inte allokeras till mindre konkurrensutsatta tj…nster p¿ ett oproportionerligt s…tt. 19. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 84/7 rade konton d…r man anv…nder sig av l‰pande kostnader ger en kontroll ’’uppifr¿n och ned’’ av de samtrafikskost(cid:220) nader som grundar sig p¿ uppskattade l¿ngsiktiga ge(cid:220) nomsnittliga marginalkostnader ber…knade ’’nerifr¿n och upp’’. trafiksavgifter som f‰resl¿s av en tidigare monopol(cid:220) innehavare …r f‰renliga med en effektiv konkurrensin(cid:220) riktad marknad. Erfarenheterna visar att det kan ta upp mot tv¿ ¿r f‰r en tidigare monopolinnehavare att inf‰ra ett nytt redovis(cid:220) ningssystem, …ven om denna period kan komma att minska med ‰kade erfarenheter inom sektorn. Om de samtrafiksavgifter som f‰resl¿s av operat‰rerna inte ryms inom det kostnadsband som erh¿llits enligt ’’b…sta k…nda metod’’, kan de nationella regleringsmyn(cid:220) digheterna anv…nda sig av den r…tt som samtrafiksdirek(cid:220) tivet ger dem att beg…ra en motivering av de f‰reslagna avgifterna. Om det …r l…mpligt kan de nationella regle(cid:220) ringsmyndigheterna beg…ra retroaktiva …ndringar av samtrafiksavgifterna. 3. 5 Anv…ndande av priser ber…knade med ’’b…sta k…nda metod’’ under ‰verg¿ngen till system grundade p¿ den l¿ngsiktiga genomsnittliga marginalkostnaden 4. (cid:217)H´RLEDNING AV PRISER BER´KNADE MED ’’B´STA K´NDA METOD’’ Under senare ¿r har de reglerande institutionerna, kon(cid:220) sultf‰retag och den akademiska v…rlden gjort avsev…rda forskningsinsatser f‰r att identifiera den l¿ngsiktiga ge(cid:220) nomsnittliga marginalkostnaden f‰r telefonn…t eller delar av n…ten. Dessa insatser inbegriper byggande av ’’ner(cid:220) ifr¿n och upp’’(cid:220)modeller utifr¿n vilka man utvecklar en ekonomisk(cid:220)teknisk modell av ett effektivt n…t, som sedan kan tj…na som grund f‰r ber…kning av samtrafikskostna(cid:220) der genom att man l…gger samman kostnaderna f‰r de enskilda delarna i n…tet. Genom att sammanj…mka resul(cid:220) taten fr¿n dessa modeller med de resultat som erh¿lls fr¿n ’’uppifr¿n och ned’’(cid:220)modeller (som utg¿r fr¿n en operat‰rs l‰pande kostnader och f‰rs‰ker f¿ fram en samtrafikskostnad genom en process d…r man allokerar och eliminerar kostnadsdelar) kan man kontrollera om de ber…knade samtrafikskostnaderna i stort sett …r rik(cid:220) tiga. Dessa modeller har varit f‰rem¿l f‰r en intensiv de(cid:220) batt och analys av reglerande myndigheter, marknadsak(cid:220) t‰rer och akademiker. 4. 1 J…mf‰relse av samtrafiksavgifter f‰r framkoppling av samtal i medlemsstaterna Den samtrafiksavgift som utg¿r per minut varierar bero(cid:220) ende p¿ vilken v…g samtalet tar. Beroende p¿ var sam(cid:220) mankopplingspunkten och samtalsmottagaren finns va(cid:220) rierar antalet v…xlar och mellanliggande l…nkar som ett samtal skall passera, vilket kan ge upphov till en komplex avgiftsstruktur f‰r samtrafiken. F‰r att f‰renkla j…mf‰relserna har kommissionen i re(cid:220) kommendationen valt att granska samtrafiksavgifterna i den tidigare monopolinnehavarens fasta allm…nt tillg…ng(cid:220) liga n…t under tre olika scenarier: I de flesta fall har dock resultaten av detta arbete …nnu i reglerade samtrafiksavgifter. I nul…get inte omsatts tycks mycket f¿ l…nder vara i st¿nd att ber…kna samtra(cid:220) fiksavgifter per minut som baseras p¿ faktiska skatt(cid:220) ningar av de l¿ngsiktiga genomsnittliga marginalkostna(cid:220) derna. i) Samtrafik p¿ lokal niv¿ Ett samtal som kopplas in p¿ n…tet f‰r framkoppling p¿ lokal niv¿ inneb…r att det sammankopplas i (eller n…rmast) den station till vilken mottagaren …r anslu(cid:220) ten och utg‰r den l…gsta niv¿n f‰r samtrafiksavgifter som f‰rekommer i ett givet land. I avvaktan p¿ den information som kr…vs f‰r en fullst…n(cid:220) dig kostnadsber…kning ’’nerifr¿n och upp’’ baserad p¿ den l¿ngsiktiga genomsnittliga marginalkostnaden (i f‰(cid:220) rekommande fall bekr…ftad av ’’uppifr¿n och ner’’(cid:220)mo(cid:220) deller baserade p¿ l‰pande kostnadskonton) och p¿ att de nationella regleringsmyndigheterna skall samla erfa(cid:220) renheter och skapa r…ttsliga och ekonomiska resurser f‰r att utf‰ra en s¿dan kostnadsber…kning, kan man anv…nda sig av samtrafiksavgifter som ber…knas utifr¿n en s¿ kal(cid:220) lad ’’b…sta k…nda metod’’ f‰r att kontrollera att de sam(cid:220) ii) Samtrafik genom enkel transittrafik (samtrafik p¿ stor(cid:220) stadsniv¿) Samtrafik genom enkel transittrafik medger tillg¿ng till alla kunder i en storstadsregion. Detta …r f‰rmod(cid:220) ligen den samtrafiksniv¿ som …r oftast efterfr¿gad av nya akt‰rer p¿ en nationell marknad. C 84/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 3. 98 iii) Samtrafik genom dubbel transittrafik (samtrafik p¿ na(cid:220) 4. 2 Ber…kning av priser enligt b…sta k…nda metod tionell niv¿) Samtrafik genom dubbel transittrafik medger tillg¿ng till alla anv…ndare i den tidigare monopolinnehava(cid:220) rens n…t (samtrafik p¿ ’’nationell’’ niv¿). Ett samtal som kopplas ‰ver p¿ denna niv¿ skapar normalt den h‰gsta samtrafikskostnaden. Precis som samtalsavgifterna gentemot kunder kan sam(cid:220) trafiksavgifterna inbegripa variationer f‰r h‰g(cid:220), l¿g(cid:220) och mellantrafik, och d…rmed ¿terspegla n…toperat‰rens be(cid:220) hov att samtidigt hantera efterfr¿gan och n…tkapacitet. F‰r att f‰renkla j…mf‰relser har man i rekommendatio(cid:220) nen endast granskat samtrafiksavgifter under h‰gtra(cid:220) fik(cid:216)(˛ˇ). Endast samtalsrelaterade kostnader inbegrips i j…mf‰relsen; till exempel kostnader f‰rknippade med tillhandah¿llande av sammankopplingsl…nkar eller antalet anv…nda samman(cid:220) kopplingsportar inte inbegripna. icke(cid:220)trafikrelaterade kostnader, som De g…llande avgifterna f‰r framkoppling av internatio(cid:220) nella samtal beaktas inte vid j…mf‰relserna av ’’b…sta me(cid:220) tod’’ eftersom dessa avgifter f‰r n…rvarande baseras p¿ taxedebiteringssystemet och inte …r kostnadsorienterade. (Det finns ett ‰kat tryck p¿ att s…nka de nuvarande tax(cid:220) orna enligt det internationella taxedebiteringssystemet, och detta tryck kommer att ‰ka n…r V…rldshandelsorga(cid:220) nisationens avtal om grundl…ggande teletj…nster tr…der i kraft 1998. Avsikten med gemenskapslagstiftningen …r att avgifterna f‰r internationell samtrafik mellan medlems(cid:220) staterna fr¿n och med 1 januari 1998 skall baseras p¿ kostnaden f‰r framkoppling av samtal p¿ nationell niv¿. ) J…mf‰relser av samtrafiksavgifter runt om i v…rlden p¿vi(cid:220) sar mycket stora skillnader, inte bara i fr¿ga om faktiska avgifter utan ocks¿ i fr¿ga om de relativa avgifterna p¿ de tre olika niv¿erna. Detta …r inte ov…ntat med tanke p¿ att m¿nga av dessa avgifter …r resultatet av f‰rhandlingar och inte n‰dv…ndigtvis reflekterar en skyldighet att kost(cid:220) nadsorientera dem. J…mf‰relser med icke(cid:220)EU(cid:220)l…nder …r f‰r n…rvarande d…rf‰r ofta av begr…nsat v…rde. Efter juli 1997 har de flesta operat‰rerna av fasta n…t i EU:s medlemsstater offentliggjort sina avgifter i enlighet med direktiv 96/19/EG. Aktuella samtrafiksavgifter f‰r framkoppling av samtal i EU(cid:220)l…nderna redovisas i re(cid:220) kommendationens bilaga II (per den 1 september 1997). I vissa fall utg‰rs dessa av de avgifter som f‰resl¿s av de tidigare monopolinnehavarna och skall d…rmed godk…n(cid:220) nas av de nationella regleringsmyndigheterna, som even(cid:220) tuellt kan komma att …ndra dem. (˛ˇ)(cid:217)De tider som r…knas som h‰g(cid:220) respektive l¿gtrafik och mot(cid:220) svarande prisniv¿er varierar avsev…rt mellan medlemssta(cid:220) terna, vilket g‰r det sv¿rt att j…mf‰ra genomsnittspriser. De priser enligt ’’b…sta k…nda metod’’ som ges i denna rekommendation baseras p¿ samtrafiksavgifterna i de tre medlemsstater som har den l…gsta prisniv¿n. De exakta ber…kningarna f‰rklaras i bilaga II till rekommendatio(cid:220) nen. De priser som p¿ detta s…tt har ber…knats som priser enligt ’’b…sta k…nda metod’’ uttrycks som ett band, vilket anses vara brett nog f‰r att ta h…nsyn till erk…nda kost(cid:220) nadsskillnader mellan medlemsstaterna. Kostnadsskillnader mellan EU(cid:220)l…nderna kan uppst¿ till f‰ljd av faktorer s¿som den genomsnittliga linjet…theten, arbetskraftskostnader eller till¿ten avkastning p¿ syssel(cid:220) satt kapital. De empiriska bevis som f‰r n…rvarande finns att tillg¿ …r otillr…ckliga f‰r att man skall kunna g‰ra en fullst…ndig utv…rdering av effekterna av var och en av dessa faktorer, men de bevis som finns antyder att s¿(cid:220) dana skillnader inte kan f‰rmodas vara tillr…ckligt stora f‰r att ogiltigf‰rklara de avgifter enligt ’’b…sta k…nda me(cid:220) tod’’ som rekommenderas h…r. Skillnaden mellan de re(cid:220) kommenderade bandens ‰vre och undre gr…ns varierar fr¿n 60(cid:216)% (samtrafik p¿ lokal niv¿) till 100(cid:216)% (samtrafik p¿ storstadsniv¿). 5. (cid:217)ANDRA FR¯GEST´LLNINGAR I SAMBAND MED PRISS´TTNING AV SAMTRAFIK 5. 1 Kategorier av samtrafikerande organisationer Samtrafiksdirektivet ger vissa kategorier av organisatio(cid:220) ner r…ttighet och skyldighet att f‰rhandla om samtrafik p¿ varandras n…t. De organisationer som ber‰rs kan fin(cid:220) nas i samma medlemsstat eller i olika medlemsstater. Det finns fyra s¿dana organisationskategorier, vilka identifie(cid:220) ras i bilaga II till direktivet. Direktivet medger att man beslutar om olika taxor och villkor f‰r olika organisationskategorier som har tillst¿nd att tillhandah¿lla n…t och tj…nster om s¿dana skillnader p¿ ett objektivt s…tt kan motiveras p¿ grundval av den typ av samtrafik som utf‰rs eller av relevanta nationella villkor f‰r tillst¿ndsgivning. 19. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 84/9 Olika avgifter baserade p¿ relevanta nationella villkor f‰r tillst¿ndsgivning m¿ste motiveras p¿ ett objektivt s…tt. F‰r att skapa en stark konkurrens, b¿de i fr¿ga om infra(cid:220) struktur och tj…nster, menar vissa medlemsstater att de inom ramen f‰r sin tillst¿ndsgivning skall kunna binda en organisations villkor f‰r samtrafik till niv¿n p¿ dess inve(cid:220) steringar i infrastruktur. En s¿dan politik m¿ste f‰ras p¿ ett s…tt som …r f‰renligt med andra best…mmelser (cid:134) som bland annat f‰reskrivs av direktivet (cid:134) om icke(cid:220)diskrimi(cid:220) nering och f¿r inte leda till n¿gra begr…nsningar eller st‰rningar av konkurrensen. Framf‰r allt m¿ste operat‰(cid:220) rer av fasta eller mobila n…t med ett betydande inflytande p¿ marknaden till…mpa likartade villkor under likartade f‰rh¿llanden till samtrafikerande organisationer som till(cid:220) handah¿ller likartade tj…nster. De m¿ste ocks¿ tillhanda(cid:220) h¿lla samtrafiksutrustning och information till andra operat‰rer under samma villkor och av samma kvalitet som de tillhandah¿ller f‰r eget, dotterbolags eller aff…rs(cid:220) partners bruk. 5. 1. 1 Samtrafik med mobiloperat‰rer Avgifter f‰r samtrafik mellan fasta och mobila n…t har tenderat att vara avsev…rt h‰gre …n samtrafiksavgifter mellan fasta n…t. Skillnader mellan medlemsstaterna i fr¿ga om samtrafiksavgifter f‰r mobiloperat‰rer har i sin tur varit en bidragande orsak till den varierande tillv…xt(cid:220) takten inom mobiltelefoni i olika medlemsstater. Kostnaden f‰r framkoppling av samtal p¿ ett mobilt n…t …r i de flesta fall inte prisreglerade av samtrafiksdirekti(cid:220) vet. Det enda undantaget g…ller om den nationella regle(cid:220) ringsmyndigheten anser att mobiloperat‰ren har ett bety(cid:220) dande inflytande p¿ den nationella marknaden f‰r sam(cid:220) trafik (det vill s…ga samtidigt p¿ den fasta marknaden f‰r samtrafik och p¿ den mobila marknaden f‰r samtrafik i kombination). Kommissionen har h…r meddelat f‰ljande till Europaparlamentet(cid:216)(˛—): ’’Kommissionen bekr…ftar att artikel 7 i direktivet om samtrafik skall till…mpas p¿ alla organisationer som dri(cid:220) ver de allm…nt tillg…ngliga telen…ten och/eller tillhanda(cid:220) h¿ller allm…nt tillg…ngliga teletj…nster som anges i bilaga I delarna 1 och 2 (dvs. operat‰rer av fasta n…t) och som nationella regleringsmyndigheter har anm…lt att de har ett betydande inflytande p¿ marknaden, och enbart p¿ dessa organisationer. ’’ Inneb‰rden av detta meddelande …r att kommissionen inte p¿ grundval av samtrafiksdirektivet st‰der en allm…n skyldighet f‰r mobiloperat‰rer som inte har ett bety(cid:220) dande inflytande p¿ den nationella samtrafiksmarknaden att till…mpa kostnadsorienterade samtrafiksavgifter. Detta g…ller dock utan att ge avkall p¿ medlemsstaternas och f‰retagens skyldighet att helt r…tta sig efter EU:s kon(cid:220) kurrenslagar, med beaktande av de s…rskilda anvisningar som fastst…llts i kommisisonens meddelande om till…mp(cid:220) ningen av konkurrensreglerna p¿ tilltr…desavtal inom te(cid:220) lesektorn. Kostnaden f‰r att koppla fram ett visst samtal fr¿n sam(cid:220) mankopplingspunkt till dess mottagare i det fasta n…tet …r i princip dock den samma oavsett om samtalet h…rr‰r fr¿n ett mobilt n…t eller ett annat fast n…t. Det finns d…r(cid:220) f‰r inget motiv f‰r de stora skillnaderna i de samtrafiks(cid:220) avgifter som tas ut av operat‰ren av det fasta n…tet bero(cid:220) ende p¿ vilken typ av n…t samtalet h…rr‰r fr¿n. De avgif(cid:220) ter enligt ’’b…sta k…nda metod’’ som fastsl¿s i denna re(cid:220) kommendation g…ller p¿ icke(cid:220)diskriminerande grundva(cid:220) lar f‰r samtrafik med operat‰rer av mobila n…t s¿v…l som med operat‰rer av andra fasta n…t. Det faktum att en mobiloperat‰r kan ha ett annat tillst¿nd motiverar inte n¿gon diskriminering i fr¿ga om samtrafiksavgifter f‰r samma framkopplingstj…nster som tillhandah¿lls av en operat‰r av ett fast n…t med betydande inflytande p¿ marknaden. 5. 1. 2 Samtrafik med organisationer i andra medlemsstater En typisk f‰reteelse p¿ dagens (f‰re 1998) telekommuni(cid:220) kationsmarknad …r att en operat‰r i en medlemsstat som …r ursprungsk…lla till teletrafik och som fakturerar kun(cid:220) der kan samtrafikera med den nationella operat‰ren i en annan medlemsstat f‰r att leverera trafik utan att beh‰va ha tillst¿nd i den andra medlemsstaten(cid:216)(˛(cid:209)). Den samtrafi(cid:220) kerande operat‰ren varken …ger eller driver infrastruktur i den mottagande medlemsstaten, och i h…ndelse av ‰ver(cid:220) f‰ring via tredje land eller vid anv…ndning av satellitl…n(cid:220) kar eller undervattenskablar …r det m‰jligt att operat‰ren hyr snarare …n …ger delar av den infrastruktur som an(cid:220) v…nds f‰r att leverera samtal till den mottagande med(cid:220) lemsstaten. De genomsnittliga samtrafiksavgifter som betalas av en mobiloperat‰r kan naturligtvis skilja sig fr¿n de som be(cid:220) talas av en annan operat‰r av ett fast n…t till f‰ljd av variationer i f‰rdelningen av sammankopplingspunkter, samtalsdestinationer, f‰rdelningen samtalstider mellan h‰g(cid:220) respektive l¿gtrafik. och (˛—)(cid:217)Europaparlamentets fullst…ndiga f‰rhandlingsreferat, punkt 2(cid:134)122, 10. 6. 1997, s. 48. (˛(cid:209))(cid:217)Enligt det internationella taxedebiteringssystemet intr…ffar detta vanligtvis p¿ en virtuell sammankopplingspunkt som ligger ungef…r i mitten av den internationella delen av f‰r(cid:220) bindelsen. C 84/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 3. 98 Denna modell f‰r internationell samtrafik kommer att finnas kvar …ven efter att EU(cid:220)marknaden har avreglerats ¿r 1998, och principen om icke(cid:220)diskriminering kr…ver att alla operat‰rer som har tillst¿nd i en medlemsstat (dvs. etablerade och nya operat‰rer) behandlas likadant n…r de kopplar samtal till en annan medlemsstat. Detta har kon(cid:220) sekvenser b¿de f‰r tillst¿ndsf‰rfarandet i medlemssta(cid:220) terna och f‰r referensanbudet om samtrafik. f‰rdela nettokostnaderna f‰r skyldigheten att tillhanda(cid:220) h¿lla samh…llsomfattande tj…nster mellan organisationer som tillhandah¿ller allm…nt tillg…ngliga telen…t eller talte(cid:220) lefonitj…nster. Direktivet stipulerar att samtrafiksavgifter till de skall skiljas fr¿n avgifter som r‰r bidraget samh…llsomfattande tj…nsterna; detta inbegriper varje yt(cid:220) terligare avgift till f‰ljd av tillf…lliga obalanser i fr¿ga om taxor (avgifter som skall kompensera operat‰r som har skyldighet att h¿lla ett omfattande n…t (cid:134) accessunder(cid:220) skott). F‰r det f‰rsta inneb…r den att alla sammankopplings(cid:220) punkter som …r ‰ppna f‰r nationella operat‰rer ocks¿ m¿ste vara ‰ppna f‰r operat‰rer med tillst¿nd i andra medlemsstater som vill leverera gr…ns‰verskridande tra(cid:220) fik. F‰r det andra inneb…r den att en operat‰r som bara samtrafikerar f‰r att leverera trafik, och som inte tillhan(cid:220) dah¿ller tj…nster eller i den mottagande medlemsstaten inte m¿ste ha tillst¿nd eller vara etablerad i denna medlemsstat. infrastruktur F‰r det tredje f‰resl¿s att referensanbudet om samtrafik (cid:134) som en separat del som inte …r inf‰rlivad i samtrafik(cid:220) sanbudet (cid:134) skall inbegripa villkor och taxor f‰r f‰rbin(cid:220) delsel…nken mellan den faktiska sammankopplingsl…nken och gr…nsen(cid:216)(˛(cid:210)). Detta kommer att lindra de administra(cid:220) tiva problem som annars skulle kunna hindra utveck(cid:220) lingen av konkurrens f‰r teletj…nster mellan medlemssta(cid:220) terna och undvika diskriminering mellan nya akt‰rer och de tidigare monopoloperat‰rer som tillhandah¿ller inter(cid:220) nationella tj…nster. F‰r en r…ttvis konkurrens skall det ocks¿ vara m‰jligt f‰r en operat‰r fr¿n en annan medlemsstat som bara kopplar fram trafik att i f‰rekommande fall hyra en s¿dan ‰ver(cid:220) f‰ringsl…nk (det vill s…ga l…nken mellan sammankopp(cid:220) lingspunkten och gr…nsen) fr¿n en alternativ akt‰r som tillhandah¿ller infrastruktur, utan att beh‰va ha tillst¿nd eller vara etablerad i den mottagande medlemsstaten och utan att det p¿verkar operat‰rens status med tanke p¿ villkoren f‰r samtrafiken(cid:216)(˛(cid:211)). 5. 2 Samh…llsomfattande mande avgifter tj…nster och andra tillkom(cid:220) Samtrafiksdirektivet medger medlemsstaterna att upp(cid:220) r…tta program f‰r samh…llsomfattande tj…nster f‰r att (˛(cid:210))(cid:217)’’Gr…nsen’’ m¿ste tolkas p¿ ett l…mpligt s…tt s¿ att man be(cid:220) aktar den infrastrukturtyp som anv…nds, t. ex. satellit, under(cid:220) vattenskabel eller markledningar. (˛(cid:211))(cid:217)Vissa medlemsstater kan ha olika villkor f‰r samtrafik be(cid:220) roende p¿ huruvida den samtrafikerande parten …ger och driver telekommunikationsstruktur. Direktiv 95/62/EG om tillhandah¿llande av ‰ppna n…t f‰r taltelefoni (ONP) kr…ver att telefontaxor skall vara kostnadsorienterade. Kompensation f‰r obalanser i fr¿ga om taxor (avgifter av typen accessunderskott) …r bara till(cid:220) l¿tna d¿ den nationella regleringsmyndigheten inf‰r taxebegr…nsningar f‰r en operat‰r som r‰r den hastighet med vilken taxeutj…mningen sker i enlighet med artikel 12. 2 i direktiv 95/62/EG. En operat‰r som inte …r ¿lagd n¿gra regelm…ssiga begr…nsningar i fr¿ga om dess kund(cid:220) taxor kan inte beg…ra bidrag av typen accessunderskott. Syftet med en avgift f‰r de samh…llsomfattande tj…ns(cid:220) terna …r att s…kerst…lla att samh…llets kostnader f‰r dessa tj…nster i en medlemsstat delas av akt‰rerna p¿ denna marknad. Det …r inte l…mpligt att samh…llskostnaderna i en medlemsstat subventioneras av telefonanv…ndare i alla andra medlemsstater. Bidrag till dessa tj…nster skall inte direkt eller indirekt tas ut av de organisationer som bara samtrafikerar f‰r att leverera trafik till en medlemsstat och som i sj…lva verket inte tillhandah¿ller n¿gra tele(cid:220) tj…nster i denna medlemsstat. P¿ samma s…tt inneb…r ett accessunderskott att vinsten fr¿n nationella och internationella tj…nster korssubventio(cid:220) nerar den lokala sektorn. Under det r¿dande internatio(cid:220) nella taxedebiteringssystemet har de tidigare monopol(cid:220) operat‰rerna avsev…rda int…kter fr¿n framkoppling av samtal fr¿n andra l…nder. De stora ‰verskotten fr¿n framkopplingen av samtal fr¿n andra medlemsstater in(cid:220) neb…r att konsumenter i en medlemsstat subventioneras av ankommande samtal fr¿n konsumenter i alla andra medlemsstater. N…r operat‰rer i andra medlemsstater samtrafikerar f‰r att leverera trafik till en medlemsstat …r det d…rf‰r ol…mpligt att de direkt eller indirekt skall bi(cid:220) dra till eventuella program f‰r accessunderskott i den medlemsstaten. I enlighet med principen om icke(cid:220)diskriminering f‰ljer att man (cid:134) n…r man ber…knar niv¿n p¿ de bidrag som operat‰rerna i en medlemsstat skall ge till kostnaderna f‰r de samh…llsomfattande tj…nsterna eller accessunder(cid:220) skottet (cid:134) skall bortse fr¿n s¿dan trafik hos dessa opera(cid:220) t‰rer som utg‰rs av inkommande trafik fr¿n andra med(cid:220) lemsstater. 19. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 84/11 6. SAMR¯D De nyckelpunkter som t…cks av rekommendationen fast(cid:220) st…lldes i ett arbetsdokument som bereddes av kommis(cid:220) sionen (GD XIII). Efter att f‰rst ha presenterats f‰r ONP(cid:220)kommitt~n(cid:216)(˛(cid:212)) vid dess sammantr…de den 10 juli 1997 diskuterades arbetsdokumentet i detalj vid ett andra sammantr…de inom ONP(cid:220)kommitt~n den 10 september 1997. I enlighet med ett modus vivendi(cid:220)avtal mellan in(cid:220) stitutionerna ang¿ende f‰rfaranden f‰r r¿dgivande kom(cid:220) f‰r ONP(cid:220)kommitt~ns mitt~er s…ndes dagordningen (˛(cid:212))(cid:217)En r¿dgivande kommitt~ best¿ende av representanter f‰r i direktiv medlemsstaterna, uppr…ttad enligt artikel 9. 1 90/387/EEG. sammantr…de den 10 september 1997 och en kopia av ar(cid:220) betsdokumentet till Europaparlamentet. Ytterligare konsultation p¿ grundval av arbetsdokumen(cid:220) tet gjordes med marknadsakt‰rerna vid ett offentligt se(cid:220) minarium i Bryssel den 9 september, som bes‰ktes av un(cid:220) gef…r 200 personer. Kommentarer som har mottagits till f‰ljd av detta kon(cid:220) sultationsf‰rfarande har beaktats. Det finns ett allm…nt st‰d f‰r att kommissionen skall l…gga fram riktlinjer inom de omr¿den som t…cks av rekommendationen, men tidigare monopoloperat‰rer och nya akt‰rer har olika ¿sikter om de priser som rekommenderas enligt ’’b…sta k…nda metod’’


title: Společný postoj ze dne 19. března 1998 o omezujících opatřeních vůči Svazové republice Jugoslávii, zaujatý Radou na základě článku J.2 Smlouvy o Evropské unii

eurovoc_concepts:
EU visa policy
Serbia and Montenegro
export restriction
international sanctions
military equipment
repression
terrorism

formats: html pdf print

text: 18/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 51 31998E0240 L 95/1 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 27. 3. 1998 SPOLEČNÝ POSTOJ ze dne 19. března 1998 o omezujících opatřeních vůči Svazové republice Jugoslávii, zaujatý Radou na základě článku J. 2 Smlouvy o Evropské unii (98/240/SZBP) RADA EVROPSKÉ UNIE, — konstruktivně spolupracovala na uskutečňování akcí uvede- ných v odstavci 6 zprávy kontaktní skupiny; s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek J. 2 této smlouvy, vzhledem k tomu, že nedávné události ve Svazové republice Jugoslávie (SRJ), a zejména použití síly proti společenství kosov- ských Albánců v Kosovu, představují nepřijatelné porušování lid- ských práv a ohrožují bezpečnost oblasti; vzhledem k tomu, že Evropská unie důrazně odsuzuje terorismus a násilné činy spáchané Kosovskou osvobozeneckou armádou i jakoukoliv jinou skupinou nebo jednotlivcem; vzhledem k tomu, že se považují za nezbytná omezující opatření článků 1 až 4, včetně omezení hospodářských a finančních vztahů; že tato opatření budou okamžitě přezkoumána, pokud vláda SRJ přijme kroky uvedené v předchozím bodě odůvodnění; vzhledem k tomu, že Unie přistoupí k dalším mezinárodním opatřením, konkrétně ke zmrazení aktiv držených vládami SRJ a Srbska v zahraničí, nebudou-li uskutečňovány výše uvedené kroky a budou-li v Kosovu pokračovat represe, vzhledem k tomu, že Unie důrazně odsuzuje násilné potlačování nenásilných projevů politických názorů; Článek 1 ZAUJALA TENTO SPOLEČNÝ POSTOJ: vzhledem k tomu, že dne 12. března 1998 schválila Unie zprávu kontaktní skupiny ze dne 9. března 1998; vzhledem k tomu, že Unie požaduje, aby vláda SRJ přijala účinné kroky k zastavení násilí a zavázala se najít politické řešení otázky Kosova prostřednictvím mírového dialogu se společenstvím kosovských Albánců, zejména — stáhla zvláštní policejní jednotky a zastavila akce bezpečnost- ních sil zasahující civilní obyvatelstvo, Evropská unie potvrzuje embargo na vývoz zbraní do bývalé Jugoslávie, zavedené společným postojem 96/184/SZBP (1). Článek 2 Do Svazové republiky Jugoslávie nesmí být dodáváno žádné vybavení, které by mohlo být použito ke vnitřním represím nebo k terorismu. Článek 3 — umožnila přístup do Kosova Mezinárodnímu výboru Čer- jakož veného kříže a jiným humanitárním organizacím, i představitelům Unie a jiných zastupitelských úřadů, Bude se uplatňovat moratorium na vládou financovanou podporu vývozních úvěrů na obchodní styk se Srbskem a investice v této zemi, včetně veřejného financování privatizace. — se veřejně zavázala zahájit proces dialogu s vedením společen- ství kosovských Albánců, (1) Úř. věst. L 58, 7. 3. 1996, s. 1. 52 CS Úřední věstník Evropské unie 18/sv. 1 Článek 4 Článek 5 Tento společný postoj nabývá účinku dnem přijetí. 1. Vysokým představitelům SRJ a Srbska, zodpovědným za repre- sivní akce bezpečnostních sil SRJ v Kosovu, nebudou vydávána víza. 2. Osoby uvedené na seznamu v příloze, které byly určeny jako nositelé pořesně vymezených bezpečnostních pravomocí, budou hlášeny pro účely zabránění vstupu na území členských států. Jiní vysocí představitelé SRJ a Srbska zodpovědní za represivní akce v Kosovu, budou na seznam přidáni, pokud orgány SRJ nereagují na požadavky mezinárodního společenství. Ve výjimečných případech lze přistoupit k odchylkám, pokud to poslouží podstat- ným cílům Unie. Rada aktualizuje seznam v závislosti na vývoji v Kosovu. Článek 6 Tento společný postoj bude zveřejněn v Úředním věstníku. V Bruselu dne 19. března 1998. Za Radu předseda J. STRAW 18/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 53 PŘÍLOHA Vlajko Stojlković (srbský ministr vnitra) Vlastimir Djordjević (vrchní velitel veřejné bezpečnosti) Dragisa Ristivojević (zástupce vrchního velitele veřejné bezpečnosti) Obrad Stevanović (náměstek ministra vnitra) Jovica Stanišić (náměstek ministra vnitra – vrchní velitel srbské státní bezpečnosti) Radomir Marković (náměstek ministra vnitra – zástupce vrchního velitele státní bezpečnosti) Frenki Simatović (náčelník zvláštních sil státní bezpečnosti) David Gajić (vrchní velitel bezpečnosti v Kosovu) Lubinko Cvetić (zástupce vrchního velitele bezpečnosti v Kosovu) Veljko Odalović (náměstek vrchního představitele oblasti Kosovo)


title: Verordnung (EG) Nr. 637/98 der Kommission vom 19. März 1998 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Reis und Bruchreis

eurovoc_concepts:
export refund
rice

formats: pdf print

text: L 85/26 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 20. 3. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 637/98 DER KOMMISSION vom 19. März 1998 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Reis und Bruchreis DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3072/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 über die gemeinsame Markt- organisation für Reis (1), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 192/98 (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3 zweiter Unterabsatz, in Erwägung nachstehender Gründe: Artikel 13 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 bestimmt, daß der Unterschied zwischen den Notierungen oder den Preisen auf dem Weltmarkt für die in Artikel 1 dieser Verordnung genannten Erzeugnisse und den Preisen für diese Erzeugnisse in der Gemeinschaft durch eine Erstat- tung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden kann. Gemäß Artikel 13 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 müssen die Erstattungen festgesetzt werden unter Berücksichtigung der Lage und der voraussichtlichen Entwicklung der Verfügbarkeit von Reis und Bruchreis und deren Preisen in der Gemeinschaft einerseits und der Preise für Reis und Bruchreis auf dem Weltmarkt ande- rerseits. Nach dem gleichen Text ist es ebenfalls wichtig, auf den Reismärkten eine ausgeglichene Lage und eine natürliche Entwicklung hinsichtlich der Preise und der Handelsströme sicherzustellen. Ferner ist es wichtig, dem wirtschaftlichen Gesichtspunkt der künftigen Ausfuhren, dem Interesse an der Vermeidung von Marktstörungen in der Gemeinschaft sowie den Beschränkungen aufgrund der gemäß Artikel 228 des Vertrags geschlossenen (cid:154)ber- einkommen Rechnung zu tragen. Kommission (4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 444/98 (5), angewandt werden. Bei der Festset- zung der Erstattungen ist dem Rechnung zu tragen. Die Verordnung (EG) Nr. 3072/95 hat in Artikel 13 Absatz 5 die besonderen Kriterien festgesetzt, die bei der Berechnung der Erstattungen bei der Ausfuhr von Reis und Bruchreis zu berücksichtigen sind. Die Lage auf dem Weltmarkt oder die besonderen Erfor- dernisse bestimmter Märkte können die Unterteilung der Erstattung für gewisse Erzeugnisse gemäß ihrer Bestim- mung notwendig machen. Zur Berücksichtigung der auf einigen Märkten beste- henden Nachfrage nach verpacktem Langkornreis ist die Festsetzung einer besonderen Erstattung für das betref- fende Erzeugnis vorzusehen. Die Erstattung muß mindestens einmal im Monat festge- setzt werden; sie kann innerhalb dieses Zeitraums abgeän- dert werden. Die Anwendung dieser Modalitäten auf die gegenwärtige Lage des Reismarkts und insbesondere auf die Notie- rungen oder Preise von Reis und Bruchreis in der Gemeinschaft und auf dem Weltmarkt führt zu einer Festsetzung der Erstattung in Höhe der im Anhang zu dieser Verordnung genannten Beträge. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Die Verordnung (EWG) Nr. 1361/76 der Kommission (3) hat die Höchstmenge Bruchreis festgelegt, die der Reis enthalten darf, für den die Erstattung bei der Ausfuhr festgesetzt wird, und hat den Prozentsatz der Verminde- rung bestimmt, der auf die Erstattung angewandt wird, wenn der im ausgeführten Reis enthaltene Anteil Bruch- reis diese Höchstmenge übersteigt. Artikel 1 Die Ausfuhrerstattungen für die in Artikel 1, ausge- nommen die in Absatz 1 unter Buchstabe c), der Verord- nung (EG) Nr. 3072/95 genannten Erzeugnisse im ursprünglichen Zustand werden wie im Anhang ange- geben festgesetzt. Da nach einigen Bestimmungen 2 000 Tonnen Reis ausgeführt werden könnten, sollte das Verfahren nach Artikel 7 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1162/95 der Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 20. März 1998 in Kraft. (1) ABl. L 329 vom 30. 12. 1995, S. 18. (2) ABl. L 20 vom 27. 1. 1998, S. 16. (3) ABl. L 154 vom 15. 6. 1976, S. 11. (4) ABl. L 117 vom 24. 5. 1995, S. 2. (5) ABl. L 56 vom 26. 2. 1998, S. 12. 20. 3. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 85/27 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den 19. März 1998 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission zur Verordnung der Kommission vom 19. März 1998 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Reis und Bruchreis ANHANG Erzeugniscode Bestimmung (1) Erstattungsbetrag (2) Erzeugniscode Bestimmung (1) Erstattungsbetrag (2) (ECU/Tonne) (ECU/Tonne) 1006 20 11 9000 1006 20 13 9000 1006 20 15 9000 1006 20 17 9000 1006 20 92 9000 1006 20 94 9000 1006 20 96 9000 1006 20 98 9000 1006 30 21 9000 1006 30 23 9000 1006 30 25 9000 1006 30 27 9000 1006 30 42 9000 1006 30 44 9000 1006 30 46 9000 1006 30 48 9000 1006 30 61 9100 1006 30 61 9900 1006 30 63 9100 1006 30 63 9900 1006 30 65 9100 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 24,00 24,00 24,00 (cid:190) 24,00 24,00 24,00 (cid:190) 24,00 24,00 24,00 (cid:190) 24,00 24,00 24,00 (cid:190) 30,00 36,00 41,00 30,00 30,00 30,00 30,00 36,00 41,00 30,00 30,00 30,00 30,00 36,00 41,00 30,00 1006 30 65 9900 1006 30 67 9100 1006 30 67 9900 1006 30 92 9100 1006 30 92 9900 1006 30 94 9100 1006 30 94 9900 1006 30 96 9100 1006 30 96 9900 1006 30 98 9100 1006 30 98 9900 1006 40 00 9000 01 04 05 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 05 (cid:190) (cid:190) 30,00 30,00 36,00 (cid:190) 30,00 36,00 41,00 30,00 30,00 30,00 (cid:190) 30,00 36,00 41,00 30,00 30,00 30,00 (cid:190) 30,00 36,00 41,00 30,00 30,00 30,00 (cid:190) 36,00 (cid:190) (cid:190) (1) Folgende Bestimmungen sind vorgesehen: 01 Liechtenstein, die Schweiz, die Gebiete der Gemeinden Livigno und Campione d’Italia, 02 die Zonen I, II, III, VI, Ceuta und Melilla, 03 die Zonen IV, V, VII c), Kanada und die Zone VIII, mit Ausnahme von Surinam, Guyana und Madagaskar, 04 die Bestimmungen, genannt in Artikel 34 der geänderten Verordnung (EWG) Nr. 3665/87 der Kommission, 05 Ceuta und Melilla. (2) Die im Rahmen des in Artikel 7 Absatz 4 der geänderten Verordnung (EG) Nr. 1162/95 vorgesehenen Verfahrens festgesetzte Erstattung für eine Menge von 2 000 Tonnen Mais. NB: Die Zonen sind diejenigen, die in der geänderten Verordnung (EWG) Nr. 2145/92 der Kommission bestimmt sind


title: Komission asetus (EY) N:o 623/98, annettu 19 päivänä maaliskuuta 1998, levitettäviä ravintorasvoja koskevista vaatimuksista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2991/94 sekä maidon ja maitotuotteiden kaupan pitämisessä käytettyjen nimitysten suojelemisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1898/87 tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 577/97 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
butter
fats
labelling
marketing standard
product designation
product quality

text: 20. 3. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 85/3 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 623/98, annettu 19 päivänä maaliskuuta 1998, levitettäviä ravintorasvoja koskevista vaatimuksista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2991/94 sekä maidon ja maitotuotteiden kaupan pitämisessä käytettyjen nimitysten suojelemisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1898/87 tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 577/97 muut- tamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon maidon ja maitotuotteiden kaupan pitä- misessä käytettävien nimitysten suojelemisesta 2 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1898/87 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Itävallan, Ruotsin ja Suomen liittymisasiakirjalla, ja erityi- sesti sen 4 artiklan 2 kohdan, sekä katsoo, että koskevista ravintorasvoja levitettäviä vaatimuksista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2991/94 sekä maidon ja maitotuotteiden kaupan pitämisessä käytettyjen nimitysten suojelemisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1898/87 tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä 1 päivänä huhtikuuta 1997 annetun asetuksen (EY) N:o 577/97 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2181/97 (3), 3 artiklassa vahvistetaan säännöt nimityksen ’voi’ käyttämiselle asetuksen (ETY) N:o 1898/87 2 artiklan 3 kohdassa määritettyjen yhdistet- tyjen tuotteiden osalta; siinä säädetään, että ’voiksi’ nimi- tettyjen yhdistettyjen tuotteiden maitorasvapitoisuus on vähintään 75 prosenttia, asetuksen (EY) N:o 577/97 4 artiklassa eritellään noudatet- tava menettely luvan saamiseksi käyttää nimitystä ’voi’ sellaisen yhdistetyn tuotteen osalta, jossa oleellinen osa on voita, mutta jonka maitorasvapitoisuus ei vastaa säädettyä 75 prosentin vähimmäismäärää teknisistä ja/tai aistinvarai- sista syistä, saatujen kokemusten mukaan on vaikeata soveltaa tätä menettelyä tapauskohtaisesti jolla varmistetaan sääntöjenmukaisuus ja johdonmukaisuus; voita sisältävien yhdistettyjen tuotteiden nimeämisessä olisi sovellettava sääntöjä; näissä helposti ymmärrettäviä yksinkertaisia tavalla, (1) EYVL L 182, 3. 7. 1987, s. 36 (2) EYVL L 87, 2. 4. 1997, s. 3 (3) EYVL L 299, 4. 11. 1997, s. 1 säännöissä olisi otettava huomioon yhdistettyjen tuot- teiden markkinoiden kehitys, sellaisten yhdistettyjen tuotteiden osalta, joiden maitopi- toisuus on alle 75 prosenttia, mutta vähintään 62 prosent- tia, hyväksytään nimityksen ’voi’ käyttö, jos kyseinen nimitys sisältää ilmaisuja, joilla varmistetaan, ettei kulut- tajaa johdeta harhaan, sokeria ja alkoholijuomia sisältävät tuotteet on voita, tarkasti määritelty ryhmä yhdistettyjä tuotteita, joilla on erityisiä ominaisuuksia; nimityksen ’voi’ käytöstä tällaisten tuotteiden osalta olisi annettava erityissäännös, koska yhdistetyissä tuotteissa, joista voidaan käyttää nimi- tystä ’voi’, on hyvin erilaisia maitorasvapitoisuuksia, on tarpeen edellyttää maitorasvapitoisuuden ilmoittamista tuoteselosteessa nimitystä käytettäessä, jotta asetuksen (ETY) N:o 1898/97 tavoitteet saavutetaan täysin, ja maidon ja maitotuotteiden hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 577/97: 1) Korvataan 3 artikla seuraavasti: ”3 artikla 1. Nimitystä ’voi’ voidaan käyttää sellaisista yhdiste- tyistä tuotteista, joissa asetuksen (ETY) N:o 1898/97 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu oleellinen osa on voita, jos lopputuotteessa on vähintään 75 prosenttia maito- rasvaa ja se on valmistettu ainoastaan asetuksen (EY) N:o 2991/94 liitteessä olevan A osan 1 kohdassa tarkoi- tetusta voista sekä kuvauksessa mainitu(i)sta muusta (muista) lisäty(i)stä aineksesta (aineksista). 2. Nimitystä ’voi’ voidaan käyttää alle 75, mutta vähintään 62 prosenttia maitorasvaa sisältävistä yhdiste- tyistä tuotteista, jos muut 1 kohdassa säädetyt vaati- mukset täyttyvät ja jos tuotteen kuvauksessa on ilmaisu ’voivalmiste’. L 85/4 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 3. 98 Poiketen 1 ja 2 kohdan säännöksistä nimitystä 3. ’voi’ voidaan käyttää yhdessä sellaisen sanan tai sellaisten sanojen kanssa, jo(i)ta käytetään vähintään 34 prosenttia maitorasvaa sisältävien liitteessä III luetel- tujen tuotteiden nimeämiseksi. 4. Kun nimitystä ’voi’ käytetään 1, 2 ja 3 kohdan nojalla, edellytyksenä on, että tuotteen etiketteihin ja kauppapakkaukseen merkitään maitorasvapitoisuus ja, jos muut lisätyt ainekset sisältävät rasvaa, koko rasvapi- toisuus. 5. Edellä 2 kohdan mukaisen ilmaisun ’voivalmiste’ sekä 4 kohdan mukaisten merkintöjen on oltava näky- vässä paikassa ja niiden on oltava helposti havaittavia ja selvästi luettavia. ” 2) Poistetaan 4 artikla. 3) Tämän asetuksen liitteestä tulee liite III. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen viralli- sessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 1998. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 19 päivänä maaliskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen LIITE ”LIITE III 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tuotteet Tuotteen tyyppi Tuotteen koostumus Maitorasvan vähimmäispitoisuus Alkoholipitoinen voi sisältää alkoholijuomia) (voi, joka Voi, alkoholijuoma, sokeri 34 %”


title: Verordnung (EG) Nr. 629/98 der Kommission vom 19. März 1998 zur Festsetzung der geltenden Erstattungssätze bei der Ausfuhr bestimmter Getreide- und Reiserzeugnisse in Form von nicht unter Anhang II des Vertrags fallenden Waren

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal
rice

text: L 85/14 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 20. 3. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 629/98 DER KOMMISSION vom 19. M(cid:132)rz 1998 zur Festsetzung der geltenden Erstattungss(cid:132)tze bei der Ausfuhr bestimmter Getreide- und Reiserzeugnisse in Form von nicht unter Anhang II des Vertrags fallenden Waren DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Getreide (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 923/96 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 3072/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 (cid:129)ber die gemeinsame Markt- organisation f(cid:129)r Reis (3), ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 192/98 (4), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Gem(cid:132)ß Artikel 13 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 und Artikel 13 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 kann der Unterschied zwischen den Notie- rungen oder Preisen auf dem Weltmarkt f(cid:129)r die in Artikel 1 dieser beiden Verordnungen genannten Erzeugnisse und den Preisen in der Gemeinschaft durch eine Erstat- tung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden. In der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 der Kommission vom 30. Mai 1994 zur Festlegung der gemeinsamen Verfahren bei der Regelung zur Gew(cid:132)hrung von Ausfuhr- erstattungen und der Kriterien zur Festsetzung des Erstat- tungsbetrags f(cid:129)r bestimmte landwirtschaftliche Erzeug- nisse, die in Form von nicht unter Anhang II des Vertrags fallenden Waren ausgef(cid:129)hrt werden (5), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1909/97 (6), sind dieje- nigen Erzeugnisse bezeichnet, f(cid:129)r die bei ihrer Ausfuhr in Form von im Anhang B der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 oder im Anhang B der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 aufgef(cid:129)hrten Waren ein Erstattungssatz festge- setzt werden muß. Gem(cid:132)ß Artikel 4 Absatz 1 erster Unterabsatz der Verord- nung (EG) Nr. 1222/94 muß der Erstattungssatz f(cid:129)r jeden Monat f(cid:129)r je 100 kg dieser Grunderzeugnisse festgesetzt werden. Im Anschluß an die zwischen der Europ(cid:132)ischen Gemein- schaft und den Vereinigten Staaten von Amerika getrof- fene (cid:154)bereinkunft (cid:129)ber die Ausfuhren von Teigwaren aus der Gemeinschaft in die USA, die mit dem Beschluß 87/482/EWG des Rates (7) genehmigt wurde, muß die Erstattung f(cid:129)r Waren der KN-Codes 1902 11 00 und 1902 19 00 je nach Bestimmungsgebiet unterschiedlich festgelegt werden. Artikel 4 Absatz 5 Buchstabe b) der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 sieht vor, daß falls der Nachweis gem(cid:132)ß Artikel 4 Absatz 5 Buchstabe a) der genannten Verordnung nicht erbracht wird, f(cid:129)r die Ausfuhr ein verminderter Erstat- tungssatz gilt. Dieser ber(cid:129)cksichtigt den Betrag der Produktionserstattung, der zum vermuteten Zeitpunkt der Herstellung der Waren gem(cid:132)ß Verordnung (EG) Nr. 1722/93 der Kommission (8), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1516/95 (9), auf das verarbeitete Grunderzeugnis anzuwenden war. Der Verwaltungsausschuß f(cid:129)r Getreide hat nicht inner- halb der ihm von seinem Vorsitzenden gesetzten Frist Stellung genommen (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die geltenden Erstattungss(cid:132)tze f(cid:129)r die Grunderzeugnisse im Sinne des Anhangs A der Verordnung (EG) Nr. 1222/ 94 und des Artikels 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/ 92 oder des Artikels 1 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95, die in Form von im Anhang B der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 oder im Anhang B der ge(cid:132)nderten Verordnung (EG) Nr. 3072/95 genannten Waren ausge- f(cid:129)hrt werden, werden entsprechend dem Anhang festge- setzt. Diese Verordnung tritt am 20. M(cid:132)rz 1998 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 19. M(cid:132)rz 1998 F(cid:129)r die Kommission Martin BANGEMANN Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 126 vom 24. 5. 1996, S. 37. (3) ABl. L 329 vom 30. 12. 1995, S. 18. (4) ABl. L 20 vom 27. 1. 1998, S. 16. (5) ABl. L 136 vom 31. 5. 1994, S. 5. (6) ABl. L 268 vom 1. 10. 1997, S. 20. (7) ABl. L 275 vom 29. 9. 1987, S. 36. (8) ABl. L 159 vom 1. 7. 1993, S. 112. (9) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 49. 20. 3. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 85/15 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 19. M(cid:132)rz 1998 zur Festsetzung der Erstattungss(cid:132)tze bei der Ausfuhr bestimmter Getreide- und Reiserzeugnisse in Form von nicht unter Anhang II des Vertrages fallenden Waren KN-Code Bezeichnung der Erzeugnisse (1) Erstattungss(cid:132)tze pro 100 kg des Grunderzeugnisses 1001 10 00 Hartweizen: – bei der Ausfuhr von Waren der KN-Codes 1902 11 und 1902 19 nach den Vereinigten Staaten von Amerika – in allen anderen F(cid:132)llen 1001 90 99 Weichweizen und Mengkorn: – bei der Ausfuhr von Waren der KN-Codes 1902 11 und 1902 19 nach den Vereinigten Staaten von Amerika – in allen anderen F(cid:132)llen: – – im Fall der Anwendung von Artikel 4 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 (2) – – in allen anderen F(cid:132)llen 1002 00 00 Roggen 1003 00 90 Gerste 1004 00 00 Hafer 1005 90 00 Mais verwendet in Form von: – St(cid:132)rke: – – im Fall der Anwendung von Artikel 4 Absatz 5 Buchstabe b) der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 (2) – – in allen anderen F(cid:132)llen – Glucose, Glucosesirup, Maltodextrin, Maltodextrinsirup der KN-Codes 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): – – im Fall der Anwendung von Artikel 4 Absatz 5 Buchstabe b) der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 (2) – – in allen anderen F(cid:132)llen – anderer (einschließlich in unverarbeitetem Zustand verwendet) Kartoffelst(cid:132)rke des KN-Codes 1108 13 00, gleichgestellt mit einem aus der Verarbeitung von Mais hergestellten Produkt: – im Fall der Anwendung von Artikel 4 Absatz 5 der Verordnung 1006 20 ex 1006 30 1006 40 00 (EG) Nr. 1222/94 (2) – in allen anderen F(cid:132)llen Gesch(cid:132)lter Reis: – rundk(cid:148)rniger Reis – mittelk(cid:148)rniger Reis – langk(cid:148)rniger Reis Vollst(cid:132)ndig geschliffener Reis: – rundk(cid:148)rniger Reis – mittelk(cid:148)rniger Reis – langk(cid:148)rniger Reis Bruchreis verwendet in Form von: – St(cid:132)rke des KN-Codes 1108 19 10: – – im Fall der Anwendung von Artikel 4 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 1222/94 (2) – – in allen anderen F(cid:132)llen – anderer (einschließlich in unverarbeitetem Zustand verwendet) (cid:190) (cid:190) 0,462 0,186 0,710 2,979 1,885 1,876 1,373 2,028 1,043 1,699 2,028 1,373 2,028 3,178 2,829 2,829 4,100 4,100 4,100 1,510 2,200 2,200 L 85/16 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 20. 3. 98 KN-Code Bezeichnung der Erzeugnisse (1) Erstattungss(cid:132)tze pro 100 kg des Grunderzeugnisses 1007 00 90 Sorghum 1101 00 Mehl von Weizen und Mengkorn: – bei der Ausfuhr von Waren der KN-Codes 1902 11 und 1902 19 nach den Vereinigten Staaten von Amerika – in allen anderen F(cid:132)llen 1102 10 00 Mehl von Roggen 1103 11 10 Grobgrieß und Feingrieß von Hartweizen: – bei der Ausfuhr von Waren der KN-Codes 1902 11 und 1902 19 nach den Vereinigten Staaten von Amerika – in allen anderen F(cid:132)llen 1103 11 90 Grobgrieß und Feingrieß von Weichweizen: – bei der Ausfuhr von Waren der KN-Codes 1902 11 und 1902 19 nach den Vereinigten Staaten von Amerika – in allen anderen F(cid:132)llen 1,885 0,568 0,873 4,081 (cid:190) (cid:190) 0,568 0,873 (1) Hinsichtlich der landwirtschaftlichen Erzeugnisse m(cid:129)ssen die im Anhang E der ge(cid:132)nderten Verordnung (EG) Nr. 1222/94 der Kommission angegebenen Koeffizienten angewandt werden (ABl. L 136 vom 31. 5. 1994, S. 5). (2) Die betroffenen Waren werden im Anhang I der ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 1722/93 aufgef(cid:129)hrt (ABl. L 159 vom 1. 7. 1993, S. 112). (3) F(cid:129)r Sirupe der KN-Codes 1702 30 99, 1702 40 90 und 1702 60 90, hergestellt als Mischung von Glucose- und Fructosesirup, gibt nur der Glucosesirup Recht auf Ausfuhrerstattung


title: Regulamento (CE) nº 631/98 da Comissão de 19 de Março de 1998 relativo às propostas comunicadas para a exportação de cevada no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1337/97

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

text: L 85/18 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 20. 3. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 631/98 DA COMISS(cid:212)O de 19 de Mar(cid:135)o de 1998 relativo (cid:133)s propostas comunicadas para a exporta(cid:135)(cid:209)o de cevada no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1337/97 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector dos cereais (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss(cid:209)o (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1501/95 da Comiss(cid:209)o, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execu(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, no que diz respeito (cid:133) concess(cid:209)o de restitui- (cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, bem como as medidas a tomar em caso de perturba(cid:135)(cid:209)o, no sector dos cereais (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2052/97 (4), e, nomeadamente, o seu artigo 7º, Considerando que, pelo Regulamento (CE) nº 1337/97 da Comiss(cid:209)o (5), foi aberto um concurso para a restitui(cid:135)(cid:209)o e/ou a imposi(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de cevada para todos os pa(cid:146)ses terceiros; Considerando que, em conformidade com o artigo 7º do Regulamento (CE) nº 1501/95, a Comiss(cid:209)o pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23º do Regulamento (CEE) nº 1766/92, decidir n(cid:209)o dar seguimento ao concurso; Considerando que, tendo em conta, nomeadamente, os crit(cid:130)rios previstos no artigo 1º do Regulamento (CE) nº 1501/95, n(cid:209)o (cid:130) conveniente proceder (cid:133) fixa(cid:135)(cid:209)o duma restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima ou imposi(cid:135)(cid:209)o m(cid:146)nima; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º N(cid:209)o (cid:130) dado seguimento (cid:133)s propostas comunicadas de 13 a 19 de Mar(cid:135)o de 1998 no (cid:131)mbito do concurso para a restitui(cid:135)(cid:209)o ou a imposi(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de cevada referido no Regulamento (CE) nº 1337/97. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 20 de Mar(cid:135)o de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 19 de Mar(cid:135)o de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 de 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 184 de 12. 7. 1997, p. 1


title: Euroopan yhteisön ja Bulgarian tasavallan välisen eräiden viinien vastavuoroista tariffikiintiöiden käyttöönottoa koskevan kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen muuttamisesta Kirjeenvaihtona tehty sopimus

eurovoc_concepts:
Bulgaria
agreement (EU)
quantitative restriction
tariff quota
tariff reduction
wine

text: 28. 3. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 96/3 Euroopan yhteisön ja Bulgarian tasavallan välisen eräiden viinien vastavuoroista tarif- fikiintiöiden käyttöönottoa koskevan kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen muuttami- sesta KIRJEENVAIHTONA TEHTY SOPIMUS A. Euroopan yhteisön kirje Bryssel 19. maaliskuuta 1998 Arvoisa Herra, Minulla on kunnia viitata Euroopan yhteisön ja Bulgarian tasavallan väliseen eräiden viinien vastavuoroista tariffikiintiöiden käyttöönottoa koskevaan 29 päivänä marraskuuta 1993 tehtyyn sopimukseen sekä neuvotteluihin, joita on käyty Euroopan yhteisön ja Bulgarian tasavallan välillä mainitun sopimuksen mukauttamiseksi Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kunin- gaskunnan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi, sekä neuvotteluihin sopimuksen voimassaolon pidentämiseksi 31 päivän joulukuuta 1997 jälkeen. Vahvistaen täten, että Euroopan yhteisö ja Bulgarian tasavalta ovat sopineet seuraavaa: I. Korvataan mainitun sopimuksen liitteessä oleva taulukko 1 seuraavasti: ”SELLAISEN YHTEISÖSTÄ PERÄISIN OLEVAN VIININ MÄÄRÄ, JONKA TARIFFEJA VOIDAAN ALENTAA Bulgarian tullin tariffi- koodi ex 2204 21 ex 2204 29 ex 2204 10 Kuvaus 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Määrä hehtolitroina Tuoreista rypäleistä valmistettu viini 42 000 46 200 50 400 54 600 58 800 63 000 tai määrittelemättömillä alueilla Määritellyillä tuotettu laatukuohuviini enintään 2 litraa vetävissä astioissa 1 000 1 100 1 200 1 300 1 400 1 500” II. Korvataan mainitun sopimuksen liitteessä oleva taulukko 2 seuraavasti: ”SELLAISEN BULGARIASTA PERÄISIN OLEVAN VIININ MÄÄRÄ, JONKA TARIFFEJA VOIDAAN ALENTAA CN-koodi Kuvaus 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Määrä hehtolitroina ex 2204 21 Laatuviinit, myös laatuviinit alkuperänimityksen omaavat 214 000 247 000 280 400 313 600 346 800 401 230 ex 2204 29 alkuperänimityksen omaavat Laatuviinit, myös laatuviinit sekä Gamza-lajikkeesta saadut viinit, joita kuvataan ja tarjotaan myytäväksi kyseisellä nimellä tai synonyymillään Kadarka 118 000 118 000 118 000 118 000 118 000 128 000 ex 2204 10 Laatukuohuviinit astioissa enintään 2 litraa vetävissä 1 000 1 100 1 200 1 300 1 400 1 600” L 96/4 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 3. 98 III. Korvataan mainitun sopimuksen 3 kohdan a alakohta seuraavasti: ”Yhteisöstä peräisin olevien viinien maahantuontiin Bulgariassa sovellettavien tullien osalta: — vuonna 1993: 90 % perustullista — vuonna 1994: 80 % perustullista — vuonna 1995 ja seuraavina vuosina: 70 % perustullista, mutta enintään 28 % arvotullista. ” Sopimuspuolet hyväksyvät mukaisesti. tämän kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen omien menettelyjensä Tämä sopimus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1998. Se rajoittuu aluksi jaksoon, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 1998. Vuoden 1998 alkupuoliskon aikana käydään neuvotteluja siitä, pidennetäänkö sopimusta ja millä ehdoin. Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa, että hallituksenne hyväksyy tämän kirjeen sisällön. Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus. Euroopan unionin neuvoston puolesta 28. 3. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 96/5 B. Bulgarian kirje Bryssel 19. maaliskuuta 1998 Arvoisa Herra, Minulla on kunnia ilmoittaa saaneeni seuraavan tänään päivätyn kirjeenne: ”Minulla on kunnia viitata Euroopan yhteisön ja Bulgarian tasavallan väliseen eräiden viinien vastavuoroista tariffikiintiöiden käyttöönottoa koskevaan 29 päivänä marraskuuta 1993 tehtyyn sopimukseen sekä neuvotteluihin, joita on käyty Euroopan yhteisön ja Bulgarian tasa- vallan välillä mainitun sopimuksen mukauttamiseksi Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi, sekä neuvotteluihin sopi- muksen voimassaolon pidentämiseksi 31 päivän joulukuuta 1997 jälkeen. Vahvistaen täten, että Euroopan yhteisö ja Bulgarian tasavalta ovat sopineet seuraavaa: I. Korvataan mainitun sopimuksen liitteessä oleva taulukko 1 seuraavasti: ’SELLAISEN YHTEISÖSTÄ PERÄISIN OLEVAN VIININ MÄÄRÄ, JONKA TARIF- FEJA VOIDAAN ALENTAA Bulgarian tullin tariffi- koodi ex 2204 21 ex 2204 29 ex 2204 10 Kuvaus 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Määrä hehtolitroina Tuoreista rypäleistä valmistettu viini 42 000 46 200 50 400 54 600 58 800 63 000 tai määrittelemättömillä Määritellyillä alueilla tuotettu laatukuohuviini enintään 2 litraa vetävissä astioissa 1 000 1 100 1 200 1 300 1 400 1 500’ II. Korvataan mainitun sopimuksen liitteessä oleva taulukko 2 seuraavasti: ’SELLAISEN BULGARIASTA PERÄISIN OLEVAN VIININ MÄÄRÄ, JONKA TARIF- FEJA VOIDAAN ALENTAA CN-koodi Kuvaus 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Määrä hehtolitroina ex 2204 21 Laatuviinit, myös laatuviinit alkuperänimityksen omaavat 214 000 247 000 280 400 313 600 346 800 401 230 ex 2204 29 Laatuviinit, myös alkuperänimityksen omaavat sekä Gamza-lajikkeesta saadut viinit, laatuviinit joita kuvataan ja tarjotaan myytäväksi kyseisellä nimellä tai synonyymillään Kadarka 118 000 118 000 118 000 118 000 118 000 128 000 ex 2204 10 Laatukuohuviinit astioissa enintään 2 litraa vetävissä 1 000 1 100 1 200 1 300 1 400 1 600’ L 96/6 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 3. 98 III. Korvataan mainitun sopimuksen 3 kohdan a alakohta seuraavasti: ’Yhteisöstä peräisin olevien viinien maahantuontiin Bulgariassa sovellettavien tullien osalta: — vuonna 1993: 90 % perustullista — vuonna 1994: 80 % perustullista — vuonna 1995 ja seuraavina vuosina: 70 % perustullista, mutta enintään 28 % arvotul- lista. ’ Sopimuspuolet hyväksyvät tämän kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti. Tämä sopimus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1998. Se rajoittuu aluksi jaksoon, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 1998. Vuoden 1998 alkupuoliskon aikana käydään neuvotteluja siitä, pidennetäänkö sopimusta ja millä ehdoin. Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa, että hallituksenne hyväksyy tämän kirjeen sisällön. ” Minulla on kunnia vahvistaa hallitukseni hyväksyvän kirjeen sisällön. Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus. Bulgarian tasavallan hallituksen puolesta


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 623/98 z dnia 19 marca 1998 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 577/97 ustanawiające niektóre szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 2991/94 określającego normy dla tłuszczów do smarowania, a także stosowania rozporządzenia Rady (EWG) nr 1898/87 w sprawie ochrony oznaczeń stosowanych w obrocie mlekiem i przetworami mlecznymi

text: 330 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 22 31998R0623 20. 3. 1998 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 85/3 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 623/98 z dnia 19 marca 1998 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 577/97 ustanawiające niektóre szczegółowe zasady stoso- wania rozporządzenia Rady (WE) nr 2991/94 określającego normy dla tłuszczów do smarowania, a także stosowania rozporządzenia Rady (EWG) nr 1898/87 w sprawie ochrony oznaczeń stoso- wanych w obrocie mlekiem i przetworami mlecznymi KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając rozporządzenie Rady (EWG) nr 1898/87 z dnia 2 lipca 1987 r. w sprawie ochrony oznaczeń stosowanych w obrocie mlekiem i przetworami mlecznymi (1), ostatnio zmie- nione Aktem Przystąpienia Austrii, Finlandii i Szwecji, w szcze- gólności jego art. 4 ust. 2, a także mając na uwadze, co następuje: artykuł 3 rozporządzenia Komisji (WE) nr 577/97 z dnia 1 kwietnia 1997 r. ustanawiającego niektóre szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 2991/94 określają- cego normy dla tłuszczów do smarowania, a także stosowania rozporządzenia Rady (EWG) nr 1898/87 w sprawie ochrony oznaczeń stosowanych w obrocie mlekiem i przetworami mlecznymi (2), ostatnio zmienionego rozporządzeniem (WE) nr 2181/97 (3), ustanawia zasady użycia nazwy „masło” dla produktów złożonych, określonych w art. 2 ust. 3 rozporzą- dzenia (EWG) nr 1898/87; ustanawia się, że minimalna zawar- tość tłuszczu mlecznego w produktach złożonych, o nazwie „masło”, wynosi 75 %; artykuł 4 rozporządzenia (WE) nr 577/97 precyzuje procedurę, którą należy stosować w celu uzyskania zezwolenia na używanie nazwy „masło” dla produktu złożonego, którego zasadniczą część stanowi masło, lecz dla którego minimalna zawartość tłuszczu mlecznego, wynosząca 75 %, nie może być przestrzegana organoleptycznych powodów; technicznych i/lub z doświadczenie pokazało, że trudno byłoby stosować tę proce- durę na zasadzie jednostkowych przypadków, w sposób, który zapewniałby jasność i spójność; proste zasady, które mogłyby być łatwiej zrozumiałe powinny być stosowane dla oznaczenia produktów złożonych zawierających masło; zasady te powinny uwzględniać rozwój rynku produktów złożonych ogólna zasada, pozwalająca używać nazwy „masło” dla produktów złożonych, których zasadniczą częścią jest masło, i których minimalna zawartość tłuszczu mlecznego jest mniejsza (1) Dz. U. L 182 z 3. 7. 1987, str. 36. (2) Dz. U. L 87 z 2. 4. 1997, str. 3. (3) Dz. U. L 299 z 4. 11. 1997, str. 1. niż 75 %, ale wynosi co najmniej 62 % jest do przyjęcia, pod warunkiem, że nazwa zawiera określenia, które zapewniają, iż konsument nie jest wprowadzany w błąd; produkty składające się z masła, cukru oraz napoju alkoholo- wego tworzą dobrze zdefiniowaną grupę o szczególnych cechach; należy ustanowić specjalne przepisy pozwalające używać w stosunku do tych produktów nazwy „masło”; w celu zapewnienia, że cele rozporządzenia (EWG) nr 1898/87 są w pełni osiągnięte, uwzględniając szeroką gamę zawartości tłuszczu mlecznego w produktach złożonych, które będą odnosić korzyści z oznaczenia nazwą „masło” konieczne jest, by warunkiem użycia tej nazwy było wskazanie na etykiecie produktu zawartości tłuszczu mlecznego; Komitet Zarządzający ds. Mleka i Przetworów Mlecznych nie wydał opinii w terminie wyznaczonym przez jego przewod- niczącego, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 W rozporządzeniu (WE) nr 577/97 wprowadza się następujące zmiany: 1) Artykuł 3 otrzymuje brzmienie: „Artykuł 3 1. Nazwy »masło« można używać tylko w przypadku produktów złożonych, których zasadniczą częścią w rozu- mieniu art. 2 ust. 3 rozporządzenia (EWG) nr 1898/87 jest masło, o ile produkt ostateczny zawiera co najmniej 75 % tłuszczu mlecznego i był wyprodukowany wyłącznie z masła w rozumieniu części A 1 Załącznika do rozporzą- dzenia (WE) nr 2991/94 oraz innego dodanego składnika(- ów) wymienionego w opisie. 2. Nazwa »masło« może być używana w odniesieniu do produktów złożonych zawierających mniej niż 75 %, ale co najmniej 62 % tłuszczu mlecznego, jeśli spełnione są inne wymagania, wyszczególnione w ust. 1 i jeżeli nazwa produktu zawiera termin »przygotowanie masła«. 03/t. 22 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 331 3. W drodze odstępstwa od ust. 1 i 2 nazwa »masło« może być używana w połączeniu z wyrazem lub wyrazami określającymi produkty wymienione w załączniku III zawie- rające przynajmniej 34 % tłuszczu mlecznego. 4. Użycie nazwy »masło« zgodnie z ust. 1, 2 i 3 wymaga wskazania w etykietowaniu i konfekcjonowaniu, zawartości tłuszczu mlecznego i, jeśli inne dodane składniki zawierają tłuszcz, całkowitej zawartości tłuszczu. 5. Wyrazy »przygotowanie masła« z ust. 2 oraz wska- zówki z ust. 4 muszą pojawić się w widocznym miejscu i być łatwo widoczne i czytelne. ” 2) Skreśla się art. 4. 3) Załącznik do niniejszego rozporządzenia staje się załączni- kiem III. Artykuł 2 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie trzeciego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europej- skich. Niniejsze rozporządzenie stosuje się od dnia 1 września 1998 r. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 19 marca 1998 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji ZAŁĄCZNIK „ZAŁĄCZNIK III Produkty określone w art. 3 ust. 3 Typ produktu Skład produktu Minimalna zawartość tłuszczu mlecznego Masło alkoholowe (masło zawierające napoje alkoholowe) Masło, napój alkoholowy, 34 %” cukier


title: Kommissionens förordning (EG) nr 632/98 av den 19 mars 1998 om fastställande av det högsta exportbidraget för råg inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1338/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rye

text: 20. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 85/19 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 632/98 av den 19 mars 1998 om fastst(cid:132)llande av det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r r(cid:134)g inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 1338/97 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r spannm(cid:134)l (1), (cid:132)ndrad genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), senast med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de (cid:134)tg(cid:132)rder som skall vidtas vid st(cid:148)rningar inom spannm(cid:134)lssektorn (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2052/97 (4), s(cid:132)rskilt artikel 7 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: En anbudsinfordran f(cid:148)r bidrag och/eller avgift f(cid:148)r export av r(cid:134)g till alla tredje l(cid:132)nder har inletts genom kommissio- nens f(cid:148)rordning (EG) nr 1338/97 (5). I artikel 7 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 f(cid:148)reskrivs att kommissionen p(cid:134) grundval av de meddelade anbuden och i enlighet med det f(cid:148)rfarande som f(cid:148)reskrivs i artikel 23 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92, kan besluta att fastst(cid:132)lla ett h(cid:148)gsta exportbidrag, varvid h(cid:132)nsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud (cid:132)r p(cid:134) samma niv(cid:134) eller l(cid:132)gre (cid:132)n det h(cid:148)gsta bidraget, samt den eller de anbudsgivare vars anbud avser en exportav- gift. Till(cid:132)mpningen av ovann(cid:132)mnda kriterier p(cid:134) det nuvarande marknadsl(cid:132)get f(cid:148)r ifr(cid:134)gavarande spannm(cid:134)l medf(cid:148)r att det h(cid:148)gsta exportbidraget fastst(cid:132)lls till det belopp som anges i artikel 1. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)r de anbud som meddelats fr(cid:134)n och med den 13 till och med den 19 mars 1998 inom ramen f(cid:148)r den anbuds- infordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 1338/97 (cid:132)r det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r r(cid:134)g fastst(cid:132)llt till 39,95 ecu per ton. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 20 mars 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 19 mars 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 287, 21. 10. 1997, s. 14. (5) EGT L 184, 12. 7. 1997, s. 4


title: A Tanács határozata (1998. március 19.) a tartózkodási engedélyek egységes formájáról készülő nyomásra kész minta előállítási költségeinek megosztásáról

eurovoc_concepts:
European patent
Member States' contribution
Netherlands
designs and models
identity document
residence permit

text: 19/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 87 31998D0243 L 99/1 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1998. 3. 31. A TANÁCS HATÁROZATA (1998. március 19. ) a tartózkodási engedélyek egységes formájáról készülő nyomásra kész minta előállítási költségeinek megosztásáról (98/243/IB) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 2. cikk tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak K. 8. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második francia bekezdésére, tartózkodási tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés K. 3. cikke alapján, szóló, a 1996. december 16-i tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére, engedélyek formájáról egységes mivel az említett együttes fellépés 2. cikke (1) bekezdésében emlí- tett műszaki előírásoknak a Tanács általi elfogadása a nyomásra kész minták előállítását vonja maga után az egységes formájú tar- tózkodási engedélyek számára; mivel a Holland Királyság készségét fejezte ki, hogy elkészítse a nyomásra kész mintákat a többi tagállam nevében; A tartózkodási engedélyek egységes formájáról a nyomásra kész minták teljes készítési költségeit, ami 124 667 ECU, a tagállamok hozzájárulásaiból finanszírozzák. Az egyes tagállamok pénzügyi hozzájárulását annak alapján számítják ki, hogy bruttó nemzeti terméke milyen arányban van a tagállamok bruttó nemzeti termékeinek teljes összegével, ami az Európai Közösségek 1997. évi általános költségvetése (2) finanszírozásának alapjául szolgál. E cikk az értelmében a „bruttó nemzeti terméket” a bruttó nemzeti termék piaci árakon történő összeállításának összehangolásáról szóló, 1989. február 13-i 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv (3) határozza meg. 3. cikk mivel a nyomásra kész mintákat a Holland Királyságnál felmerült előállítási költségeit meg kell osztani a tagállamok között, Ez a határozat a Hivatalos Lapban való kihirdetése napján lép hatályba. A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: Kelt Brüsszelben, 1998. március 19-én. 1. cikk A Holland Királyságot felhatalmazzák arra, hogy a többi tagállam nevében elkészítse a nyomásra kész mintákat a tartózkodási engedélyek egységes formájáról. a Tanács részéről az elnök J. STRAW (1) HL L 7. , 1997. 1. 10. , 1. o. (2) HL L 44. , 1997. 2. 14. , 127. o. (3) HL L 49. , 1989. 2. 21. , 26. o


title: 98/226/CE: Decisione della Commissione del 19 marzo 1998 che modifica la decisione 97/216/CE recante talune misure protettive contro la peste suina classica nei Paesi Bassi (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
Netherlands
animal plague
health certificate
health control
swine

text: L 85/34 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 20. 3. 98 DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 19 marzo 1998 che modifica la decisione 97/216/CE recante talune misure protettive contro la peste suina classica nei Paesi Bassi (Testo rilevante ai fini del SEE) (98/226/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, vista la direttiva 90/425/CEE del Consiglio, del 26 giugno 1990, relativa ai controlli veterinari e zootecnici applica- bili negli scambi intracomunitari di taluni animali vivi e prodotti di origine animale, nella prospettiva della realiz- zazione del mercato interno (1), modificata da ultimo dalla direttiva 92/118/CEE (2), in particolare l’articolo 10, para- grafo 4, considerando che nei Paesi Bassi si sono manifestati focolai di peste suina classica; considerando che tali focolai possono mettere in pericolo il patrimonio suinicolo di altri Stati membri in seguito agli scambi di suini vivi, sperma, embrioni e ovuli; considerando che i Paesi Bassi hanno adottato provvedi- menti nel quadro della direttiva 80/217/CE del Consiglio, del 22 gennaio 1980, che stabilisce misure comunitarie di lotta contro la peste suina classica (3), modificata da ultimo dall’atto di adesione dell’Austria, della Finlandia e della Svezia; considerando che a motivo della presenza della malattia, la Commissione ha adottato la decisione 97/216/CE, del 26 marzo 1997, recante talune misure protettive contro la peste suina classica nei Paesi Bassi e abrogazione della decisione 97/122/CE (4); considerando che l’evolversi della malattia rende neces- saria una modifica delle misure adottate con la decisione 97/216/CE; considerando che le restrizioni agli scambi possono appli- carsi a livello regionale, poich(cid:130) (cid:138) possibile delimitare geograficamente le zone che presentano particolari rischi; considerando che le autorit(cid:133) dei Paesi Bassi hanno gi(cid:133) preso provvedimenti specifici per i movimenti di suini vivi da alcune zone del loro territorio verso le altre zone (1) GU L 224 del 18. 8. 1990, pag. 29. (2) GU L 62 del 15. 3. 1993, pag. 49. (3) GU L 47 del 21. 2. 1980, pag. 11. (4) GU L 87 del 2. 4. 1997, pag. 24. del paese onde evitare un’ulteriore diffusione della peste suina classica; considerando che le misure previste dalla presente deci- sione sono conformi al parere del comitato veterinario permanente, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 I Paesi Bassi non spediscono suini 1. in altri Stati membri, a meno che gli animali provengano da una zona diversa da quella indicata nell’allegato. 2. I suini destinati ad altri Stati membri e provenienti da una zona diversa da quella indicata nell’allegato sono spediti direttamente dall’azienda d’origine al luogo, all’a- zienda o al macello di destinazione. 3. I suini da riproduzione e da carne spediti in altri Stati membri da una zona diversa da quella indicata nell’allegato devono provenire da aziende in cui non (cid:138) stato introdotto alcun suino vivo nei trenta giorni imme- diatamente precedenti il loro invio. 4. Il trasporto verso altri Stati membri di suini prove- nienti da zone diverse da quella indicata nell’allegato (cid:138) autorizzato soltanto previa notifica alle autorit(cid:133) veterinarie centrali e locali dello Stato membro di destinazione effet- tuata tre giorni prima dalla competente autorit(cid:133) veteri- naria locale. 5. I Paesi Bassi non spediscono verso altre parti del proprio territorio suini provenienti dalla zona descritta nell’allegato. Articolo 2 I Paesi Bassi non spediscono sperma suino in altri Stati membri, a meno che esso provenga da verri tenuti in un centro di raccolta di cui all’articolo 3, lettera a), della direttiva 90/429/CEE del Consiglio (5) situato al di fuori della zona indicata nell’allegato. (5) GU L 224 del 18. 8. 1990, pag. 62. 20. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 85/35 Articolo 3 1. Il certificato sanitario previsto dalla direttiva 64/ 432/CEE del Consiglio (1), che scorta le spedizioni di suini provenienti dai Paesi Bassi, deve essere completato come segue: «Animali conformi alla decisione 98/226/CE della Commissione, del 19 marzo 1998, che modifica la decisione 97/216/CE recante talune misure protettive contro la peste suina classica nei Paesi Bassi. » 2. Il certificato sanitario previsto dalla direttiva 90/ 429/CEE che scorta lo sperma suino proveniente dai Paesi Bassi deve essere completato come segue: «Sperma conforme alla decisione 98/226/CE della Commissione, del 19 marzo 1998, che modifica la decisione 97/216/CE recante talune misure protettive contro la peste suina classica nei Paesi Bassi. » I Paesi Bassi provvedono affinch(cid:130) tutti i veicoli 2. utilizzati per il trasporto di suini vengano puliti e disinfet- tati dopo ogni operazione e il trasportatore fornisce la prova della disinfezione avvenuta. Articolo 5 L’articolo 1 della decisione 97/216/CE della Commis- sione (cid:138) abrogato. Articolo 6 Gli Stati membri modificano le misure applicate agli scambi per renderle conformi alla presente decisione. Essi ne informano immediatamente la Commissione. Articolo 7 Gli Stati membri sono destinatari della presente decisione. Articolo 4 Fatto a Bruxelles, il 19 marzo 1998. 1. I Paesi Bassi provvedono affinch(cid:130) i veicoli che trasportano verso altri Stati membri suini provenienti da zone diverse da quella descritta nell’allegato non transi- tino attraverso quest’ultima. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU 121 del 29. 7. 1964, pag. 1977/64. L 85/36 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 20. 3. 98 ALLEGATO Il territorio dei Paesi Bassi situato entro i seguenti limiti: (cid:190) la frontiera Paesi Bassi-Germania tra il punto di incrocio del B¶lands Kanaal con la frontiera presso il comune di Millingen aan de R¶n e il Drielandenpunt presso Vaals; (cid:190) la frontiera Paesi Bassi-Belgio tra Vaals e lo Schelde R¶nkanaal; (cid:190) lo Schelde R¶nkanaal direzione Nord, che incrocia l’autostrada A 58, fino alla congiunzione con il fiume Volkerak; (cid:190) il fiume Volkerak, fino al punto di incrocio Hellegatsplein e alla congiunzione con il fiume Hollands Diep, quindi fino all’incrocio con l’autostrada A 16 e alla congiunzione con il fiume Nieuwe Merwede che confluisce nel fiume Waal; (cid:190) il fiume Waal, che incrocia l’autostrada A 27 a Gorinchem, l’autostrada A 2 a Zaltbommel e l’autostrada A 325 a N¶megen, fino alla frontiera Paesi Bassi-Germania presso il comune di Millingen aan de R¶n