title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 922/98 dell'on. Katerina DASKALAKI alla Commissione. Ripresa dell'attività della Facoltà teologica di Halki

eurovoc_concepts:
Türkiye
denominational education
educational institution
freedom of religious beliefs
religious discrimination
theology

text: 9. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 310/145 Risposta data dal sig. Santer a nome della Commissione (22 aprile 1998) I punti 4-6 della decisione del Tribunale di primo grado del 6 febbraio 1998 (causa T-124/96), spiegano di fatto molto chiaramente il sistema d(cid:146)accesso ai documenti messo a punto dalla Commissione nel 1994. Si ricorda infatti che l(cid:146)8 febbraio 1994, la Commissione ha adottato la decisione 94/90/CECA, CE, Euratom sull(cid:146)accesso del pubblico ai suoi documenti (1). Questa decisione, che istituisce un codice di condotta convenuto con il Consiglio il 6 dicembre 1993, pone il principio che il pubblico deve avere il piu‘ ampio accesso possibile ai documenti interni dell(cid:146)Istituzione, eccetto quelli la cui divulgazione potrebbe ledere degli interessi pubblici o privati oppure la riservatezza delle sue deliberazioni. La Commissione ricorda all(cid:146)onorevole parlamentare che la sua preoccupazione di esser trasparente e‘ confermata dai dati statistici. Per il 1997, solo il 10%delle domande ha formato oggetto di un rifiuto sulla base di una delle eccezioni previste dal codice di condotta. (1) GU L 46 del 18. 2. 1994. (98/C 310/199) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0898/98 di Daniela Raschhofer (NI) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Rappresentanze permanenti dell(cid:146)Unione europea Nell(cid:146)ambito della copertura dei posti della «Task-Force ampliamento ad est» si e‘ discusso anche dell(cid:146)affida- mento degli incarichi direttivi delle Rappresentanze permanenti negli Stati candidati all(cid:146)adesione. Si vuol sapere dalla Commissione: 1. 2. 3. Sono gia‘ stati affidati questi incarichi? Quali criteri sono stati applicati per la nomina alle funzioni direttive? Il governo federale austriaco ha manifestato particolare interesse per una di queste funzioni? Le rappresentanze permanenti sarebbero mantenute anche se un determinato paese non dovesse aderire alla 4. Comunita‘? 5. Esistono rappresentanze pemanenti in Norvegia, Svizzera e Turchia? Risposta data dal sig. Van den Broek in nome della Commissione (22 aprile 1998) 1. I capi delegazione nei paesi candidati sono stati, tranne in un caso, gia‘ nominati. I posti vengono assegnati dalla Commissione in base agli stessi criteri che disciplinano la nomina dei quadri 2. intermedi. Si presta attenzione alla particolare natura del ruolo del servizio esterno della Commissione. 3. 4. L(cid:146)incarico di capo delegazione nella Repubblica slovacca e‘ riservato ad un cittadino austriaco. S(cid:14)‘. 5. La Commissione ha una sua rappresentanza in Norvegia e in Turchia ma non in Svizzera, in quanto la delegazione della Commissione a Ginevra non e‘ accreditata presso il governo svizzero ma presso le organizzazioni internazionali che ivi hanno sede


title: QUESTION ECRITE no 820/98 de José APOLINÁRIO à la Commission. Interreg et tourisme

eurovoc_concepts:
EU action
EU financing
EU initiative
cross-border cooperation
frontier region
operational programme
principle of subsidiarity
regional development
tourism

formats: html pdf print

text: 21. 10. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 323/79 Compte tenu, toutefois, du nombre toujours croissant de demandes, et du souci exprime· respectivement par le Parlement et les E· tats membres de voir se renforcer de fa(cid:231)on significative la diffusion de l(cid:146)information sur les programmes culturels communautaires, la Commission a conside·re· qu(cid:146)il pourrait e(cid:136)tre utile de relayer cette information par des points de contacts culturels dans les E· tats membres. A‘ cet effet, elle a propose· aux comite·s des programmes (re·union du 14 fe·vrier 1997 du comite· Kale·idoscope) la mise en place de ce type de point de contact et ce, dans les conditions de mise en place, sur base volontaire, dans les E· tats membres et de prise en charge a‘ 50 % par la Commission des frais affe·rant a‘ la mise en place et au fonctionnement annuel d(cid:146)un point de contact par E· tat membre, et ce jusqu(cid:146)a‘ concurrence d(cid:146)un maximum, respectivement 80 000 e·cus par E· tat membre pour ceux a‘ vaste superficie et de 30 000 e·cus pour les E· tats membres a‘ superficie plus restreinte. Le financement de ces points de contacts est assure· conjointement par les lignes budge·taires correspondant aux trois programmes communautaires Ariane, Kale·idoscope et Raphae¤l. La contribution communautaire est conditionne·e par la pre·sentation, par l(cid:146)organisme de·signe· par les autorite·s de l(cid:146)E· tat membre comme e·tant en charge du point de contact culture, d(cid:146)un programme d(cid:146)action et d(cid:146)un budget pre·visionnel a‘ la Commission. En 1998, dix E· tats membres et deux pays de l(cid:146)Association europe·enne de libre e·change (AELE)/Espace e·conomique europe·en (EEE) ont fait usage de la possibilite· qui leur e·tait offerte (Allemagne, Gre‘ce, France, Irlande, Italie, Autriche, Portugal, Finlande, Sue‘de, Royaume-Uni, Islande et Norve‘ge). Les ta(cid:136)ches imparties aux points de contact, en vertu des engagements qu(cid:146)ils ont pris avec la Commission, sont essentiellement d(cid:146)assurer sur l(cid:146)ensemble du territoire de l(cid:146)E· tat membre concerne· la promotion des programmes communautaires et l(cid:146)information des candidats potentiels, professionnels et autres parties inte·resse·es (perma- nence d(cid:146)information, diffusion la plus large possible de l(cid:146)information concernant les programmes culturels, assistance technique aux professionnels, et le cas e·che·ant d(cid:146)autres actions de promotion a‘ l(cid:146)attention de publics cible·s). Dans les travaux de pre·paration de la proposition du nouveau programme cadre de culture, la Commission compte poursuivre l(cid:146)e·tablissement de ces points de contact dans la limite des ressources disponibles. (98/C 323/105) QUESTION E· CRITE E-0820/98 pose·e par Jose· Apolina·rio (PSE) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Interreg et tourisme La Commission peut-elle indiquer quel est le montant global, par E· tat membre, des actions et projets relevant de l(cid:146)initiative communautaire Interreg II qui concernent spe·cifiquement le tourisme, pour la pe·riode de programmation financie‘re 1994-1999? Re·ponse donne·e par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (20 avril 1998) Des trois volets de l(cid:146)initiative communautaire Interreg II, seul Interreg IIA (de·veloppement des zones frontalie‘res et coope·ration transfrontalie‘re) permet des actions significatives dans le domaine du tourisme. Comme c(cid:146)est le cas pour les fonds structurels en ge·ne·ral, Interreg II est mise en (cid:156)uvre de fa(cid:231)on a‘ respecter le principe de la subsidiarite·. C(cid:146)est ainsi que la Commission a approuve· 59 programmes ope·rationnels pluriannuels au titre d(cid:146)Interreg IIA, tandis que la se·lection et l(cid:146)approbation des projets incombent aux autorite·s nationales, voire re·gionales et locales. De plus, dans l(cid:146)esprit d(cid:146)une ve·ritable coope·ration transfrontalie‘re, les programmes ope·rationnels se re·fe·rant aux frontie‘res inte·rieures ne fixent normalement pas une re·partition des cre·dits par E· tat membre. Par conse·quent, il n(cid:146)est possible que d(cid:146)indiquer un montant global et approximatif d(cid:146)assistance financie‘re communautaire que les 59 programmes ope·rationnels pre·voient dans leur ensemble pour des mesures dans le domaine du tourisme. Sur base de la programmation actuelle, ce montant peut e(cid:136)tre estime· a‘ quelques 300 millions d(cid:146)e·cus, ce qui repre·sente environ 12 % du total des cre·dits communautaires pour Interreg IIA. A‘ titre d(cid:146)exemple, on peut observer que le programme ope·rationnel Espagne/Portugal consacre environ 55 millions d(cid:146)e·cus a‘ des actions dans le domaine du tourisme, c(cid:146)est-a‘-dire 10 % des cre·dits communautaires alloue·s a‘ ce programme


title: WRITTEN QUESTION No. 850/98 by Johanna MAIJ-WEGGEN to the Commission. Introduction of a neighbouring-country compatibility assessment for all national legislation

eurovoc_concepts:
EU Member State
frontier region
national law

text: C 323/84 EN Official Journal of the European Communities 21. 10. 98 the EU. Such a step is considered absolutely indispensable to ensure that deaf people have access to education and to reassure them that they are not excluded from public life in the Member States in which they live. Will the Commission say which EU Member States have accorded official recognition to the sign language used by the deaf-and-dumb and how it intends to intervene to promote this form of communication which is so important for them? (1) OJ C 187, 18. 7. 1988, p. 236. Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (20 April 1998) The Commission would refer the Honourable Member to its answer to written question P-137/98 by Mrs Graenitz (1). (1) OJ C 304, 2. 10. 1998, p. 37. (98/C 323/112) WRITTEN QUESTION E-0850/98 by Johanna Maij-Weggen (PPE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Introduction of a neighbouring-country compatibility assessment for all national legislation Is the Commission aware that, according to reports from the Euregios, Member States regularly adopt legislation which conflicts radically with that of neighbouring countries, causing difficulties to members of the public and enterprises in border areas and reducing or entirely cancelling out the positive impact of open borders in the European Union? What view does the Commission take of the idea of drawing up a European Directive requiring Member States to assess the compatibility of all relevant national legislation with that of neighbouring countries, with the aim of avoiding such adverse effects? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (5 June 1998) The Commission is conducting a detailed investigation of the problem raised by the Honourable Member and will inform her of the outcome as soon as possible. (98/C 323/113) WRITTEN QUESTION E-0851/98 by Jonas Sjo¤stedt (GUE/NGL) to the Commission (26 March 1998) Subject: EU policy on seed varieties EU legislation on seeds has been causing grave problems to those selling seed in small volumes. To sell seed it has to be registered. The cost of registration often exceeds the proceeds for selling less common varieties. There is therefore a risk that many less common and often traditional varieties of seeds will no longer be sold. This is a particularly serious matter, as the varieties concerned may be historically valuable vegetables or pot-herbs especially adapted to certain types of climates


title: Verordening (EG) nr. 680/98 van de Commissie van 26 maart 1998 betreffende de offertes voor de uitvoer van gerst die zijn meegedeeld in het kader van de openbare inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1337/97

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
export tax

formats: pdf print

text: L 94/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 27. 3. 98 VERORDENING (EG) Nr. 680/98 VAN DE COMMISSIE van 26 maart 1998 betreffende de offertes voor de uitvoer van gerst die zijn meegedeeld in het kader van de openbare inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1337/97 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van enkele toepassings- bepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor wat de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van bij verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen betreft (3), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2052/97 (4), en met name op artikel 7, Overwegende dat een inschrijving voor de restitutie en/of de belasting bij uitvoer van gerst naar alle derde landen is opengesteld bij Verordening (EG) nr. 1337/97 van de Commissie (5); Overwegende dat, overeenkomstig artikel 7 van Verorde- ning (EG) nr. 1501/95, de Commissie volgens de proce- dure van artikel 23 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 op grond van de meegedeelde offertes kan besluiten niet tot toewijzing over te gaan; Overwegende dat het, met name rekening houdend met de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 genoemde criteria, niet wenselijk is een maximumresti- tutie of een minimumbelasting vast te stellen; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Er wordt geen gevolg gegeven aan de offertes die van 20 tot en met 26 maart 1998 zijn meegedeeld in het kader van de in Verordening (EG) nr. 1337/97 bedoelde inschrijving voor de restitutie of voor de belasting bij uitvoer van gerst. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 27 maart 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 26 maart 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 287 van 21. 10. 1997, blz. 14. (5) PB L 184 van 12. 7. 1997, blz. 1


title: WRITTEN QUESTION No. 855/98 by Michl EBNER to the Commission. Restriction of imports of apples into the Czech Republic from the EU

eurovoc_concepts:
Czechia
EU production
export policy
import policy
import restriction
pip fruit
restriction on competition
trading operation

text: 9. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities C 310/139 In order to redress, as far as was possible, the effects of this discriminatory behaviour the Commission(cid:146)s services asked the CFO to make available all remaining 160,000 unsold tickets exclusively to residents outside France. The CFO indicated on 23 March 1998 that it could not agree to such a request, but would instead offer these tickets to French and non-French residents alike on a non-discriminatory basis. In view of the CFO(cid:146)s refusal to allocate the remaining tickets exclusively to residents outside France, Commissioner Van Miert recently announced that his services were preparing formal legal proceedings against the CFO in relation to tickets already sold under the above-mentioned discriminatory arrangements. While having regard to the necessary procedural requirements, the Commission intends to conduct these proceedings speedily. While recognising the importance of taking into account issues of safety in the implementation of any system of ticket distribution for the World Cup, the Commission, at the present stage of its proceedings, does not consider that the ticket distribution system of the CFO can be justified for reasons of security. (98/C 310/189) WRITTEN QUESTION E-0855/98 by Michl Ebner (PPE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Restriction of imports of apples into the Czech Republic from the EU Seeing that the Czech Republic decided on 29 January 1998 to impose restrictions on the import of apples from the EU, this measure is incompatible with the provisions of the Europe Agreement between the EU and the Czech Republic, since it is inconsistent with the (cid:146)standstill(cid:146) clause relating to customs treatment and appears discriminatory because it concerns only imports of apples from the EU, 1. 2. 3. the Commission is asked to state what action is being taken against this discriminatory decision, whether negotiations have already been launched by the appropriate services and, if so, what stage they have currently reached. Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (20 April 1998) The Commission is fully informed about the issue and has already been in close contact with the Czech authorities since the first reports about the measure. On 2 February 1998 the Commission explained to the Czech government that its measure was not in conformity with the Europe Agreement. It therefore asked for its immediate withdrawal and for urgent bilateral consultations. These consultations, which took place on 17 February 1998, made clear that the Czech authorities did not intend to withdraw the measure in the short term. The Commission therefore proposed counter measures which were adopted by the Council on 17 March 1998. The Community will suspend certain agricultural trade concessions (apple juice, meat products, dairy products) which are currently granted to the Czech Republic on an autonomous basis. It aims at reducing Czech preferential exports by an amount which corresponds to the losses which the Community suffers in its apple exports. The Commission will continue its efforts to resolve the matter in a manner which also safeguards the interests of Community exporters


title: WRITTEN QUESTION No. 815/98 by Richard HOWITT to the Commission. Sewage treatment plant: San Juan De Los Terreros (Pulpi)

eurovoc_concepts:
Andalusia
application of EU law
environmental impact
impact study
nuisance
project evaluation
wastewater
water treatment

text: C 354/26 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 19. 11. 98 Huhtikuun 30. pa¤iva¤na¤ 1997 komissio antoi tiedonannon (cid:148)Euroopan passitusta koskeva toimintasuunnitelma (cid:150) uusi tullipolitiikka(cid:148) (1). Ta¤ssa¤ toimintasuunnitelmassa komissio pita¤a¤ tietokoneistamista passitusuudistuksen keskeisena¤ osana. Uuden tietokoneistetun passitusja¤rjestelma¤n (NCTS) mukaan passitusasiakirjojen palautetta- vaksi tarkoitettu paperikopio korvataan sa¤hko¤postiviestilla¤, mika¤ nopeuttaa passitustapahtumia ja lisa¤a¤ toimintojen turvallisuutta. Tietokoneistetun passitusja¤rjestelma¤n ta¤yta¤nto¤o¤npanoa valmisteltaessa komissio on ka¤ynnista¤nyt joitakin toimenpiteita¤, joiden tarkoituksena on nopeuttaa passitusasiakirjojen palauttamista la¤hto¤toimipaikkaan. On luotu kansallisten koordinaattoreiden ja paikallisten yhteyshenkilo¤iden verkosto, ja ja¤senvaltioita on kehotettu toteuttamaan kansalliset hallinnointisuunnitelmat yhteisesti sovitun rakenteen mukaisesti. Komissio on ehdottanut, etta¤ lainsa¤a¤da¤nno¤n avulla vahvistetaan selva¤t ma¤a¤ra¤ajat passitusasiakirjojen kopioiden palauttamiselle ja organisoidaan keskitetyt tullitoimipaikat uudelleen. (1) KOM(97) 188 lopullinen. (98/C 354/55) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0814/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Shaun Spiers (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Huokoisen asfaltin ka¤ytto¤ teiden rakentamiseen Tieta¤a¤ko¤ komissio, ka¤yteta¤a¤nko¤ EU:n alueella huokoista asfalttia etenkin moottori- ja valtateiden pa¤a¤llysta¤mi- seen? Onko se tutkinut huokoisen asfaltin tehokkuutta meluhaittojen va¤henta¤misessa¤ ja liikenneturvallisuuden parantamisessa (koska sadevesi valuu paremmin)? Komission ja¤senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1998) Komissiolla ei ole koko Eurooppaa koskevia tietoja huokoisen asfaltin ka¤yto¤sta¤ teiden pa¤a¤llysteena¤. Seuraavien tutkimusten yhteydessa¤ tutkitaan epa¤suorasti parlamentin ja¤senen esitta¤ma¤a¤ kysymysta¤: COST-ohjelman toimi 324 liittyy teiden pa¤a¤llysteiden tehokkuutta mittaavien menetelmien kehitta¤miseen. Loppuraportti on valmistunut (1), ja siina¤ ka¤sitella¤a¤n tyo¤ta¤, jota on tehty pa¤a¤llysteiden pitka¤n aikava¤lin tehokkuutta koskevien kansallisten tutkimusten tulosten yhdista¤miseksi, jotta niita¤ voidaan ka¤ytta¤a¤ hyva¤ksi koko Euroopassa. COST 324:n ja¤lkeen aloitettiin nelja¤nteen puiteohjelmaan kuulunut (tieinfrastruktuurin tehokkuu- sanalyysia¤ koskeva) PARIS-hanke, joka jatkuu edelleen. COST-ohjelman toimi 333 liittyy uusien bitumipa¤a¤llysteiden suunnittelumenetelmiin, ja sen on suunniteltu pa¤a¤ttyva¤n helmikuussa 1999. Brite/Euram I -ohjelman yhteydessa¤ verrattiin erilaisia teiden pa¤a¤llysteita¤ (myo¤s huokoista asfalttia) betonitiehen ympa¤risto¤vaikutusten ja liikenneturvallisuuden na¤ko¤kulmasta. Tutkimus saatettiin pa¤a¤to¤kseen vuonna 1993. (1) EUR 17546, ISBN 92-828-0308-2, 1997. (98/C 354/56) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0815/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Richard Howitt (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: San Juan De Los Terrerosin ja¤tteenka¤sittelylaitos Pulpissa Vaalipiirissa¤ni asuva herra Howard omistaa huvilan San Juan De Los Terrerosissa, joka sijaitsee Espanjassa, Almerian provinssin Pulpissa. Eritta¤in pahoja hajuja levitta¤va¤ ja¤tteenka¤sittelylaitos sijaitsee noin 400 metria¤


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 851/98 του Jonas SJOESTEDT προς την Επ τροπή. Η πολιτική της ΕΕ σε ό,τι αφορά τις ποικιλίες των σπόρων για σπορά

eurovoc_concepts:
Community certification
EU law
EU policy
marketing
seed
trade restriction
vegetable

text: C 323/84 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 21. 10. 98 E. E. Ka·ti te·toio kri·netai a·krvw aparai·thto gia th diasfa·lish tvn ekpaideytikv· n dynatoth·tvn tvn kvfv· n ato·mvn, alla· kai gia thn empe·dvsh toy aisuh·matow toy mh apokleismoy· toyw apo· to dhmo·sio bi·o tvn xvrv· n melv· n stiw opoi·ew katoikoy·n. Ua parakaloy·sa thn Eyrvpai¤kh· Epitroph· na me enhmerv· sei se poia· kra·th me·lh thw E. E. e·xei anagnvrisuei· epi·shma h mimikh· glv· ssa tvn kvfala·lvn, kai pv· w skopey·ei na pare·mbei v· ste na enisxyuei· to to·so aparai·thto gia ayta· ta a·toma ergalei·o epikoinvni·aw toyw. (1) EE C 187 thw 18. 07. 1988, sel. 236 Apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (20 Aprili·oy 1998) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy parakalei·tai na anatre·jei sthn apa·nthsh thw Epitroph·w sth grapth· erv· thsh R-137/98 thw kaw Graenitz (1). (1) EE C 304 thw 2. 10. 1998, sel. 37. (98/C 323/112) GRAPTH ERVTHSH E-0850/98 ypobolh· : Johanna Maij-Weggen (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Dierey·nhsh tvn epiptv· sevn stiw geitonike·w xv· rew, kata· th ue·spish ka·ue ei·doyw eunikh·w nomouesi·aw Gnvri·zei h Epitroph· o·ti, o·pvw aporre·ei apo· ekue·seiw tvn Eyrvperifereiv· n, ta kra·th me·lh uespi·zoyn taktika· nomouesi·a antibai·noysa sth nomouesi·a geitonikv· n xvrv· n, me apote·lesma na dysxerai·nei h ue·sh politv· n kai epixeirh·sevn stiw parameuo·riew perioxe·w kai vw ek toy·toy na periori·zontai h· ekmhdeni·zontai ta vfe·lh thw kata·rghshw tvn syno·rvn sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh; Ua h·tan diateueime·nh h Epitroph· na ekponh·sei eyrvpai¤kh· odhgi·a, h opoi·a na ypoxrev· nei o·la ta kra· th me·lh na eisaga·goyn thn arxh· thw «dierey·nhshw tvn epiptv· sevn stiw geitonike·w xv· rew» kata· thn ekpo·nhsh sxetikh·w eunikh·w nomouesi·aw, toy·to de prow apofygh· paromoi·vn arnhtikv· n synepeiv· n; Apa· nthsh toy k, Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (5 Ioyni·oy 1998) Epi· toy paro·ntow, h Epitroph· ejeta·zei diejodika· to pro·blhma poy e·uese to Ajio·timow Me·low toy Koinoboyli·oy kai de ua paralei·cei na thn enhmerv· sei sxetika· to taxy·tero dynato·. (98/C 323/113) GRAPTH ERVTHSH E-0851/98 ypobolh· : Jonas Sjo¤stedt (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: H politikh· thw EE se o·,ti afora· tiw poikili·ew tvn spo·rvn gia spora· H nomouesi·a thw EE ston tome·a tvn spo·rvn gia spora· e·xei prokale·sei sobara· problh·mata se polloy·w mikroy·w pvlhte·w spo·rvn. Gia na pvlhuoy·n oi spo·roi, pre·pei na e·xoyn kataxvrhuei·. Oi dapa·new gia thn kataxv· rhsh yperbai·noyn syxna· thn agorastikh· aji·a ligo·tero synhuisme·nvn spo·rvn. Gia to lo·go ayto· yfi·statai o ki·ndynow toy ektopismoy· apo· thn agora· pollv· n ligo·tero synhuisme·nvn kai syxna· paradosiakv· n poikiliv· n spo·rvn. To gegono·w ayto· ei·nai idiai·tera sobaro·, dio·ti oi sygkekrime·new poikili·ew mporoy·n na aforoy·n istorikv· w poli·tima laxanika·, xo·rta kai bo·tana ta opoi·a ei·nai eidika· prosarmosme·na se orisme·noyw ty·poyw kli·matow


title: PERGUNTA ESCRITA n. 851/98 do Deputado Jonas SJÖSTEDT à Comissão. A política da UE relativamente às variedades de sementes

text: C 323/84 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 10. 98 UE. Um tal reconhecimento e· considerado absolutamente indispensa·vel para assegurar as possibilidades de forma(cid:231)a(cid:152)o dos surdos bem como para a consolida(cid:231)a(cid:152)o da sensa(cid:231)a(cid:152)o de na(cid:152)o exclusa(cid:152)o da vida pu·blica dos Estados-membros nos quais vivem. Pergunta-se a‘ Comissa(cid:152)o que Estados-membros da UE reconheceram oficialmente a linguagem gestual dos surdos e como tenciona intervir para refor(cid:231)ar este instrumento de comunica(cid:231)a(cid:152)o ta(cid:152)o indispensa·vel para essas pessoas. (1) JO C 187 de 18. 7. 1988, p. 236 Resposta dada pelo Sr. Flynn em nome da Comissa(cid:152)o (20 de Abril de 1998) Remete-se a aten(cid:231)a(cid:152)o do Senhor Deputado para a resposta a‘ pergunta escrita P-137/98 da Senhora Deputada Graenitz (1). (1) JO C 304 de 2. 10. 1998, p. 37. (98/C 323/112) PERGUNTA ESCRITA E-0850/98 apresentada por Johanna Maij-Weggen (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Introdu(cid:231)a(cid:152)o de uma ana·lise do impacto sobre pa(cid:14)·ses vizinhos para as legisla(cid:231)o(cid:152)es nacionais A Comissa(cid:152)o tem conhecimento de que das ana·lises de impacto das Euro-regio(cid:152)es se conclui que os Estados-membros promulgam regularmente legisla(cid:231)a(cid:152)o que na(cid:152)o e· compat(cid:14)·vel com a legisla(cid:231)a(cid:152)o de pa(cid:14)·ses vizinhos, o que faz com que os cidada(cid:152)os e empresas de regio(cid:152)es fronteiri(cid:231)as se encontrem em situa(cid:231)a(cid:152)o inco·moda e que atenua ou anula o efeito positivo da abertura das fronteiras na Unia(cid:152)o Europeia? Como encara a Comissa(cid:152)o a ideia de elaborar uma directiva europeia que obrigue todos os Estados-membros a introduzirem, para toda a legisla(cid:231)a(cid:152)o nacional relevante, uma «ana·lise do impacto sobre os pa(cid:14)·ses vizinhos», por forma a evitar este tipo de efeitos negativos? Resposta dada pelo Sr. Monti em nome da Comissa(cid:152)o (5 de Junho de 1998) A Comissa(cid:152)o esta· actualmente a proceder a uma ana·lise aprofundada do problema evocado pela Senhora Deputada, que na(cid:152)o deixara· de informar no mais curto prazo. (98/C 323/113) PERGUNTA ESCRITA E-0851/98 apresentada por Jonas Sjo¤stedt (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: A pol(cid:14)·tica da UE relativamente a‘s variedades de sementes A legisla(cid:231)a(cid:152)o da UE no dom(cid:14)·nio das sementes tem causado graves problemas a pequenos comerciantes de sementes. Para poder vender sementes, e· necessa·rio que as mesmas estejam registadas. Ora, os custos de registo excedem frequentemente o valor das sementes pouco comuns. Por conseguinte, a venda de muitas variedades pouco comuns, muitas vezes tradicionais, arrisca-se a ser totalmente banida. A situa(cid:231)a(cid:152)o torna-se particularmente grave quando esta(cid:152)o em causa produtos hort(cid:14)·colas de valor histo·rico, especialmente adaptadas a certos tipos de clima


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 880/98 af Nikitas KAKLAMANIS til Kommissionen. Problemer med den frie bevægelighed og erhvervelse af kvalifikationer som speciallæge i EU

eurovoc_concepts:
doctor
freedom to provide services
medical specialisation
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

formats: html print


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Kommissionens arbetsdokument 'De yttre aspekterna på den ekonomiska och monetära unionen'"

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
euro
exchange rate
financial policy

text: 25. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 157/65 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Kommissionens arbetsdokument ‘De yttre aspekterna på den ekonomiska och monetära unionen‘” (98/C 157/16) Den 13 maj 1997 beslutade kommissionen enligt artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ”De yttre aspekterna av den ekonomiska och monetära unionen”. Sektionen för ekonomiska, finansiella och monetära frågor, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 10 mars 1998. Föredragande var Robert Pelletier. Vid sin 353:e plenarsession den 25-26 mars 1998 (sammanträdet den 26 mars 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 63 röster för, 19 röster emot och 19 nedlagda röster. 1. Inledning ner endast i förbigående som synpunkter i den allt livligare debatten i internationella fora. 1. 1. Efter ett långvarigt förberedande analysarbete och ingående rådfrågning har kommissionen i ovan- nämnda arbetsdokument, som publicerades i april 1997, presenterat de första tankarna om eurons framtida roll och plats i det internationella monetära systemet. 2. Ingress Kommissionen bör lyckönskas till att ha presterat 1. 2. en sådan gedigen syntes av de mycket komplicerade förhållandena mellan å ena sidan den ekonomiska och monetära unionen och å andra sidan övriga världen. Kommissionen analyserar effekterna på det inter- 1. 3. nationella planet av en övergång till euron. Man redogör inledningsvis för euroområdets ekonomiska tyngd i världsekonomin. Sedan berör man problemen förknip- pade med övergången samt kopplingen mellan den ekonomiska politiken och växelkursen för euron. Slutli- gen redogör man för Europas roll som samarbetspart på det internationella planet. På flera punkter föreslår inte kommissionen 1. 4. några lösningar utan beskriver problemen utan att ta ställning. På sätt inleder man en debatt som kommer att ha grundläggande betydelse för den penningpolitiska jämvikten i världen, eftersom euron kommer att spela en avgörande internationell roll vid sidan av dollarn. 1. 5. Kommissionens strävanden att främja euron borde onekligen ges stöd genom en mer fördjupad teknisk analys för att kunna erbjuda en lösning på de problem som redovisas av Förenta nationernas ekonomiska kommission (1), Internationella valutafon- den (2), OECD och andra ekonomiska forsknings- och prognosinstitut som är väl kända i Europeiska unio- nen (3), problem som kommissionen förbiser eller näm- (1) Economic Survey of Europe in 1996-1997 — United Nations — New York and Geneva — 1997. (2) World Economic Outlook — May 1997 — IMF (a survey by the staff of the IMF). (3) I syfte att undvika polemik har synpunkter från de nationella instituten inte tagits med i detta dokument. Man kan dock inte underlåta att notera att deras synpunkter i regel överensstämmer mer eller mindre med de internatio- nella institutens. 2. 1. Kommittén har redan haft tillfälle att uttala sig om de ekonomiska och monetära problem som är förknippade med en övergång till en gemensam valuta, framför allt i yttrandet från oktober 1995 om ”Grönbok om praktiska åtgärder vid införandet av den gemensam- ma valutan” (4). ESK framhöll då att kommittén hade en skyldighet, i likhet med övriga gemenskapsorgan, att göra en realistisk bedömning. Samma inställning ligger till grund för synpunkterna i föreliggande yttrande, som huvudsakligen tjänar som Ekonomiska och sociala kommitténs bidrag till debatten, utan att ifrågasätta kommitténs stöd till införandet av en gemensam valuta. Det handlar i praktiken om att ställa frågor och redovisa problem, och inte om att på detta stadium föreslå lösningar. 3. Allmänna kommentarer 3. 1. I avsnitt A, som redogör för de huvudsakliga ekonomiska indikatorerna med vars hjälp man kan beräkna euroområdets tyngd i världsekonomin, framför allt i förhållande till USA och Japan, visar kommissionen att detta nya område kommer att få en ekonomiska och kommersiell styrka som kan mäta sig med USA:s, förutsatt att samtliga medlemsstater ingår. Genomföran- det av den ekonomiska och monetära unionen kommer för övrigt att mycket snabbt skapa en av världens största marknader för statsobligationer. 3. 2. Emellertid är det nödvändigt att i denna fas av EMU att nyansera jämförelsen mellan å ena sidan Europeiska unionen som är sammansatt av stater med mycket varierande förhållanden såvitt avser ekonomisk (4) EGT C 18, 22. 1. 1996. C 157/66 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 struktur (förhållandet mellan högsta och lägsta BNP per capita är i storleksordningen ett till fyra), grundregler för hur ekonomin fungerar (statens roll, skattesystemet m. m. ) och sociala förhållanden, och å andra sidan länder som Förenta Staterna och Japan, som har en betydligt homogenare struktur inom hela det nationella territoriet, även om det också i dessa länder finns betydande regionala skillnader. 3. 3. Jämförelserna på det världsekonomiska planet mellan å ena sidan euroområdet och å andra sidan USA eller Japan har den fördelen att de förser den allmänna opinionen med en referensram. De vilar dock på ett bräckligt underlag, eftersom de ger en förenklad bild av de internationella relationerna och de konkurrerande ekonomiers relativa tyngd. A¨ ven om man kan ha förståelse för kommissio- 3. 4. nens inställning när det gäller att definiera euroområdet — för Ekonomiska och sociala kommittén delar fullt ut dess önskan att de femton nuvarande medlemsstaterna skall delta i den ekonomiska och monetära unionen — är det något störande att som framtidsvision förutsätta att euroområdet kommer att omfatta Europeiska unio- nen i dess helhet och detta ”för att undvika varje spekulation om antalet deltagare i inledningsskedet” (1). Det hade utan tvekan varit mer relevant att analysera frågan mot bakgrund av ett mer flexibelt scenario. 3. 5. Idag vet man i praktiken att fyra medlemsstater i EU inte kommer att delta i den monetära unionen år 1999, endera för att de i nuläget inte önskar ingå i den eller för att de ekonomiska och monetära kraven enligt Maastrichtfördraget inte är uppfyllda. Osäkerheten om vilka medlemsstater som kommer att delta begränsar giltigheten av kommissionens dokument. A¨ ven om man erkänner att länderna utanför euroområdet kommer att bli mycket kraftigt beroende av detta område till följd av de regler som de är underkastade och inflytandet som området kommer att utöva på deras penning- och valutapolitik, är det ändå omöjligt att påstå att det kommer att finnas en enda politik på dessa områden bland de femton länderna. 3. 6. Det är för övrigt svårt att vara säker på att spänningen mellan de europeiska valutorna försvinner, även om möjligheten finns. I alla händelser kan man konstatera att orsakerna till spänningar och kursdiffe- renser kommer att begränsas kraftigt om konvergensen blir fullständig — som i Danmarks fall; om konvergens- ansträngningarna fullföljs på ett trovärdigt sätt — som i Greklands fall; och om det finns politisk vilja att snabbt ansluta sig till euro-blocket — som det för närvarande finns allt klarare tecken på, även i Storbritannien. Förekomsten av deltagande och icke-deltagande valutor kommer att ge valutahandeln tillfälle till nästan dagligt arbitrage mellan dessa valutor (2). 3. 7. Finansmarknaden inom euroområdet Kommissionen betonar med rätta att storleken 3. 7. 1. på finansmarknaden kommer att ändras, med i första hand en av världens största marknader för statsobligatio- ner, även om de nationella kännetecknen för varje lands statsskuld består. 3. 7. 2. Man hade kunnat önska att kommissionens dokument skulle vara tydligare på vissa punkter som Ekonomiska och sociala kommittén finner angelägna. Det gäller att klarlägga följande punkter: — Hindren för en verklig marknadsintegration med hänsyn till att skattebestämmelserna skiljer sig åt och risken att sparmedel söker sig i stora strömmar till länderna med den förmånligaste skattebehand- lingen inom området. — Risken att kravet på minimireserver för medlemssta- ter i euroområdet gynnar medlemsstaterna utanför, vilka skulle kunna ansluta sig till EMU senare och då med en överlägsenhet i marknadsandelar. — Effekterna av en gemensam penning- och finans- marknad på existerande finansiella centra. Den minskning av antalet börser och handelscentra som anses oundviklig medför att framtiden för vissa nationella finanscentra ter sig problematisk (3). Det finns 32 börscentra i EU jämfört med åtta i USA. A¨ ven om syftet med kommissionens arbetsdo- 3. 7. 3. kument, som har remitterats till kommittén för yttrande, är att behandla de yttre aspekterna av euron, skulle det vara intressant om konsekvenserna av finansmarknader- nas sammanslagning kunde behandlas i ett särskilt meddelande. 3. 8. Eurons internationalisering Kommissionen beräknar att den internationella 3. 8. 1. användningen av euron kommer att utvecklas, även bland företag i tredje land som gör affärer med euroom- rådet, så att den till och med blir transaktionsvaluta utanför EMU. 3. 8. 2. Kommissionen anser dessutom att en stabili- tetsorienterad finans- och penningpolitik bör främja bruket av euron som reservvaluta i näringslivet och hos centralbankerna. 3. 8. 3. Den icke uttalade men tänkbara idén är att euron på lång sikt i praktiken åtminstone delvis skulle (1) Se inledningen (punkt 3) i kommissionens dokument. (2) Se också ”Practical Issues arising from the Introduction of the Euro”, skrift utgiven av Bank of England. (3) Se anförande av David Clementi, biträdande chef för Bank of England, i vilket han försäkrar att London, även utanför eurons område, kommer att bli det ledande finanscentret i Europa för denna valuta (Financial Times, 20. 1. 1998). 25. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 157/67 kunna ersätta dollarn som en internationell placerings- tillgång. 3. 8. 4. Denna uppfattning, som ägnas stort utrymme i allt som skrivs för att främja euron, bör analyseras ytterligare. 3. 8. 4. 6. Det vore önskvärt att kommissionen och Europeiska monetära institutet påbörjar en fördjupad analys av de risker som är förknippade med en försvag- ning av kontrollen över de monetära aggregaten, efter- som en sådan försvagning skulle innebära att man förlorar kontrollen över penningmängden i euro (2). 3. 8. 4. 1. Den roll som dollarn spelar som tillgång för centralbankerna är inte så mycket resultatet av ett val som följden av ett krav som föranletts av å ena sidan underskottet i USA:s handelsbalans och bristen på inhemskt sparande och å andra sidan omöjligheten för centralbankerna att, inför risken av ett kursras, sälja ut sina tillgodohavanden i dollar på valutamarknaden. Japan med sitt överflöd av amerikanska statsobligatio- ner — en följd av överskottet i handelsbalansen med USA — utgör en perfekt illustration av detta fenomen. 3. 8. 4. 2. På samma sätt måste man nyansera den utbredda uppfattningen att ställningen som reservvaluta enbart är till fördel. Om euron blir en valuta som eftertraktas på grund av sina inneboende egenskaper, blir följden att dess värde på valutamarknaden ökar, framför allt i förhållande till de stora konkurrerande valutorna, dollarn och yenen. 3. 8. 4. 3. Man tar sällan upp det handikapp som en på valutamarknaden övervärderad euro kan utgöra för alla företag inom området. Kommittén vill att denna fråga analyseras grundligt (1). Undervärdering skulle faktiskt vara lika skadlig som övervärdering. Det är det interna- tionella valutasystemet som eventuellt borde reformeras i grunden. Dollarn och yenen har utsatts för oerhörda kursfluktuationer, och det är möjligt att samma sak kommer att inträffa med euron. En positiv aspekt av valutaunionen är i alla fall att medlemsstaternas externa beroende reduceras kraftigt när huvuddelen av handeln sker i euro mellan de länder som deltar. Eurons externa värde kommer följaktligen att bli ett mindre problem än hittills, exempelvis den franska francens externa värde för Frankrike eller den belgiska francens externa värde för Belgien. 4. O¨ vergångsfrågor — Avsnitt B Kommissionen framhåller att även om euron på 4. 1. mellan- och lång sikt kommer att inverka gynnsamt på det internationella monetära systemet, finns det emellertid ett antal frågeställningar som är förknippade med övergången. Dessa avser dels den möjliga risken för en period av bristande stabilitet i växelkursen mellan euron och andra stora valutor, dels möjligheten att eurons värde kommer att avvika från den nivå som anses riktig. En sådan risk föreligger uppenbarligen i det rådande internationella monetära systemet och har inte med övergången till den gemensamma valutan i Europa att göra. Eurons externa värde kommer dock att vara avsevärt mindre betydelsefull för de europeiska ekono- mierna än vad det externa värdet av respektive nationell valuta varit, något som utgör en stor framgång. 4. 2. I dokumentet framhåller man att bristande stabi- litet kan uppträda före den 1 januari 1999 eller under övergångsperioden av följande fyra huvudskäl: — Uppfattningen bland de ekonomiska aktörerna att Europeiska centralbanken för framtiden skulle se sig nödsakad att föra en restriktiv penningpolitik. — En mindre restriktiv budgetpolitik i medlemssta- terna. — Ett överskott på dollar hos centralbankerna. — Svårigheten att förutse transaktionerna på markna- derna som föranleds av att euron införs i investerings- portföljerna. 3. 8. 4. 4. I punkt 10 redogör kommissionen, tyvärr knapphändigt, för det grundläggande problemet för penningpolitiken, nämligen kontrollen över de monetära aggregaten vars utveckling kommer att styras av utländs- ka aktörers beslut. 4. 3. Kommissionen framför lugnande argument be- träffande de tre första punkterna men erkänner att det råder osäkerhet om hur investerarna kommer att uppträda under övergångsperioden. 3. 8. 4. 5. Eurons ökade internationella roll borde lo- giskt ha till effekt att det samtidigt utanför området, på samma sätt som fallet varit med eurodollar, skapas tillgodohavanden i euro som ligger till grund för kredit- givning, utan att den europeiska centralbanken eller någon annan myndighet kan intervenera för att reglera omfattningen. (1) Europaparlamentet varnar för de negativa effekterna på konjunkturen av en övervärderad euro (se resolution av den 13 januari 1998). 4. 3. 1. Mot bakgrund av kommissionens analys skulle man kunna tänka sig ett scenario enligt vilket eurons kurs inledningsvis fastställs på en nivå som märkbart skiljer sig från den som skulle svara mot grundvärden i den europeiska ekonomin i all sin mångfald. (2) Wim Duisenberg erkände problemets existens, när han sammanträffade med ESK:s sektion för ekonomiska, finan- siella och monetära frågor. Han menade dock att det åligger de monetära myndigheterna i länderna utanför euroområdet att kontrollera eventuella nedgångar i eurotill- godohavanden. C 157/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 4. 3. 2. Europeiska centralbanken skulle i själva verket kunna känna sig manad att föra en alltför sträng penningpolitik och att höja räntorna för refinansiering som signal till en finansmarknad som är skeptisk när det gäller prisstabilitetsmålet på grund av den politik som förs i vissa länder. Under övergångsperioden gäller det därför att undvika allt som kan skada Europeiska centralbankens trovärdighet. summan av de europeiska centralbankernas valutareser- ver, vilka av Internationella valutafonden värderas till 350 miljarder dollar (1). Transaktionsvolymen på valutamarknaden kommer att minska till följd av att de nationella valutorna upphör inom euroområdet, men valutamarknaden är och förblir dominerad av transak- tionerna i dollar. De dollarreserver som de europeiska central- 4. 4. bankerna innehar och som redan visar överskott skulle kunna visa sig finnas i mycket stort överflöd, dels eftersom behovet av reserver minskar mot bakgrund av låsningen av växelkurserna för medlemsstaterna som inför euron, dels eftersom handel och finansiella transak- tioner uttryckta i andra valutor än euro kraftigt minskar till följd av att två tredjedelar av handeln sker inom gemenskapen. A¨ ven om de grundläggande indikatorerna när- 4. 8. mar sig varandra skulle euroområdet inte kunna skyddas tillfälligt från turbulensen på den internationella valuta- marknaden. De spänningar som det europeiska monetä- ra systemet upplevt på grund av dollarkursens sväng- ningar kommer att göra sig gällande gentemot euron. Den europeiska centralbanken kommer förmodligen att kunna bjuda större motstånd än det nuvarande systemet med samråd och ömsesidigt stöd centralbankerna emel- lan. Labiliteten i ett system med flytande växelkurser kommer dock inte att helt och hållet kunna undan- röjas (2). 4. 4. 1. Mot bakgrund av det mycket gynnsamma förhållandet mellan avkastning och risk som kommer att gälla för euron, förstärkt med en större likviditet på marknaden, kommer investerarna att öka sina tillgodo- havanden i euro. 4. 9. Det vore oklokt att bortse från möjligheten att kurserna för euron och för EU-valutorna utanför euroområdet utvecklas åt olika håll. Det tjänar ingenting till att åberopa begreppet konkurrensbetingad devalve- ring för att belysa en sådan risk. 4. 5. Europeiska centralbankens roll kommer dock att vara avgörande, och de risker som följer av en stark euro, eller en vilja hos banken att införa en stark euro genom höjda räntor, kan inte underskattas. 4. 6. Andra osäkerhetsfaktorer som kan gynna speku- lation är sådana som är förknippade med det framtida externa värdet av den gemensamma valutan i förhållande till andra valutor. Detta värde kommer att utgöra en funktion av de deltagande ländernas ekonomiska styrka och investerarnas förtroende för Europeiska central- banken. Varje monetär förändring för med sig ett antal obekanta faktorer som på finansmarknaderna tar sig uttryck i höjda riskpremier. 4. 7. Möjligheten av valutaoro som provoceras fram av spekulation i mycket stor skala är en reell fara, trots de lugnande beskeden från monetära myndigheter och vissa tongivande finanskretsar. A¨ ven om förhållanden som rådde i september 1992 inte längre är för handen skulle de monetära myndigheterna kunna får stora svårigheter att hålla stånd mot ett onormalt tryck mot en eller fler valutor. A¨ ven om det är riskabelt att jämföra flöden och mängder bör man hålla i minnet att de dagliga transaktionerna på valutamarknaderna värderas till cirka 1 300 miljarder dollar. Denna siffra varierar emellertid betydligt från dag till dag och bör justeras ned med tanke på intradagstransaktioner. A¨ ven efter en kraftig nedjustering överstiger detta belopp vida A¨ ven om det sedan flera år tillbaka råder en allt 4. 10. starkare konvergens och stabilitet mellan de centrala valutorna, måste man förutse möjligheten av ett mycket hårt marknadstryck som Europeiska centralbanken och de anknutna centralbankerna inte klarar av att bemästra. Europeiska monetära institutet erkänner att denna risk finns men anser att den kan hanteras genom att använda ränteinstrumentet och intervenera på valutamarknaden. 4. 11. Hotet mot den ekonomiska och monetära unio- nens sammanhållning får dock inte underskattas. Denna kommer inte att kunna bestå inför avsevärda skillnader i konkurrensförhållandena som har sitt ursprung i icke-samordnade växelkursjusteringar. Kommittén anser att denna fråga behöver analyseras särskilt. 4. 12. Samma typ av reflektion kan göras när det gäller euroområdets inverkan på utsikterna för en utvidgning av EU till länderna i O¨ st- och Centraleuropa. Det är i själv verket svårt att se hur dessa länder skall kunna infogas i euroområdet inom den tidshorisont som förutses för utvidgningen. (1) Jämför bilaga I i kommissionens dokument. (2) I Europaparlamentets resolution den 13 mars 1998 om kommissionens dokument, som behandlas i detta yttrande, anges att ”Under perioden omedelbart efter det att euron införts, kan växelkursen vara instabil [och] det finns en risk för att denna instabila period kommer att bestå rätt länge, eftersom det faktum att de europeiska valutornas fluktuation försvinner sannolikt kommer att ersättas av att eurons fluktuation ökar,. ”, resolution A 4-0338/97, PE 265. 058. 25. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 157/69 4. 12. 1. De konkurrensmässiga fördelar som kan upp- stå på grund av dessa länders valutors svaghet i förhållan- de till euron bör analyseras särskilt. 4. 13. Kommittén gör sig till tolk för den uppfattning som framförts av arbetsmarknadens parter, medborgar- na och näringslivet i Europeiska unionen: det är nödvän- digt att de monetära instanserna planerar och vidtar konkreta åtgärder så att de pessimistiska scenarier som beskrivits inte blir verklighet. Det är naturligtvis inte nödvändigt att sådana åtgärder kungörs i detalj (speku- lanterna skulle vara redo att vidta nödvändiga motåtgär- der). Det skulle räcka att marknaden vet om att åtgärder finns planerade och att dessa kommer att visa sig effektiva i det beklagliga fall det skulle visa sig nödvän- digt att sätta dem i verket. 5. 2. Kommissionen framhåller att ”När det gäller åtgärder på lång sikt kommer eurons växelkurs att avspegla hur EMU fungerar. För att svara mot den utmaning som en ökad konkurrens innebär bör man framför allt genomföra en lämplig strukturpolitik. Större flexibilitet på arbetsmarknaden samt en reformering av såväl skattesystemen som socialförsäkringssystemen — inspirerad av effektivare system — kommer att bidra till den europeiska ekonomins anpassning till internationella utmaningar. Om dessa reformer fullföljs kommer EMU att bidra till en strukturchock som i slutänden skulle inverka positivt på sysselsättningen” (1). 5. 2. 1. Kommittén vill att sådana åtgärder, vars kon- sekvenser är av avgörande betydelse, blir föremål för en särskild fördjupad analys (2). 4. 14. Det är onekligen svårt att utforma effektiva åtgärder som inte innebär hinder i den fria rörligheten för kapital eller i friheten att tillhandahålla (finansiella) tjänster. Det förefaller inte heller möjligt att införa restriktioner endast för de europeiska marknaderna och på så sätt försätta dem i ett sämre läge i förhållande till de konkurrerande utomeuropeiska marknaderna. De enda konkreta åtgärder som för övrigt kan vidtas är att fortsätta att i Europa tillämpa ortodox monetär och budgetär politik. Spekulation uppstår i allmänhet inte annat än till följd av bristande jämvikt samt till följd av motsägelser i den politik som vissa medlemsstater för på de monetära, budgetära och skattemässiga områdena. Planerade åtgärder bör därför i första hand avse sådana som främjar tydliga överenskommelser om övervakning och samarbete mellan medlemsstaternas kontrollmyn- digheter och de internationella centralbankerna, så att nödvändiga åtgärder kan vidtas. 4. 15. Kommittén finner det därför mycket lovvärt att rådet beslutat att oåterkalleligen låsa växelkurserna mellan de deltagande valutorna redan i maj 1998 samt konstaterar att växelkurspariteterna inte befann sig så långt från centralkurserna i slutet av 1997. 6. Europa som samarbetspartner på det internationella planet — Avsnitt D 6. 1. Den ekonomiska och monetära unionen får som direkt följd att en enda växelkurs fastställs och att en gemensam valuta införs. 6. 2. Frågan hur gemenskapen skall företrädas på det internationella planet inställer sig framför allt vad beträffar Internationella valutafonden. Slutsatserna från europeiska rådet i Luxemburg (december 1997) är vagt utformade och understryker att ”kommissionen kommer att medverka i att företräda unionen utåt i den omfatt- ning som krävs med hänsyn till den roll som den tilldelats enligt fördraget”. Preciseringar kommer att behövas på detta område. 7. Slutsats 4. 15. 1. Det faktum att kurserna offentliggörs kommer att bidra till minskad osäkerhet. Det medför att mark- nadens aktörer samt näringslivet får tillgång till viktig information om hur EU fungerar ekonomiskt. Ekonomiska och sociala kommittén vill delta 7. 1. fullt ut i debatten om villkoren för och effekterna av införandet av en gemensam valuta inom den ekonomiska unionen. 4. 15. 2. Samtidigt med offentliggörandet kommer man att fastställa ramen inom vilken den monetära politiken och växelkurspolitiken skall föras under inte- rimsperioden (maj-december 1998). 5. Den ekonomiska politikens inverkan på eurons växelkurs — Avsnitt C 7. 2. De synpunkter som lämnas och de scenarier som skisseras i detta yttrande syftar inte på något sätt till att ifrågasätta kommitténs stöd för principen om en monetär union, men utgör bidrag till en fördjupad kännedom om de praktiska förutsättningarna för att denna union skall förverkligas. 5. 1. Mot bakgrund av målsättningarna att föra en stram budgetpolitik och uppnå full sysselsättning förefal- ler det önskvärt att inom euroområdet inte föra en alltför restriktiv monetär politik, utan att för den delen sätta prisstabiliteten i fara. (1) Se punkt 22 i kommissionens dokument. (2) Se de fördjupade analyser som utförts av Horst Siebert, chef för institutet för internationell ekonomi i Kiel, en de fem ”vise” hos den tyska regeringen, eller av Heiner Flassbeck, chefsekonom vid det tyska institutet för ekono- misk forskning (DIW). C 157/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 7. 3. Utvärderingen och övervägandena i kommissio- nens arbetsdokument avseende de yttre aspekterna av den ekonomiska och monetära unionen utgör, tillsam- mans med meddelandet om de praktiska aspekterna av eurons införande, ett avgörande bidrag till den grundläggande debatten om EMU, utan att för den delen uttömma ett ämne som kommer att ha en väsentlig inverkan på hur man på ett harmoniskt sätt kommer att kunna genomföra ett experiment utan motstycke i historien. 7. 4. Det råder en motsättning mellan å ena sidan de fördjupade studier som företagits av kommissionen, av EMI och i yrkeskretsar om de tekniska villkoren för att förverkliga den monetära unionen och å andra sidan den alltjämt bristfällig analysen av de ekonomiska och sociala återverkningarna. 7. 7. Konvergensen mellan den ekonomiska politiken, den monetära politiken och budgetpolitiken i riktning mot större stramhet, Maastrichtkriteriernas tyngd och antagande av en tillväxt- och stabilitetspakt har till syfte att finna en väg mot tillväxt, men ger också upphov till oro. Kommittén anser sig för närvarande inte kunna 7. 8. bedöma hur välgrundad denna fruktan är. Den anser det dock önskvärt att kommissionen i sina analyser bemöter denna oro. Långt ifrån att ifrågasätta EMU syftar denna begäran till att dämpa den oro som man kan erfara när det gäller införandet av EMU och en fortsättning av den ekonomiska expansion som är nödvändig för att dels minska arbetslösheten, dels på lång sikt säkerställa att den monetära unionen blir en framgång. 7. 5. Paradoxalt nog återfinns de mest omfattande studierna på detta område i rapporter från internationel- la institutioner utanför EU (IMF, FN, BIS, OECD m fl) eller i studier utförda av nationella ekonomiska forskningsinstitut, vars resultat ännu ej sammanställts. Det är därför helt nödvändigt att kommissionen lägger fram sin syn på denna fråga. 7. 6. I flertalet av dessa rapporter eller studier fram- kommer en oro vad beträffar effekterna av den monetära unionen på den ekonomiska tillväxten och följaktligen på möjligheten att öka sysselsättningen i Europa. 7. 9. Ekonomiska och sociala kommittén önskar stär- ka och komplettera sitt deltagande i den grundläggande debatten om den ekonomiska och monetära unionens ekonomiska satsningar genom att engagera internatio- nellt erkända ekonomer som skall höras vid kommitténs överläggningar. Ekonomiska och sociala kommittén noterar 7. 10. med intresse och tillfredsställelse att den oro som framförs i detta yttrande sammanfaller med den som Europaparlamentet uttalat i sin resolution av den 13 ja- nuari 1998 om kommissionens arbetsdokument. Bryssel den 26 mars 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: WRITTEN QUESTION No. 1022/98 by José APOLINÁRIO to the Commission. Structural Funds and the outermost regions

eurovoc_concepts:
Structural Funds
cross-border cooperation
equal treatment
island region
peripheral region
regional cooperation
rural development

text: C 386/72 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 11. 12. 98 Den exakta storleken p(cid:229) gemenskapens ekonomiska bidrag till (cid:148)Europas kulturhuvudstad(cid:148) kommer som vanligt att fastst(cid:228)llas i b(cid:246)rjan av det budget(cid:229)r det (cid:228)r fr(cid:229)gan om. Mot bakgrund av hur budgetplanen inom kulturomr(cid:229)det ser ut b(cid:246)r man komma ih(cid:229)g att gemenskapens bidrag till evenemanget m(cid:229)ste bli av endast symbolisk karakt(cid:228)r. (98/C 386/094) SKRIFTLIG FR¯GA E-1019/98 fr(cid:229)n Freddy Blak (PSE) till kommissionen (6 april 1998) ˜mne: Danska ungdomars alkoholkonsumtion ˜r kommissionen medveten om att danska ungdomar n(cid:228)stan sl(cid:229)r v(cid:228)rldsrekord i alkoholkonsumtion? Vilka initiativ har kommissionen tagit f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa ungdomars missbruk av alkohol i medlemsstaterna? Kommer kommissionen att g(cid:246)ra en s(cid:228)rskild insats f(cid:246)r att f(cid:229) r(cid:228)tsida p(cid:229) situationen i Danmark, d(cid:228)r problemet f(cid:246)refaller vara st(cid:246)rre (cid:228)n i de (cid:246)vriga medlemsstaterna? Svar fr(cid:229)n PÆdraig Flynn p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 maj 1998) Kommissionen (cid:228)r medveten om statistiken (cid:246)ver alkoholkonsumtion i medlemsstaterna och detta g(cid:228)ller (cid:228)ven situationen i Danmark. Kommissionen har v(cid:228)ckts till insikt om det v(cid:228)xande missbruket av alkohol bland barn och ungdomar i m(cid:229)nga medlemsstater, s(cid:228)rskilt av alkoholhaltiga l(cid:228)skedrycker, och har diskuterat reglerna f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning och marknads- f(cid:246)ring av och reklam om alkohol med medlemsstaterna i syfte att l(cid:246)sa problemet med alkoholkonsumtion bland minder(cid:229)riga. Detta anses vara det b(cid:228)sta s(cid:228)ttet att hantera problemet i detta stadium. Kommissionen (cid:228)r inte beh(cid:246)rig att vidta direkta (cid:229)tg(cid:228)rder i enskilda medlemsstater. (98/C 386/095) SKRIFTLIG FR¯GA P-1022/98 fr(cid:229)n JosØ ApolinÆrio (PSE) till kommissionen (26 mars 1998) ˜mne: Strukturfonderna och de yttersta randomr(cid:229)dena I det nya unionsf(cid:246)rdraget, Amsterdamf(cid:246)rdraget, inf(cid:246)rs begreppet de yttersta randomr(cid:229)dena. D(cid:229) man g(cid:229)r igenom Agenda 2000 och de uppgifter som finns tillg(cid:228)ngliga om strukturfondernas nya best(cid:228)mmelser kan man konstatera att denna best(cid:228)mmelse i f(cid:246)rdraget inte beaktas i de texter som kommissionen lagt fram. Vilka s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar kommissionen vidta f(cid:246)r de yttre randomr(cid:229)dena och Azorerna i synnerhet? Anser inte kommissionen att de yttersta randomr(cid:229)dena till(cid:228)gnats alltf(cid:246)r liten uppm(cid:228)rksamhet i f(cid:246)rslagen till r(cid:228)ttsakter med tanke p(cid:229) att Regis-initiativet snart upph(cid:246)r?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 849/98 του Marco CELLAI προς την Επ τροπή. Προσφυγή της Επιτροπής στο Δικαστήριο των Ευρωπαiκών Κοινοτήτων

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation

text: C 310/138 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 9. 10. 98 (98/C 310/187) GRAPTH ERVTHSH E-0849/98 ypobolh· : Marco Cellai (NI) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Prosfygh· thw Epitroph·w sto Dikasth·rio tvn Eyrvpa(cid:14)¤kv· n Koinoth·tvn Dedome·noy o·ti, sy·mfvna me eidh·seiw apo· ton ty·po toy pareluo·ntow Dekembri·oy, h Epitroph· apofa·sise na prosfy·gei sto Dikasth·rio tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn sto plai·sio diadikasi·aw kata· paraba·sevw thn opoi·a ki·nhse kata· thw Italikh·w Kybe·rnhshw epeidh· h teleytai·a pare·leice na proble·cei metabatikh· peri·odo gia ton no·mo 236/95 ype·r thw katoxy·rvshw tvn kekthme·nvn dikaivma·tvn tvn glvssikv· n synergatv· n (te·vw lekto·rvn je·nhw glv· ssaw) oi opoi·oi apasxoloy·nto sta Italika· panepisth·mia ba·sei toy PD 382/80• lamba·nontaw ypo·ch o·ti h diadikasi·a ayth· agnoei· sthn oysi·a thn e·nnoia thw apofa·sevw toy Dikasthri·oy (5o tmh·ma) thw 20h·w Noembri·oy 1997• kri·nontaw o·ti kai h shmerinh· diadikasi·a basi·zetai, profanv· w, se mi·a eskemme·nh sy·gxysh ana·mesa stoyw o·royw «lecturer» kai «lettore»• dedome·noy o·ti h Epitroph· den aitiolo·ghse kat(cid:146) oyde·na tro·po se poio shmei·o h Italikh· Kybe·rnhsh den th·rhse ta «kekthme·na dikaiv· mata», af(cid:146) h·w stigmh·w h ry·umish poy eish·xuh me ton no·mo 236/95 ejasfali·zei thn katoxy·rvsh tvn kekthme·nvn dikaivma·tvn tvn endiaferome·nvn sto plai·sio toy prohgoy·menoy nomouetikoy· plaisi·oy kai, epiple·on, beltiv· nei synolika· th metaxei·rish tvn glvssikv· n synergatv· n, ervta·tai h Epitroph·: ephrea·suhke, kai me·xri poi·o baumo·, h apo·fash thw Epitroph·w apo· o·sa egra·fhsan se orisme·na fy·lla toy 1. ty·poy h· apo· gnv· mew poy eje·frasan me·lh toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy; 2. Poiew ei·nai oi nomike·w ba·seiw poy uemeliv· noyn ayth· thn prosfygh·; Apa· nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (5 Ioyni·oy 1998) Epi· toy paro·ntow, h Epitroph· ejeta·jei diejodika· to pro·blhma poy e·uese to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai de ua paralei·cei na ton enhmerv· sei sxetika· to taxy·tero dynato·, (98/C 310/188) GRAPTH ERVTHSH P-0853/98 ypobolh· : Graham Mather (PPE) prow thn Epitroph· (11 Marti·oy 1998) Ue·ma: Dia·uesh eisithri·vn gia to Pagko·smio Ky·pello (Galli·a 98) Kat(cid:146) epana·lhch e·xoyn diatypvuei· kathgori·ew sta me·sa enhmerv· sevw kai apo· me·lh toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy o·ti h me·uodow poy akoloyuei·tai gia th dia·uesh eisithri·vn gia agv· new toy Pagkosmi·oy Kype·lloy sth Galli·a fe·tow to kalokai·ri parabia·zei toyw kano·new antagvnismoy· thw EE. H Epitroph· e·xei dhlv· sei (PE 264. 470) o·ti e·xei e·luei se epafh· me pe·nte diorganvte·w tajidi·vn (tour operators) kauv· w kai me th gallikh· organvtikh· epitroph· epi· toy ue·matow kai o·ti ua apofasi·sei kata· po·son e·xei ypa·rjei parabi·ash tvn kano·nvn antagvnismoy· thw EE eyuy·w vw la·bei tiw apanth·seiw poy ua thw para·sxoyn. Dedome·noy toy tera·stioy endiafe·rontow toy koinoy· gia to ue·ma kai dedome·noy o·ti tyxo·n ana·lhch dra·sevw apo· thn Epitroph· ua pre·pei na gi·nei synto·mvw gia na apobei· prow o·felow tvn politv· n thw EE, poi·a xronikh· kli·maka ble·pei h Epitroph· gia tiw vw a·nv diadikasi·ew kai pro·keitai na gi·nei epi·shmh dh·lvsh prow to koino· sxetikv· w; Apa· nthsh toy k. Van Miert ej ono·matow thw Epitroph· w (23 Aprili·oy 1998) Sy·mfvna me thn apa·nthsh poy do·uhke apo· th gallikh· organvtikh· epitroph· (CFO) se sxetiko· ai·thma thw Epitroph·w toy Febroyari·oy 1998 gia thn paroxh· peraite·rv plhroforiv· n, h Epitroph· kate·lhje prosvrina· sto sympe·rasma o·ti orisme·new ptyxe·w tvn symfvniv· n dianomh·w eisithri·vn thw CFO eish·gagan diakri·seiw kata· tvn opadv· n ekto·w Galli·aw, dhladh· yph·rxe kata·xrhsh thw despo·zoysaw ue·shw thw CFO ba·sei toy a· ruroy 86 thw synuh·khw EK


title: Règlement (CE) n° 672/98 de la Commission du 26 mars 1998 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: 27. 3. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 94/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilit(cid:130)) R(cid:221)GLEMENT (CE) No 672/98 DE LA COMMISSION du 26 mars 1998 (cid:130)tablissant des valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes r(cid:138)glement LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 de la Commission, du 21 d(cid:130)cembre 1994, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime (cid:133) l’importation des fruits et l(cid:130)gumes (1), modifi(cid:130) en (CE) no 2375/96 (2), et dernier lieu par le r(cid:138)glement notamment son article 4 paragraphe 1, vu le 3813/92 du Conseil, du 28 d(cid:130)cembre 1992, relatif (cid:133) l’unit(cid:130) de compte et aux taux de conversion (cid:133) appliquer dans le cadre de la poli- tique agricole commune (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 150/95 (4), et notamment son article 3 paragraphe 3, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 pr(cid:130)voit, en application des r(cid:130)sultats des n(cid:130)gociations commerciales multilat(cid:130)rales du cycle d’Uruguay, les crit(cid:138)res pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires (cid:133) l’im- (CEE) no portation des pays tiers, pour les produits et les p(cid:130)riodes qu’il pr(cid:130)cise dans son annexe; consid(cid:130)rant que, en application des crit(cid:138)res susvis(cid:130)s, les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation doivent (cid:136)tre fix(cid:130)es aux niveaux repris (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation vis(cid:130)es (cid:133) l’article 4 du r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 sont fix(cid:130)es comme indiqu(cid:130) dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 27 mars 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 26 mars 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 325 du 14. 12. 1996, p. 5. (3) JO L 387 du 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 du 31. 1. 1995, p. 1. L 94/2 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 27. 3. 98 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 26 mars 1998, (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes Code NC Code des pays tiers (1) (en (cid:130)cus par 100 kg) Valeur forfaitaire (cid:133) l’importation 0702 00 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 212 624 999 052 204 624 999 052 204 212 400 600 624 999 600 999 052 060 388 400 404 508 512 524 528 720 999 388 400 512 528 720 999 103,6 73,9 108,6 190,7 119,2 124,7 137,8 209,3 157,3 36,2 35,5 42,4 55,9 49,7 50,9 45,1 66,9 66,9 42,5 39,0 97,5 99,8 98,5 91,7 94,9 95,1 74,6 144,0 87,8 67,4 75,8 75,2 74,5 66,4 71,9 (1) Nomenclature des pays fix(cid:130)e par le r(cid:138)glement (CE) no 2317/97 de la Commission (JO L 321 du 22. 11. 1997, p. 19). Le code «999» repr(cid:130)sente «autres origines»


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 899/98 af Daniela RASCHHOFER til Kommissionen. Grønne kurser

eurovoc_concepts:
Austria
agri-monetary policy
aid to agriculture
euro
exchange rate
monetary union
national currency
representative rate


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 810/98 af Jens-Peter BONDE til Kommissionen. Offentliggørelse af toldregler i EFT

eurovoc_concepts:
EC Regulation
EU Official Journal
EU publication
customs duties
customs regulations

text: 11. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 386/45 (98/C 386/060) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0810/98 af Jens-Peter Bonde (I-EDN) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Offentliggłrelse af toldregler i EFT Vil Kommissionen sikre, at alle toldregler er offentliggjorte i EFT, fłr de kan tr(cid:230)de i kraft? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (7. maj 1998) I henhold til artikel 191 i E(cid:216)F-traktaten offentliggłres en forordning i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende og tr(cid:230)der i kraft p(cid:229) den dato, som fasts(cid:230)ttes i forordningen, eller, s(cid:229)fremt der ikke er fastsat nogen dato, p(cid:229) den 20. dag efter offentliggłrelsen. Kommissionen bestr(cid:230)ber sig for sit eget vedkommende altid p(cid:229) at sikre, at der er tilstr(cid:230)kkelig tid mellem en forordnings offentliggłrelse og dens krafttr(cid:230)delse til, at de berłrte parter kan tilpasse sig de nye regler. Dette princip g(cid:230)lder ogs(cid:229) for toldsatser. Disse er fastsat i bilag I til forordning (E(cid:216)F) 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den F(cid:230)lles Toldtarifforordning (1), som hvert (cid:229)r vedtages i en ny udgave ved en kommissionsforordning. Sidst er dette sket ved Kommissionens forordning (E(cid:216)F) 2086/97 af 4. november 1997 (2). Denne forordning tr(cid:229)dte i kraft den 1. januar 1998. I mellemtiden har Kommissionen endvidere vedtaget (cid:230)ndringer af bilag I til forordning 2658/87, nemlig Kommissionens forordning 2472/97 af 11. december 1997 (3), som tr(cid:229)dte i kraft 60 dage efter offentliggłrelsen, samt Kommissionens forordning 2509/ 97 af 15. december 1997 (4), som tr(cid:229)dte i kraft p(cid:229) den 21. dag efter offentliggłrelsen. Hvad ang(cid:229)r den specielle type forordninger, som tilpasser reglerne p(cid:229) grund af gentagne (cid:230)ndringer p(cid:229) markederne, er det klart, at vedtagelsen skal ligge s(cid:229) t(cid:230)t p(cid:229) ikrafttr(cid:230)delsen som muligt, for at forordningerne kan v(cid:230)re baseret p(cid:229) de seneste markedspriser. S(cid:229)danne forordninger, og navnlig n(cid:229)r der er tale om lłbende forvaltningsakter inden for den f(cid:230)lles landbrugspolitik, som generelt har en begr(cid:230)nset gyldighed, tr(cid:230)der ofte i kraft med kort frist, dvs. p(cid:229) dagen for offentliggłrelsen eller p(cid:229) den fłrst fłlgende arbejdsdag. Kommissionen m(cid:229) g(cid:229) ud fra, at de łkonomiske aktłrer inden for disse sektorer er bekendt med dette forhold og forberedt p(cid:229), at reglerne kan blive (cid:230)ndret med kort varsel til ikrafttr(cid:230)delse p(cid:229) dagen for offentliggłrelsen. Retssikkerhedsprincippet er i modstrid med, at en f(cid:230)llesskabsretsakt gives gyldighed fra et tidspunkt, der ligger fłr aktens offentliggłrelse. Dog har Domstolen bestemt, at dette undtagelsesvis kan tillades, n(cid:229)r det tilstr(cid:230)bte form(cid:229)l fordrer det, og n(cid:229)r de berłrtes berettigede forventninger respekteres behłrigt. (5) EFT L 256 af 7. 9. 1987. EFT L 312 af 14. 11. 1997. EFT L 341 af 12. 12. 1997. EFT L 345 af 16. 12. 1997. (1) (2) (3) (4) (5) Dom af 25. januar 1979 (sag 98/78, Racke, Sml. I, s. 69). (98/C 386/061) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0818/98 af JosØ ApolinÆrio (PSE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: EF-initiativet Pesca og turisme Kan Kommissionen oplyse, hvor stort et globaltilskud der for programmeringsperioden 1994-1999 er afsat til hver enkelt medlemsstat til turistrelaterede aktioner og projekter, som indg(cid:229)r i EF-initiativet Pesca?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 870/98 von Gerhard HAGER Legalisierung der illegalen Einwanderer (ERGAENZENDE ANTWORT)

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Union
integration of migrants
residence permit

text: 21. 12. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 370/3 Ergänzende Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (29. Juni 1999) In Ergänzung ihrer Antwort vom 5. Juni 1998 (1) kann die Kommission nun die folgenden Einzelheiten mitteilen. Die Entscheidung der Kommission, beim Gerichtshof nach Artikel 226 EG-Vertrag (ex-Artikel 169) wegen Behandlung der Fremdsprachenlektoren an italienischen Universitäten Klage zu erheben, wurde nicht durch Presseartikel beeinflußt. Sie beruht auf rechtlichen Argumenten und Beweisunterlagen, die die Kommission im Rahmen ihrer Untersuchung der Vertragsverletzung geprüft hat. In rechtlicher Hinsicht stützt sich die Entscheidung der Kommission auf konkrete Beweise dafür, daß die erworbenen Rechte der Fremdsprachenlektoren an einigen italienischen Universitäten nicht angemessen geschützt worden sind. (1) ABl. C 310 vom 15. 12. 1998. (1999/C 370/004) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0870/98 von Gerhard Hager (NI) an die Kommission (26. März 1998) Betrifft: Legalisierung der illegalen Einwanderer Der im Rahmen der Februar-Plenartagung verabschiedete Bericht über die Lage der Menschenrechte in der Europäischen Union 1996 hob ausdrücklich einige Mitgliedstaaten hervor, die nach einer gewissen Frist den aufenthaltsrechtlichen Status der sich illegal auf ihrem Gebiet aufhaltenden Personen legalisieren. Sieht die Kommission in der Vorgangsweise dieser Mitgliedstaaten einen Widerspruch zum bestehen- 1. den Rechtsbestand der Union? Sieht die Kommission in der Vorgangsweise dieser Mitgliedstaaten einen Widerspruch zum Schen- 2. gener Besitzstand? 3. Was gedenkt die Kommission im Hinblick auf die Eingliederung des Schengener acquis in die Gemeinschaft und derartiger Unterschiede zu unternehmen? Ergänzende Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (28. Juni 1999) Weder das Unionsrecht noch der vor kurzem in den Rahmen der Union aufgenommene Schengen- Besitzstand stehen einem Mitgliedstaat im Wege, falls er den Status von Einwanderern legalisiert, die sich illegal in seinem Hoheitsgebiet aufhalten. (1999/C 370/005) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0880/98 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission (26. März 1998) Betrifft: Schwierigkeiten mit der Freizügigkeit für Personen beim Erwerb der Spezialisierung als Facharzt in der EU Die Richtlinie 93/16 (1) hat zu Schwierigkeiten beim Erwerb des Facharzttitels in den Mitgliedstaaten der EU geführt. Konkret war es in Griechenland vor dem Inkrafttreten dieser Richtlinie (April 1993) möglich, ein in beispielsweise Österreich erworbenes Studienzeugnis in Griechenland anerkennen zu lassen, so daß der Betreffende folglich die Genehmigung zur Berufsausübung erhalten konnte, um Facharzt in Griechen-


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 828/98 dell'on. Alexandros ALAVANOS alla Commissione. Rimborso della IVA ai produttori di cotone

eurovoc_concepts:
Greece
State aid
VAT
cotton
production aid
ratio
redemption

text: 22. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 402/37 La Commissione considera che spetta agli Stati membri determinare le loro scelte in materia di energia nucleare. Per quanto concerne la decisione del governo sullo smantellamento della centrale di Barseb(cid:228)ck, la Commissione comunica che Ł stato introdotto un reclamo in merito a titolo delle regole di concorrenza comunitaria. Tale reclamo Ł ancora allo stadio dell(cid:146)istruzione e la Commissione quindi non Ł in grado di anticipare le conclusioni che ne saranno tratte. (1) COM(95) 682 def. (98/C 402/045) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0828/98 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Rimborso della IVA ai produttori di cotone In Grecia il rimborso della IVA agli agricoltori che coltivano cotone avviene mediante applicazione di un coefficiente forfettario del 3,5 %. Il prelievo di corresponsabilit(cid:224) non Ł dedotto dall(cid:146)importo in base al quale Ł calcolato il rimborso dell(cid:146)IVA. Per il periodo 1990-1995 lo Stato greco ha effettuato un errato rimborso dell(cid:146)IVA ai coltivatori di cotone › per sua esclusiva responsabilit(cid:224), come ha esso stesso ammesso. In sostanza, i produttori di cotone non hanno ricevuto › per il periodo in questione › il rimborso dell(cid:146)IVA relativamente al prelievo di corresposabilit(cid:224), con conseguente danno diretto per i loro redditi. Il governo greco rifiuta, comunque, di rimborsare l(cid:146)IVA sull(cid:146)importo corrispondente al prelievo di corresponsa- bilit(cid:224) sostenendo, fra l(cid:146)altro, che la notifica alla Comunit(cid:224) dell(cid:146)avvenuto rimborso IVA agli agricoltori per quegli anni era gi(cid:224) stata completata e che non vi sono precedenti per il riesame della questione, in quanto non esiste una procedura dell(cid:146)UE all(cid:146)uopo. PoichØ gli agricoltori greci hanno subito danni di cui lo Stato greco Ł l(cid:146)unico responsabile, intende la Commissione, in cooperazione con il governo ellenico, esaminare la questione del rimborso dell(cid:146)IVA dovuto ai coltivatori di cotone e del prelievo di corresponsabilit(cid:224) relativo al periodo 1990-1995? Risposta data dal sig. Monti a nome della Commissione (6 maggio 1998) Ai sensi dell(cid:146)articolo 25 della Sesta direttiva 77/388/CEE del Consiglio, del 17 maggio 1977, in materia di armonizzazione delle legislazioni degli Stati membri relative alle imposte sulla cifra di affari › Sistema comune di imposta sul valore aggiunto: base imponibile uniforme (1), gli Stati membri hanno la facolt(cid:224) di applicare un regime speciale ai piccoli agricoltori. L(cid:146)articolo 25 prevede in particolare un regime forfettario per consentire agli agricoltori forfettari di compensare, a una percentuale stabilita, l(cid:146)onere dell(cid:146)imposta sul valore aggiunto a monte. La percentuale di compensazione viene fissata dagli Stati membri in base ai dati macroeconomici. Essa non pu(cid:242) essere utilizzata per procurare agli agricoltori forfettari rimborsi superiori agli oneri dell(cid:146)imposta sul valore aggiunto a monte. Gli Stati membri, tuttavia, possono ridurre tale percentuale sino al livello zero. La compensazione agli agricoltori forfettari greci viene versata mediante un rimborso da parte dello Stato. Ai sensi dell(cid:146)articolo 25, i piccoli agricoltori possono optare per il regime normale dell(cid:146)IVA. Sulla base di tale situazione non Ł affatto giustificato che la Commissione esamini, insieme alla Grecia, la questione dei rimborsi nel periodo in esame. (1) JO L 145 del 13. 6. 1977. (98/C 402/046) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0831/98 di Pedro Marset Campos (GUE/NGL) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Misure antisociali adottate dal Comune di Murcia nella zona di attuazione del progetto URBAN e zone limitrofe (Spagna) La Commissione europea sta effettuando i passi necessari per l(cid:146)approvazione di un progetto da attuare nel Comune di Murcia nell(cid:146)ambito del piano URBAN › piano destinato fondamentalmente alle zone urbane


title: Regulamento (CE) nº 674/98 da Comissão de 26 de Março de 1998 que rectifica os Regulamentos (CE) nº 2434/97, (CE) nº 2435/97, (CE) nº 2449/97, (CE) nº 2466/97, (CE) nº 2483/97, (CE) nº 2514/97, (CE) nº 2537/97, (CE) nº 2555/97, (CE) nº 2578/97, (CE) nº 2605/97, (CE) nº 2620/97, (CE) nº 2624/97, e (CE) nº 2637/97 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
fruit vegetable
import price

text: L 94/4 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 3. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 674/98 DA COMISS (cid:5)AO de 26 de Mar(cid:135)o de 1998 que rectifica os Regulamentos (CE) nº 2434/97, (CE) nº 2435/97, (CE) nº 2449/97, (CE) nº 2466/97, (CE) nº 2555/97, (CE) nº 2578/97, (CE) nº 2605/97, (CE) nº 2620/97, (CE) nº 2624/97, e (CE) nº 2637/97 que estabelece os valores forfet ´arios de importa(cid:135)˜ao para a determina(cid:135)˜ao do pre(cid:135)o de entrada de certos frutos e produtos hort(cid:146)colas (CE) nº 2537/97, (CE) nº 2483/97, (CE) nº 2514/97, A COMISS (cid:5)AO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 3223/94 da Comiss˜ao, de 21 de Dezembro de 1994, que estabelece regras de execu(cid:135)˜ao do regime de importa(cid:135)˜ao dos frutos e produtos hort(cid:146)colas (1), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2375/96 (2), e, nomeada- mente, o nº 1 do seu artigo 4º, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 3813/92 do Conselho, de 28 de Dezembro de 1992, relativo (cid:133) unidade de conta e (cid:133)s taxas de convers˜ao a aplicar no (cid:131)mbito da pol(cid:146)tica agr(cid:146)cola comum (3), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 150/95 (4), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 3º, (CE) nº 2449/97 (7), (CE) nº 2483/97 (9), (CE) nº 2514/97 (10), Considerando que os Regulamentos (CE) nº 2434/97 (5), (CE) nº 2435/97 (6), (CE) nº 2466/ /97 (8), (CE) nº 2537/97 (11), (CE) nº 2555/97 (12), (CE) nº 2578/97 (13) (CE) (CE) (CE) nº 2624/97 (16) e (CE) nº 2637/97 (17) da Comiss˜ao, esta- belecem os valores forfet ´arios de importa(cid:135)˜ao para a deter- mina(cid:135)˜ao do pre(cid:135)o de entrada de tomates origin ´arios de determinados pa(cid:146)ses terceiros; nº 2620/97 (15), nº 2605/97 (14), Considerando que uma verifica(cid:135)˜ao revelou a exist(cid:136)ncia de um erro no anexo dos referidos regulamentos; que (cid:130), pois, necess ´ario rectificar os regulamentos em causa, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º (CE) dos Regulamentos Os valores forfet ´arios de importa(cid:135)˜ao aplic ´aveis aos tomates origin ´arios de determinados pa(cid:146)ses terceiros constantes do (CE) anexo (CE) nº 2435/97, (CE) nº 2449/97, (CE) nº 2483/97, (CE) nº 2514/97, (CE) nº 2578/97, nº 2555/97, (CE) nº 2620/97, (CE) nº 2624/97, e (CE) nº 2637/97 s˜ao substitu(cid:146)dos pelos valores forfet ´arios de importa(cid:135)˜ao indi- cados no quadro em anexo. nº 2434/97, (CE) nº 2466/97, (CE) nº 2537/97, (CE) nº 2605/97, Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 27 de Mar(cid:135)o de 1998. O artigo 1º (cid:130) aplic ´avel, a pedido do interessado, para os per(cid:146)odos de aplica(cid:135)˜ao dos regulamentos em causa. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic ´avel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 26 de Mar(cid:135)o de 1998. Pela Comiss ˜ao Franz FISCHLER Membro da Comiss ˜ao (1) JO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 325 de 14. 12. 1996, p. 5. (3) JO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. (5) JO L 337 de 9. 12. 1997, p. 12. (6) JO L 339 de 10. 12. 1997, p. 1. (7) JO L 340 de 11. 12. 1997, p. 11. (8) JO L 341 de 12. 12. 1997, p. 1. (9) JO L 343 de 13. 12. 1997, p. 1. (10) JO L 346 de 17. 12. 1997, p. 7. (11) JO L 347 de 18. 12. 1997, p. 7. (12) JO L 349 de 19. 12. 1997, p. 39. (13) JO L 350 de 20. 12. 1997, p. 65. (14) JO L 351 de 23. 12. 1997, p. 39. (15) JO L 353 de 24. 12. 1997, p. 24. (16) JO L 354 de 30. 12. 1997, p. 11. (17) JO L 356 de 31. 12. 1997, p. 21. 27. 3. 98 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 94/5 ANEXO (em ecus/100 kg) Regulamento C(cid:155)digo NC C(cid:155)digo pa(cid:146)ses terceiros (1) Valor forfet ´ario de importa(cid:135)˜ao (CE) nº 2434/97 0702 00 45 (CE) nº 2435/97 0702 00 45 (CE) nº 2449/97 0702 00 45 (CE) nº 2466/97 0702 00 45 (CE) nº 2483/97 0702 00 45 (CE) nº 2514/97 0702 00 45 (CE) nº 2537/97 0702 00 45 (CE) nº 2555/97 0702 00 45 (CE) nº 2578/97 0702 00 45 (CE) nº 2605/97 0702 00 50 (CE) nº 2620/97 0702 00 50 (CE) nº 2624/97 0702 00 50 (CE) nº 2637/97 0702 00 50 204 624 999 204 999 204 999 204 999 204 999 204 624 999 052 204 624 999 052 204 624 999 052 204 624 999 052 204 624 999 052 204 999 204 999 204 999 51,6 194,0 122,8 52,2 77,4 51,5 51,5 56,8 56,8 61,3 61,3 75,9 167,6 121,8 87,9 76,8 167,6 110,8 87,9 82,5 167,6 112,7 87,9 82,3 167,6 112,6 87,9 81,6 167,6 112,4 87,9 74,9 81,4 59,8 59,8 50,4 50,4 (1) Nomenclatura dos pa(cid:146)ses fixada pelo Regulamento (CE) nº 68/96 da Comiss˜ao (JO L 14 de 19. 1. 1996, p. 6). O c(cid:155)digo «999» representa «outras origens»


title: WRITTEN QUESTION No. 826/98 by Lis JENSEN to the Commission. Information budget of the Commission's Copenhagen office

eurovoc_concepts:
Community budget
Denmark
EU publication
European Commission
commitment of expenditure
dissemination of EU information
information centre
public awareness campaign

text: C 310/136 EN Official Journal of the European Communities 9. 10. 98 (98/C 310/183) WRITTEN QUESTION E-0826/98 by Lis Jensen (I-EDN) to the Commission (26 March 1998) Subject: Information budget of the Commission(cid:146)s Copenhagen office Will the Commission state how much money its office in Denmark has earmarked for information purposes in 1998 and what proportion of that amount will be used before 28 May 1998? Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (2 June 1998) For general information activities in 1998 the Commission representation in Denmark has been allocated ECU 1 248 000 in commitment appropriations on budget line B3-300 (general information and communication work concerning the European Union) and ECU 20 000 in commitment appropriations on budget line B3-301 (information outlets). The general information activities of the representation, such as the publishing of a monthly magazine, newsletters, fact sheets and organisation of conferences and seminars, take place throughout the year, both before and after the referendum date. On budget line B3-306 (information programme for European citizens (cid:145)PRINCE(cid:146) › information activities in connection with specific policies) ECU 295 000 in commitment appropriations has been allocated for information by the Representation in Denmark on the Treaty of Amsterdam. At this stage it is difficult to determine what proportion will be spent before and after May 28. Theses activities fall under the requirement of the Commission to provide information for the general public (such as a factual guide on the Treaty of Amsterdam) on important issues about the Community. (98/C 310/184) WRITTEN QUESTION E-0832/98 by Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Application of Cuba to join the group of ACP countries under the Lome· Convention Can the Commission confirm that Cuba has officially applied to join the group of ACP countries which are signatories to the Lome· Convention? Is it appropriate that Cuba should wish to join the group of ACP countries signatories to the Lome· Convention, given that two years ago the Commission stated that it was not possible to sign a bilateral cooperation agreement between the European Union and Cuba? Answer given by Mr Mar(cid:14)·n on behalf of the Commission (7 April 1998) The Commission has been informed that the Cuban government has formally applied for membership of the African, Caribbean and Pacific group of countries (ACP) signatory to the Lome· Convention. However, the ACP group must first give its opinion on this request. The Lome· Convention partners (ACP and the Community) will then, where appropriate, examine the application jointly in accordance with the objectives and principles laid down in the Convention and with the procedures in force


title: PREGUNTA ESCRITA n. 898/98 del Daniela RASCHHOFER a la Comisión. Representaciones permanentes de la Unión Europea

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
accession to the European Union
diplomatic representation
enlargement of the Union
job creation
recruitment

text: C 310/144 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 10. 98 (98/C 310/195) PREGUNTA ESCRITA E-0882/98 de Bill Miller (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Nu·mero de notificaciones ¿Existe un promedio de notificaciones que se deben enviar a un funcionario de la Comisio·n antes de que se de· respuesta a una consulta de un diputado del Parlamento Europeo? (98/C 310/196) PREGUNTA ESCRITA E-0883/98 de Bill Miller (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: El milenio y las nuevas tecnolog(cid:14)·as Con el avance de las nuevas tecnolog(cid:14)·as y la llegada del nuevo milenio ¿Corro el peligro de recibir una respuesta a mi anterior correspondencia dirigida a la Comisio·n? (98/C 310/197) PREGUNTA ESCRITA E-0884/98 de Bill Miller (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Per(cid:14)·odo de tiempo necesario para responder a la correspondencia ¿Cua·nto tiempo tarda, por te·rmino medio, un funcionario de la Comisio·n en responder a la correspondencia de un diputado del Parlamento Europeo? Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-0882/98, E-0883/98 y E-0884/98 dada por el Sr. Santer en nombre de la Comisio·n (14 de abril de 1998) La Comisio·n procura dar respuesta a toda la correspondencia lo ma·s ra·pidamente posible. Sin embargo, depende, en gran medida, de la necesidad eventual de traducir la respuesta, o de la coordinacio·n de diferentes servicios para su redaccio·n, o incluso, del tecnicismo de los temas que se abarcan. En un intento de buena colaboracio·n entre instituciones, el plazo normal para responder a una pregunta de un miembro del Parlamento esta· establecido en tres semanas. A medida que se registran los env(cid:14)·os procedentes de un miembro del Parlamento, el servicio «Correo de la Comisio·n» de la Secretar(cid:14)·a General garantiza un seguimiento de las respuestas enviando una reclamacio·n a los servicios correspondientes en caso de no recibir respuesta en dicho plazo. La cercan(cid:14)·a del an(cid:152)o 2000 no influye en este procedimiento. (98/C 310/198) PREGUNTA ESCRITA E-0885/98 de Bill Miller (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Acceso a la documentacio·n ¿Reconoce la Comisio·n la decisio·n del Tribunal de Primera Instancia del 6 de febrero de 1998 (Asunto T-124/96) relativa al acceso a la documentacio·n? En caso afirmativo, ¿Preve· la Comisio·n adherirse al punto 6 de esta decisio·n, que propone un Co·digo de Conducta? Si es as(cid:14)·, ¿Acepta la Comisio·n el punto 6 en el que se afirma que el pu·blico podra· tener acceso en la medida de lo posible a los documentos de que disponen la Comisio·n y el Consejo? Se entiende que se trata de documentos de cualquier tipo de texto escrito, en cualquier formato, con datos existentes de la Comisio·n o el Consejo


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 898/98 von Daniela RASCHHOFER an die Kommission. Ständige Vertretungen der Europäischen Union

text: C 310/144 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 9. 10. 98 (98/C 310/195) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0882/98 von Bill Miller (PSE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Anzahl von Mahnschreiben Wie viele Mahnschreiben mu(cid:223) ein Kommissionsbeamter durchschnittlich erhalten haben, bis mit einer Antwort auf eine Anfrage eines Mitglieds des Europa¤ischen Parlaments gerechnet werden darf? (98/C 310/196) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0883/98 von Bill Miller (PSE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Jahrtausendwende und neue Technologie Mu(cid:223) ich bei dem Fortschritt in den neuen Technologien und mit dem Herannahen der Jahrtausendwende wirklich befu¤rchten, eine Antwort auf fru¤here Schreiben an die Kommission zu erhalten? (98/C 310/197) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0884/98 von Bill Miller (PSE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Frist bis zur Beantwortung von Schreiben Wie viel Zeit beno¤tigt ein Kommissionsbeamter durchschnittlich, um auf ein Schreiben eines Mitglieds des Europa¤ischen Parlaments zu antworten? Gemeinsame Antwort von Herrn Santer im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-0882/98, E-0883/98 und E-0884/98 (14. April 1998) Die Kommission setzt alles daran, damit die an sie gerichtete Post zu¤gig beantwortet wird. Wie rasch eine Antwort ergeht, ha¤ngt allerdings zum gro(cid:223)en Teil davon ab, ob sie u¤bersetzt werden mu(cid:223), eine redaktionelle Koordinierung mehrerer Dienststellen erfordert oder aber ein ganz spezifisches Thema zum Gegenstand hat. Im Interesse einer guten Zusammenarbeit zwischen den Organen wurde indessen bestimmt, da(cid:223) Anfragen von Parlamentsmitgliedern normalerweise innerhalb von drei Wochen zu beantworten sind. Sofern die Post von Parlamentsmitgliedern bei der Dienststelle (cid:132)Post der Kommission(cid:147) des Generalsekretariats registriert wird, sorgt diese Dienststelle auch fu¤r die Beantwortung und u¤bermittelt den jeweils zusta¤ndigen Dienststellen bei Fristu¤berschreitung eine Mahnung. Bei diesem Verfahren wird der bevorstehenden Jahrtausendwende nicht Rechnung getragen. (98/C 310/198) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0885/98 von Bill Miller (PSE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Zugang zur Dokumentation Erkennt die Kommission das Urteil des Gerichts erster Instanz vom 6. Februar 1998 (Rechtssache T-124/96) betreffend den Zugang zur Dokumentation an? Wenn ja, beabsichtigt die Kommission, sich an Punkt 6 dieses Urteils zu halten, der einen Verhaltenskodex aufstellt? Falls ja, teilt die Kommission die Ansicht, da(cid:223) Punkt 6 feststellt, da(cid:223) die O¤ ffentlichkeit mo¤glichst breiten Zugang zu Dokumenten bei Kommission und Rat erhalten soll? Dabei gilt als Dokument in diesem Zusammenhang jeder › in welchem Medium auch immer › geschriebene Text, der Daten entha¤lt und von Kommission oder Rat verwahrt wird?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 831/98 dell'on. Pedro MARSET CAMPOS alla Commissione. Misure antisociali adottate dal Comune di Murcia nella zona di attuazione del progetto URBAN e zone limitrofe (Spagna)

eurovoc_concepts:
EU programme
Region of Murcia
Roma
aid to disadvantaged groups
housing
housing policy
living conditions
marginalisation
socially disadvantaged class
standard of living


title: WRITTEN QUESTION No. 914/98 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA to the Commission. Tinned tuna and bonito in agreements with third countries

eurovoc_concepts:
EU statistics
agreement (EU)
import
originating product
preserved product
sea fish
third country
trade volume


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 895/98 van Daniela RASCHHOFER aan de Commissie. Studie over de sociale en economische uitwerking van het Cohesiefonds

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
European Investment Bank
cost-benefit analysis
costing
economic and social cohesion
environmental protection
impact study
transport infrastructure


title: WRITTEN QUESTION No. 900/98 by Glyn FORD to the Commission. Euro 2000 Sale of tickets

eurovoc_concepts:
EU control
competition law
distributive trades
professional sport
sale
sporting event
sports body


title: Actividades a favor das PME e do Artesanato.

eurovoc_concepts:
EU financing
economic policy
handicrafts
industrial structures


title: Verordening (EG) nr. 678/98 van de Commissie van 26 maart 1998 tot vaststelling van de maximumrestitutie bij uitvoer van zachte tarwe in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1339/97

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

text: L 94/12 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 27. 3. 98 VERORDENING (EG) Nr. 678/98 VAN DE COMMISSIE van 26 maart 1998 tot vaststelling van de maximumrestitutie bij uitvoer van zachte tarwe in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1339/97 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van enkele toepassings- bepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad wat de toekenning, in de graansector, van uitvoerres- tituties en van bij verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen betreft (3), laatstelijk gewijzigd bij Verorde- ning (EG) nr. 2052/97 (4), en met name op artikel 7, Overwegende dat een openbare inschrijving voor de resti- tutie en/of de belasting bij uitvoer van zachte tarwe naar alle derde landen is opengesteld bij Verordening (EG) nr. 1339/97 van de Commissie (5), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 507/98 (6); Overwegende dat in artikel 7 van Verordening (EG) nr. 1501/95 is bepaald dat de Commissie, op grond van de meegedeelde offertes, volgens de procedure van artikel 23 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 kan besluiten een maximumrestitutie bij uitvoer vast te stellen, daarbij reke- ning houdend met de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 bedoelde criteria; dat in dat geval wordt gegund aan de inschrijver(s) wiens (wier) offerte niet hoger is dan de vastgestelde maximumrestitutie, en aan de inschrijver(s) wiens (wier) offerte betrekking heeft op een uitvoerbelasting; Overwegende dat de toepassing van de bovenbedoelde criteria op de huidige marktsituatie voor de betrokken graansoort leidt tot de vaststelling van de maximumresti- tutie bij uitvoer op het in artikel 1 vermelde bedrag; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de offertes die van 20 tot en met 26 maart 1998 in het kader van de inschrijving bedoeld in de gewijzigde Verordening (EG) nr. 1339/97 werden meegedeeld, wordt de maximumrestitutie bij uitvoer van zachte tarwe vastge- steld op 16,95 ecu per ton. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 27 maart 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 26 maart 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 287 van 21. 10. 1997, blz. 14. (5) PB L 184 van 12. 7. 1997, blz. 7. (6) PB L 63 van 4. 3. 1998, blz. 20