title: WRITTEN QUESTION No. 928/98 by Concepció FERRER to the Commission. Role of SMEs in the European Union

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European Regional Development Fund
European social policy
aid to undertakings
job creation
small and medium-sized enterprises
social dialogue
social partners
workers' representation

text: C 323/96 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 21. 10. 98 (98/C 323/141) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0914/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Tonnikala- ja boniittisa¤ilykkeet ja kolmansien maiden kanssa tehdyt sopimukset Voiko komissio selvitta¤a¤ EU:n ja kolmansien maiden va¤lisiin sopimuksiin sisa¤ltyvia¤ sitoumuksia tonnikala- ja boniittisa¤ilykkeiden tuonnista ja eritella¤ na¤iden sa¤ilykkeiden tuontima¤a¤ra¤t alkupera¤maittain? (98/C 323/142) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0915/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Suolaliemessa¤ tai o¤ljyssa¤ sa¤ilo¤tyt sardellipuolisa¤ilykkeet ja kolmansien maiden kanssa tehdyt sopimukset Voiko komissio selvitta¤a¤ EU:n ja kolmansien maiden va¤lisiin sopimuksiin sisa¤ltyvia¤ sitoumuksia suolaliemessa¤ tai o¤ljyssa¤ sa¤ilo¤ttyjen sardellipuolisa¤ilykkeiden tuonnista ja eritella¤ na¤iden sa¤ilykkeiden tuontima¤a¤ra¤t alkupera¤- maittain? Komission ja¤senen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0907/98, E-0908/98, E-0909/98, E-0910/98, E-0911/98, E-0912/98, E-0913/98, E-0914/98 ja E-0915/98 (30. huhtikuuta 1998) Taulukoita sisa¤lta¤va¤n vastauksen pituuden vuoksi komissio la¤hetta¤a¤ vastauksen suoraan arvoisille ja¤senille ja parlamentin pa¤a¤sihteeristo¤lle. (98/C 323/143) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0928/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Concepcio· Ferrer (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: PK-yritysten osa Euroopan unionissa Euroopan komissio on sanonut, etta¤ pk-yrityksilla¤ on ratkaiseva osa tyo¤paikkojen luomisessa. Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen 1996 arvioiden mukaan pienten ja keskisuurten yritysten toimintaa tuetaan 1 200 miljoonalla eculla vuosittain EAKR:n kehyksessa¤. Ta¤ma¤ huomattava summa osoittaa, etta¤ pk-yrityksilla¤ on Euroopan unionissa ta¤rkea¤ osa. Vaikka komissio tunnustaa pienten ja keskisuurten yritysten ta¤rkea¤n osan, se ei ottanut pk-yritysten edustajia mukaan laatimaan suuntaviivoja ylima¤a¤ra¤iseen tyo¤llisyytta¤ ka¤sitteleva¤a¤n huippukokoukseen. Aikooko komissio ryhtya¤ sosiaaliseen vuoropuheluun myo¤s pienten ja keskisuurten yritysten edustajien kanssa, jotta keskustelu olisi dynaamisempaa ja jotta ryhdytta¤isiin lopullisesti toimenpiteisiin, joissa otetaan huomioon todellinen tilanne ja Euroopan unionin kansalaisten edut? Komission ja¤senen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (14. toukokuuta 1998) Luxemburgin Eurooppa-neuvosto vahvisti ja¤lleen pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) suuren merkityksen talouskasvun ja tyo¤llisyyden paranemisen kannalta. Tyo¤llisyytta¤ koskevissa suuntaviivoissa korostettiin, etta¤ on tarpeen parantaa pk-yritysten toimintaympa¤risto¤a¤ ja saada tyo¤markkinaosapuolet mukaan na¤iden suuntaviivojen toteuttamiseen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 868/98 van Ursula STENZEL aan de Commissie. Vervoer over de Alpen

eurovoc_concepts:
Austria
commercial vehicle
large vehicle
public holiday
road network
road traffic
traffic regulations
transit

formats: html pdf print

text: C 386/50 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 11. 12. 98 (98/C 386/067) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0839/98 van Ernesto Caccavale (UPE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Stelselmatige aanwerving van medewerkers met een seizoenscontract door de autosnelwegexploitanten in Zuid-Italiº De autosnelwegexploitanten in Zuid-Italiº gaan al meer dan tien jaar door met het aanwerven van personeel met een seizoenscontract. In weerwil van het personeelsgebrek bij sommige onderdelen van de betrokken onder- nemingen is het aantal tijdelijke werknemers inmiddels opgelopen tot meer dan vierduizend. Sedert 1992 wachten de betrokkenen op een vast contract terwijl ze nog steeds niet meer dan drie maanden per jaar werken, zonder bijdragen, premies of ontslagvergoeding aan het einde van hun jaarlijkse arbeidsperiode. Bovendien zijn heel wat van die werknemers op een zodanige leeftijd gekomen dat zij, omdat zij zo lang op een vast arbeidscontract gewacht hebben, geen kans meer maken op de arbeidsmarkt. Toch ontvangen de betrokken ondernemingen nog altijd kredieten voor uitbreiding, herstructurering en modernisering van het autowegennet in het kader van de programma(cid:146)s van het Europees Fonds voor regionale ontwikkeling. Door die kredieten hebben die ondernemingen dus beslist de mogelijkheid om personeel voor onbepaalde duur aan te werven en hoeven zij dus niet op die schaal met seizoenscontracten te werken. Is de Commissie bereid na te gaan of de betrokken ondernemingen, in weerwil van de enorme subsidies en faciliteiten welke bovendien bedoeld zijn om de chronische werkloosheid in Zuid-Italiº te bestrijden, terecht hun toevlucht nemen tot seizoenscontracten? Antwoord van Mw Wulf-Mathies namens de Commissie (24 april 1998) De Commissie is voor deze kwestie niet bevoegd. De verordeningen betreffende de Structuurfondsen bevatten geen voorschriften inzake de aard van de arbeidsovereenkomst die moet worden gesloten met de werknemers die voor de bouw of het beheer van uit de Fondsen gecofinancierde infrastructuurprojecten in dienst worden genomen. (98/C 386/068) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0868/98 van Ursula Stenzel (PPE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Vervoer over de Alpen De Commissie is voornemens een voorstel voor een verordening in te dienen betreffende de harmonisatie van rijverboden voor vrachtwagens in het weekeinde en op feestdagen. In slechts acht lidstaten bestaan beperkingen voor vrachtwagens die niet met elkaar in overeenstemming zijn. Aangezien Oostenrijk de strengste bepalingen kent, zal deze verordening verstrekkende gevolgen hebben. Ziet de Commissie een mogelijkheid dat het voor Oostenrijk zo belangrijke rijverbod op zaterdag gehandhaafd blijft en zo niet, onder welke voorwaarden kan dan sprake zijn van uitzonderingen? Oostenrijk kent de meeste feestdagen in de EU en een maximumaantal zou voor Oostenrijk blijvende gevolgen hebben. Kan de Commissie meedelen of met het grote aantal feestdagen in Oostenrijk rekening wordt gehouden en hoe een en ander concreet gestalte zou kunnen krijgen? Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (23 april 1998) Het geachte parlementslid doelt op een recent voorstel van de Commissie voor een richtlijn tot harmonisatie van regels betreffende rijverboden van zware vrachtwagens (1)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 924/98 af Nikitas KAKLAMANIS til Kommissionen. Fuldstændige oplysninger om støtte til Israel og Palæstina

eurovoc_concepts:
EU financing
EU statistics
Palestine
balance of payments assistance
source of aid

text: C 310/146 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 10. 98 (98/C 310/200) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0922/98 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Gen(cid:229)bning af den teologiske skole p(cid:229) Chalki Spłrgsm(cid:229)let om gen(cid:229)bning af den teologiske skole blev for et stykke tid siden forelagt for s(cid:229)vel Kommissionen som Europa-Parlamentet. For nylig har ogs(cid:229) USA(cid:146)s Kongres(cid:146) Udvalg for Sikkerhed og Samarbejde med Europa direkte anmodet den tyrkiske premierminister Yilmaz om at f(cid:229) gen(cid:229)bnet skolen. Mener Kommissionen, at tiden omsider er inde til, at Kommissionen ogs(cid:229) tager et initiativ i dette łjemed som et led i de generelle bestr(cid:230)belser p(cid:229) at opdyrke forbindelserne med Tyrkiet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (21. april 1998) Kommissionen er underrettet om spłrgsm(cid:229)let om gen(cid:229)bningen af den teologiske skole i Chalki, som det (cid:230)rede medlem henviser til. Spłrgsm(cid:229)let om gen(cid:229)bningen af skolen blev i łvrigt rejst af den amerikanske viceudenrigsminister Shattock under dennes besłg i Tyrkiet. Direktłren for religiłse anliggender i indenrigsministeriet har meddelt Kommissionens repr(cid:230)sentation i Ankara, at hans tjenestegrene er i f(cid:230)rd med at forberede en (cid:230)ndring af lovgivningen om religiłse skolers status. Kommissionen vi forts(cid:230)tte med at fłlge spłrgsm(cid:229)let med opm(cid:230)rksomhed. (98/C 310/201) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0924/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Fuldst(cid:230)ndige oplysninger om stłtte til Israel og Pal(cid:230)stina De ansvarlige tjenestegrene i Kommissionen anmodes om at forel(cid:230)gge nogle analytiske oversigter over oplysninger om den samlede stłtte, der hidtil er ydet (siden de fłrste aftaler, som F(cid:230)llesskabet indgik (1977), hvis disse oplysninger findes) til Israel og Pal(cid:230)stina. Vil det v(cid:230)re muligt at słrge for, at disse oplysninger d(cid:230)kker den samlede stłtte til hvert enkelt land fra samtlige mulige kilder (f(cid:230)llesskabsbudgettet, horisontale foranstaltninger, bilaterale aftaler og finansieringsprotokoller, EIB og alle andre f(cid:230)llesskabsinitiativer)? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Manuel Marin (7. maj 1998) Et skema med de łnskede oplysninger sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og Parlamentets generalsekretariat


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 831/98 af Pedro MARSET CAMPOS til Kommissionen. Murcia kommunes usociale foranstaltninger i forbindelse med gennemførelsen af URBAN- initiativet

eurovoc_concepts:
EU programme
Region of Murcia
Roma
aid to disadvantaged groups
housing
housing policy
living conditions
marginalisation
socially disadvantaged class
standard of living

text: 22. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 402/37 Kommissionen mener, at det er op til medlemsstaterne selv at v(cid:230)lge, om de łnsker nuklear energi. Hvad ang(cid:229)r regeringens beslutning om at lukke Barseb(cid:228)ck-v(cid:230)rket, kan Kommissionen oplyse, at der i den forbindelse er blevet indgivet en klage i henhold til f(cid:230)llesskabets konkurrenceregler. Da denne klage stadig er under behandling, kan Kommissionen endnu ikke drage nogen konklusioner. (1) KOM(95) 682 endelig udg. (98/C 402/045) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0828/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Momsrestitution til bomuldsproducenterne I Gr(cid:230)kenland foretages momsrestitutionen til landbrugere, der producerer bomuld, p(cid:229) grundlag af en brutto- tilbagebetalingskoefficient p(cid:229) 3,5 %. Medansvarsafgiften fratr(cid:230)kkes ikke det belłb, momsrestitutionen beregnes af. I (cid:229)rene 1990-1995 foretog den gr(cid:230)ske stat foretog egenm(cid:230)gtigt, hvilket den ogs(cid:229) har indrłmmet, en fejlagtig momsrestitution til bomuldsproducenterne. Bomuldsproducenterne modtog for de p(cid:229)g(cid:230)ldende (cid:229)r ikke momsre- stitution for medansvarsafgiften, hvilket indebar et direkte indkomsttab. Den gr(cid:230)ske regering n(cid:230)gter at udbetale momsrestitution for medansvarsafgiften for (cid:229)rene 1990-1995 med bl. a. den begrundelse, at der allerede er givet meddelelse til F(cid:230)llesskabet om momsrestitution til landbrugerne, og at der ikke er mulighed for at tage spłrgsm(cid:229)let op til fornyet behandling, da der ikke forudses en s(cid:229)dan procedure i EU. Da de skader, de gr(cid:230)ske landbrugere har lidt, udelukkende skyldes den gr(cid:230)ske stat, bedes Kommissionen oplyse, om den i samarbejde med den gr(cid:230)ske regering vil undersłge spłrgsm(cid:229)let om momsrestitution til bom- uldsproducenterne for medansvarsafgiften for (cid:229)rene 1990-1995? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (6. maj 1998) I henhold til artikel 25 i R(cid:229)dets sjette direktiv 77/388/E(cid:216)F af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om oms(cid:230)tningsafgifter › det f(cid:230)lles merv(cid:230)rdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (1) › kan medlemsstaterne anvende en s(cid:230)rlig ordning for sm(cid:229) landbrugere. Artikel 25 indeholder en bestemmelse om, at en standardsats for godtgłrelse giver standardsats-landbrugere mulighed for at modregne en standardmomssats i merv(cid:230)rdiafgiftsbelastningen i tidligere led. Medlemsstaterne fasts(cid:230)tter godtgłrelsessatsen p(cid:229) grundlag af makrołkonomiske statistikker. Den fastsatte sats m(cid:229) ikke bruges til at give landbrugere en refusion, der er hłjere end merv(cid:230)rdiafgiftsbelastningen i tidligere led. Medlemsstaterne kan dog neds(cid:230)tte s(cid:229)danne godtgłrel- sessatser til en nulsats. Godtgłrelsen til gr(cid:230)ske standardlandbrugere betales via refusion fra staten. Sm(cid:229) landbrugere kan i henhold til artikel 25 v(cid:230)lge den normale momsordning. P(cid:229) denne baggrund er der ikke nogen anledning til, at Kommissionen sammen med Gr(cid:230)kenland undersłger spłrgsm(cid:229)let om refusion for den p(cid:229)g(cid:230)ldende periode. (1) EFT L 145 af 13. 6. 1977. (98/C 402/046) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0831/98 af Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Murcia kommunes usociale foranstaltninger i forbindelse med gennemfłrelsen af URBAN- initiativet Europa-Kommissionen er i f(cid:230)rd med at godkende URBAN-programmet for Murcia kommune. URBAN vedrłrer fłrst og fremmest byzoner, der er kendetegnet af d(cid:229)rlig livskvalitet, et hłjt niveau af social udelukkelse, mangel


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 901/98 του Bryan CASSIDY προς την Επ τροπή. H γέφυρα στην πόλη Πουλ του Ηνωμένου Βασιλείου

eurovoc_concepts:
France
United Kingdom
carriage of goods
cross-channel connection
harbour installation
tourism
trans-European network
transport network

text: C 402/42 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 22. 12. 98 podosfai·roy thw Galli·aw. Pare·xetai, vsto·so, sto Ajio·timo Me·low h diabebai·vsh o·ti h Epitroph· ua probei· se leptomerh· eje·tash tvn proteino·menvn ryumi·sevn thw UEFA o·son afora· ta eisith·ria, mo·liw ayte·w oristikopoi- huoy·n, me skopo· na diasfali·sei o·ti symbiba·zontai me toyw koinotikoy·w kano·new antagvnismoy·. (98/C 402/051) GRAPTH ERVTHSH E-0901/98 ypobolh· : Bryan Cassidy (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: H ge·fyra sthn po·lh Poyl toy Hnvme·noy Basilei·oy H Epitroph· asfalv· w gnvri·zei th shmasi·a thw uala·ssiaw sy·ndeshw sth Ma·gxh metajy· toy Poyl sto Hnvme·no Basi·leio kai toy Xerboy·rgoy sth Galli·a. Ejyphretei· vw shmantikh· uala·ssia odo·w to·so gia th metafora· emporeyma·tvn o·so kai gia toyristike·w gramme·w poy diasxi·zoyn th Ma·gxh. H grammh· Poyl-Xerboy·rgo ei·nai grammh· eyrvpai¤kh·w spoydaio·thtaw. Entoy·toiw, h pro·sbash sto lima·ni toy Poyl paroysia·zei problh·mata dedome·noy o·ti ta oxh·mata poy kateyuy·nontai prow h· fey·goyn apo· to lima·ni ypoxrev· nontai na pera·soyn apo· mi·a aphrxaivme·nh ge·fyra h opoi·a pre·pei na klei·nei ka·ue to·so gia na pernoy·n apo· ka·tv ska·fh anacyxh·w. Kata· to pareluo·n, orisme·na stele·xh thw Epitroph·w ei·xan katadei·jei o·ti ua symfvnoy·san o·son afora· thn e·gkrish koinotikh·w xrhmatodo·thshw gia thn antikata·stash thw ge·fyraw toy Poyl. Ejakoloyuei· na ei·nai ayth· h a·poch thw Epitroph·w; Poia symboylh· ua e·dine h Epitroph· sto dhmotik(cid:146)symboy·lio thw po·lhw Poyl v· ste na ypoblhuei· me epityxi·a ai·thsh gia koinotikh· xrhmatodo·thsh gia thn antimetv· pish thw dapa·nhw poy synepa·getai h antikata·stash thw anapotelesmatikh·w sh·mera ge·fyraw; Apa· nthsh toy K. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (5 Ioyni·oy 1998) To anafero·meno sxe·dio den empi·ptei se ka·poio pro·gramma gia to opoi·o di·detai eni·sxysh apo· to Eyrvpai¤ko· Tamei·o Perifereiakh·w Ana·ptyjhw kai ta mo·na a·lla kondy·lia thw Eyrvpai¤kh·w Koino·thtaw poy diati·uentai gia sxe·dia metaforikv· n ypodomv· n aforoy·n thn ana·ptyjh tvn Dieyrvpai¤kv· n Metaforikv· n Dikty·vn (TEN-T), o·pvw kauori·zetai stiw kateyuynth·riew gramme·w thw Apo·fashw ariu. 1692/96/EK (1). Me ba·sh ayth·n, periori·zetai sthn pra·jh h xrhmatodo·thsh limaniv· n se mele·tew gia thn ana·ptyjh limenikv· n ypodomv· n ma·llon para· se enisxy·seiw gia thn kataskeyh· ypodomv· n. Dedome·noy o·ti h meletv· menh ge·fyra sto Poole den bri·sketai se a·jonew toy TEN, h antikata·stash· thw den mporei· na ikanopoih·sei a·lla krith·ria eni·sxyshw poy proble·pontai gia to TEN. Synista·tai sto Ajio·timo me·low na provuh·sei kata· proti·mhsh to zh·thma thw beltivme·nhw pro·sbashw sto lima·ni toy Poole me tiw eunike·w arxe·w, afoy· stiw shmerine·w synuh·kew h Koino·thta den e·xei th dynato·thta, apo· nomikh· a·poch, na prosfe·rei thn eni·sxysh· thw. (1) EE L 228, 9. 9. 1996. (98/C 402/052) GRAPTH ERVTHSH E-0903/98 ypobolh· : Nuala Ahern (V) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Ta o·rh Cairngorm sth Skvti·a Mega·lo me·row thw oroseira·w Cairngorm sth Skvti·a e·xei xarakthrisuei· apo· tiw arxe·w toy HB vw Zv· nh Eidikh·w Prostasi·aw (ZEP) sy·mfvna me thn koinotikh· odhgi·a 79/409 (1) peri· thw diathrh·sevw tvn agri·vn pthnv· n. H perioxh· prta·uhke epi·shw vw Eidikh· Zv· nh Diath·rhshw (EZD) sy·mfvna me thn koinotikh· odhgi·a 92/43 (2) peri· thw diathrh·sevw tvn fysikv· n oikoto·pvn kauv· w kai thw a·griaw pani·daw kai xlvri·daw


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 826/98 dell'on. Lis JENSEN alla Commissione. Bilancio che l'Ufficio della Commissione a Copenaghen destina all'informazione

eurovoc_concepts:
Community budget
Denmark
EU publication
European Commission
commitment of expenditure
dissemination of EU information
information centre
public awareness campaign

text: C 310/136 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 9. 10. 98 (98/C 310/183) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0826/98 di Lis Jensen (I-EDN) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Bilancio che l(cid:146)Ufficio della Commissione a Copenaghen destina all(cid:146)informazione Puo‘ la Commissione comunicare gli stanziamenti che l(cid:146)Ufficio della Commissione a Copenaghen ha previsto nel suo bilancio per l(cid:146)informazione nel 1998? Puo‘ altres(cid:14)‘ precisare che parte di questi stanziamenti verra‘ utilizzata prima del 28 maggio 1998? Risposta data dal sig. Oreja a nome della Commissione (2 giugno 1998) All(cid:146)Ufficio di rappresentanza della Commissione in Danimarca sono stati assegnati, per azioni generali d(cid:146)informazione, 1. 248. 000 ecu in stanziamenti d(cid:146)impegno sulla linea di bilancio B3-300 (Azioni generali d(cid:146)informazione e di comunicazione sull(cid:146)Unione europea) e 20. 000 ecu in stanziamenti d(cid:146)impegno sulla linea di bilancio B3-301 (Antenne d(cid:146)informazione). Le azioni generali d(cid:146)informazione della Rappresentanza, quali la pubblicazione di una rivista mensile, di bollettini d(cid:146)informazione e di opuscoli nonche· l(cid:146)organizzazione di conferenze e seminari hanno luogo nell(cid:146)arco dell(cid:146)intero anno e si sono svolte quindi o si svolgeranno sia anteriormente che successivamente alla data del referendum. Sulla linea di bilancio B3-306 (Prince programma informativo del cittadino europeo) › Azioni informative su politiche specifiche) sono stati stanziati 295. 000 ecu in stanziamenti d(cid:146)impegno destinati alle azioni di informazione che la Rappresentanza della Commissione in Danimarca e‘ chiamata a svolgere in merito al Trattato di Amsterdam. Ora come ora, e‘ difficile stabilire in che proporzione tale somma si stata utilizzata prima del il 28 maggio o lo sara‘ dopo tale data. Le suddette attivita‘ rispondono all(cid:146)esigenza della Commissione di informare il vasto pubblico su importanti temi comunitari (ad esempio con una guida che illustri concretamente il Trattato di Amsterdam). (98/C 310/184) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0832/98 di Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Inserimento di Cuba nel gruppo di paesi ACP della Convenzione di Lome· Puo‘ la Commissione confermare che Cuba ha presentato formale domanda di entrare a far parte del gruppo di paesi ACP firmatari della Convenzione di Lome·? E‘ compatibile l(cid:146)aspirazione di Cuba a formar parte del gruppo di paesi ACP firmatari della Convenzione di Lome· con l(cid:146)Unione europea con il fatto che due anni fa la Commissione constato‘ che non era possibile sottoscrivere un accordo di cooperazione bilaterale Cuba-Unione europea? Risposta data dal sig. Mar(cid:14)·n in nome della Commissione (7 aprile 1998) La Commissione e‘ stata informata del fatto che il governo cubano ha effettivamente chiesto formalmente l(cid:146)adesione al gruppo ai paesi dell(cid:146)Africa, dei Caraibi e del Pacifico (ACP) firmatari della Convenzione di Lome·. Tuttavia, spetta anzitutto al gruppo ACP pronunciarsi su tale richiesta. In seguito, i partner della Convenzione di Lome· (gruppo ACP e Comunita‘) esamineranno eventualmente insieme la richiesta in conformita‘ con gli obiettivi e i principi della convenzione nonche· con le procedure in vigore in materia


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 911/98 του Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA προς την Επ τροπή. Εισαγωγή μυδιών κατεψυγμένων και σε κονσέρβα προελεύσεως τρίτων χωρών

eurovoc_concepts:
EU statistics
frozen product
import
mollusc
originating product
preserved product
third country
trade volume

text: 21. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 323/95 (98/C 323/135) GRAPTH ERVTHSH E-0908/98 ypobolh· : Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Eisagvgh· file·tvn to·nnoy proeley·sevw tri·tvn xvrv· n Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei poi·ow ei·nai o o·gkow tvn eisagvgv· n file·tvn to·nnoy proerxome·nvn apo· tri·tew xv· rew, anafe·rontaw analytika· ana· xv· ra proe·leyshw thn poso·thta poy eise·rxetai sto e·dafow thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; (98/C 323/136) GRAPTH ERVTHSH E-0909/98 ypobolh· : Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Eisagvgh· konserbv· n sarde·law proeley·sevw tri·tvn xvrv· n Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei poi·ow ei·nai o o·gkow tvn eisagvgv· n konserbv· n sarde·law proerxome·nvn apo· tri·tew xv· rew, anafe·rontaw analytika· ana· xv· ra proe·leyshw thn poso·thta poy eise·rxetai sto e·dafow thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; (98/C 323/137) GRAPTH ERVTHSH E-0910/98 ypobolh· : Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Eisagvgh· hmi-konserbv· n antzoy·giaw se a· rmh kai se la·di proeley·sevw tri·tvn xvrv· n Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei poi·ow ei·nai o o·gkow tvn eisagvgv· n hmikonserbv· n antzoy·giaw se a·rmh kai se la·di proerxome·nvn apo· tri·tew xv· rew, anafe·rontaw analytika· ana· xv· ra proe·leyshw thn poso·thta poy eise·rxetai sto e·dafow thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; (98/C 323/138) GRAPTH ERVTHSH E-0911/98 ypobolh· : Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Eisagvgh· mydiv· n katecygme·nvn kai se konse·rba proeley·sevw tri·tvn xvrv· n Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei poi·ow ei·nai o o·gkow tvn eisagvgv· n mydiv· n katecygme·nvn kai se konse·rba proerxome·nvn apo· tri·tew xv· rew, anafe·rontaw analytika· ana· xv· ra proe·leyshw thn poso·thta poy eise·rxetai sto e·dafow thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; (98/C 323/139) GRAPTH ERVTHSH E-0912/98 ypobolh· : Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Eisagvgh· katecygme·noy to·nnoy kai palami·daw proeley·sevw tri·tvn xvrv· n Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei poi·ow ei·nai o o·gkow tvn eisagvgv· n katecygme·noy to·nnoy kai palami·daw proerxome·nvn apo· tri·tew xv· rew, anafe·rontaw analytika· ana· xv· ra proe·leyshw thn poso·thta poy eise·rxetai sto e·dafow thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; (98/C 323/140) GRAPTH ERVTHSH E-0913/98 ypobolh· : Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Eisagvge·w konserbv· n sarde·law ba·sei symfvniv· n me tri·tew xv· rew Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei poi·ew desmey·seiw e·xoyn analhfuei· ba·sei tvn symfvniv· n thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw me tri·tew xv· rew gia tiw eisagvge·w konserbv· n sarde·law, anafe·rontaw analytika· ana· xv· ra proe·leyshw tiw anti·stoixew poso·thtew;


title: QUESTION ECRITE no 905/98 de Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM à la Commission. Carences liées au marquage d'origine de la viande de boeuf

eurovoc_concepts:
Finland
beef
consumer information
consumer protection
health control
labelling
meat product
product quality

text: C 354/38 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 19. 11. 98 (98/C 354/71) QUESTION E· CRITE E-0905/98 pose·e par Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Carences lie·es au marquage d(cid:146)origine de la viande de b(cid:156)uf Le syste‘me de marquage d(cid:146)origine de la viande de b(cid:156)uf, fonde· sur un re‘glement de l(cid:146)Union europe·enne, sera applique· dans les E· tats membres a‘ partir du mois d(cid:146)avril. Ne·anmoins, il appara(cid:14)(cid:136)t que ce syste‘me de marquage d(cid:146)origine pre·sente des imperfections. En effet, l(cid:146)obligation du marquage ne concerne notamment ni la viande marine·e ni la viande e·pice·e. En Finlande, environ 15 a‘ 20 % de la viande de b(cid:156)uf pour ragou(cid:136)t est vendue en marinade. Ainsi, ce syste‘me de marquage d(cid:146)origine permet au consommateur d(cid:146)avoir seulement la garantie de l(cid:146)origine de la viande fra(cid:14)(cid:136)che. La Commission peut-elle indiquer de quelle manie‘re elle garantira a‘ l(cid:146)avenir une qualite· e·leve·e pour les produits de viande de b(cid:156)uf non couverts par ce syste‘me? Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (5 mai 1998) Le champ d(cid:146)application du re‘glement (CE) no 820/97 du Conseil e·tablissant un syste‘me d(cid:146)identification et d(cid:146)enregistrement des bovins et relatif a‘ l(cid:146)e·tiquetage de la viande bovine et des produits a‘ base de viande bovine (1) couvre les viandes bovines fra(cid:14)(cid:136)ches et congele·es, les onglets et hampes relevant des codes NC (nomenclature combine·e) 0201, 0202, 0206 10 95 et 0206 29 91. La note comple·mentaire 6 (a) du chapitre 2 de la nomenclature combine·e exclut les viandes non cuites et assaisonne·es du chapitre 2. Sont conside·re·es comme «viandes assaisonne·es» les viandes non cuites dont l(cid:146)assaisonnement est re·alise· en profondeur ou sur la totalite· de la surface du produit et est perceptible a‘ l(cid:146)(cid:156)il nu ou nettement perceptible au gou(cid:136)t. Par conse·quent, les viandes assaisonne·es ne sont pas prises en compte par ce re‘glement. Un ope·rateur a toujours la possibilite· d(cid:146)e·tiqueter les viandes assaisonne·es mais cela n(cid:146)est pas conforme au re‘glement (CE) no 820/97. L(cid:146)article 19, paragraphe 6 du re‘glement stipule que, d(cid:146)ici au 1er janvier 2000, le Conseil de·cide d(cid:146)une possible extension du champ d(cid:146)application du re‘glement. (1) JO L 117 du 7. 5. 1997. (98/C 354/72) QUESTION E· CRITE E-0906/98 pose·e par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Pe(cid:136)che a‘ l(cid:146)espadon pratique·e dans l(cid:146)Oce·an atlantique par des bateaux battant pavillon de complaisance Face a‘ l(cid:146)ampleur alarmante que prennent les activite·s irre·gulie‘res et non contro(cid:136)le·es de flottes battant pavillon de complaisance ou de flottes de pays tiers qui ne disposent pas de quotas au titre de la Convention de l(cid:146)ICCAT re·gissant la capture de l(cid:146)espadon, en particulier au sud du 5e degre· de latitude nord, il est impe·ratif que la Commission europe·enne intervienne afin de mettre un frein a‘ la de·te·rioration irre·versible des stocks de poissons et aux distorsions flagrantes que produit l(cid:146)activite· de ces flottes sur les marche·s communautaires ou‘ sont commercialise·es leurs captures. Il y a la‘ en effet un phe·nome‘ne pre·occupant de concurrence de·loyale au de·triment de la flotte communautaire qui ope‘re dans cette zone en respectant scrupuleusement les mesures et recommandations de l(cid:146)ICCAT. La Commission est-elle consciente de la gravite· de la situation de·nonce·e ici? La Commission peut-elle indiquer les mesures qu(cid:146)elle a l(cid:146)intention d(cid:146)adopter en vue de pallier les conse·quences de·sastreuses de·coulant de cette situation? La Commission serait-t-elle dispose·e a‘ proposer que soient adopte·es, au sein de l(cid:146)ICCAT, des mesures et sanctions commerciales qui seraient impose·es aux pays tiers et aux flottes battant pavillon de complaisance pe(cid:136)chant l(cid:146)espadon dans cette zone sans aucun contro(cid:136)le?


title: Komisjoni teatis liikmesriikidele regionaal- ja konkurentsipoliitika vaheliste seoste kohta Koondumise ja kokkusobivuse tugevdamine (98/C 90/03)

eurovoc_concepts:
Structural Funds
competition policy
eligibility criteria
eligible region
regional aid
regional policy

text: 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 249 31998Y0326(01) C 90/3 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 26. 3. 1998 Komisjoni teatis liikmesriikidele regionaal- ja konkurentsipoliitika vaheliste seoste kohta KOONDUMISE JA KOKKUSOBIVUSE TUGEVDAMINE (98/C 90/03) 1996. aastal esitas komisjon esimese aruande ühenduse majan- dusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta. Kõnealuses aruandes märgitakse, et vahendite suunamine probleemsetesse valdkonda- desse ehk nn koondumine on võtmeküsimus, millega on võima- lik mõjutada ühtekuuluvuspoliitikat (6. peatükk, 2. jagu), ja jõu- “koondades vahendeid kõige takse eelkõige järeldusele, et ebasoodsamatesse piirkondadesse, peavad liikmesriigid ja komis- jon koos käsitlema vastuolusid siseriikliku regionaalpoliitika alu- sel toetust saavate piirkondade ja Euroopa Liidu regionaalpoliitika alusel toetust saavate piirkondade vahel. Õigus saada ühenduse piirkondlikku abi peaks tulevikus muutuma üheks abi andmise kriteeriumiks liikmesriikide regionaalpoliitika alusel” (7. peatükk). Komisjon rõhutas uuesti 1997. aasta juulis vastuvõetud Agenda 2000s, et on vaja suurendada struktuuriabi geograafilist koondu- mist, et muuta see nähtavamaks ja tõhusamaks ning viia see roh- kem kooskõlla Euroopa Liidu konkurentsipoliitikaga. (1) Komis- jon teatas samas dokumendis, et piirkondlikku abi saavate piirkondade geograafiline ulatus väheneb. Lõpuks võib öelda, et komisjon on märkinud ühtset turgu käsit- levas tegevuskavas, et töötatakse välja uus regionaalse riigiabi juhend, mille eesmärk on vähendada erinevusi abi koondamise kaudu. 1. Probleemi asetus Koondumine Hoolimata alates ühenduse regionaalpoliitika toimimise algusest tehtud edusammudest on Euroopa Liidus veel olulisi struktuuri- erinevusi ja üks kõnealuse poliitika põhieesmärke on suurendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, nagu on ette nähtud EÜ asutamislepingu artikliga 130a. Euroopa Liit peab olema suu- teline jätkama tootmistegevuse loomise ja arendamise toetamist (1) Selle tulemusel tekivad vähem hajutatud piirkonnad, mis ühtivad või- malikult suurel määral asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punkti c alusel liikmesriikidelt abi saavate piirkondadega. piirkondades, mille areng on maha jäänud ning kus on käimas majanduslikud ja sotsiaalsed ümberkujundused. Varasemad koge- mused näitavad, et tõhusa regionaalarengu tagamiseks ei tohiks sellist abi jaotada liiga suurtele või killustatud piirkondadele. On vaja suurendada ühenduse kaasrahastamise koondumist, et saa- vutada piisavalt suur mõjuvõim, ning muu hulgas hõlmab see Euroopa Liidu kõige enam mõjutatud piirkondade kindlakstege- mist. Koondumine on sama oluline eesmärk seoses ühenduse konku- rentsipoliitikaga, mis on sätestatud asutamislepingu artiklites 92, 93 ja 94, kuna selle abil on võimalik piirata geograafilistes piir- kondades piirkondliku riigiabi kavadega tekitatud moonutusi, keskendudes samal ajal arengus mahajäänud piirkondadele. Kokkusobivus Euroopa Liidus on otsuste tegemine süsteem, mis hõlmab mit- meid erinevates institutsioonilistes vastutusvaldkondades osale- jaid. See kehtib eelkõige regionaalpoliitika kohta. Näiteks vastu- tab komisjon ainuisikuliselt selle kontrollimise eest, et riigiabi kavad (samuti kõik asjakohased abisaamise tingimustele vastavate piirkondade loetelud), millest liikmesriigid teatavad asutamisle- pingu artikli 93 lõike 3 alusel, oleksid kooskõlas asutamislepingu eesmärkidega, samal ajal kui vähem jõukate piirkondade majan- duse aitamise kontrollimine on eelkõige piirkondlike ja siseriiklike asutuste ülesanne ning Euroopa Liit osaleb selles subsidiaarselt struktuuriabi kaudu. Struktuurifondide toetust kasutatakse muu hulgas siseriiklikul ja/või piirkondlikul tasandil kavandatavasse ja rakendatavasse tootmistegevusse investeerimise abistamist käsit- levate kaasrahastamise kavade jaoks. Struktuurifondide abi moo- dustab ainult väikese osa liikmesriikides kokku kulutatavast piir- kondlikust abist. Sellest järeldub, et Euroopa Regionaalarengu Fond peaks andma kõnesolevat abi ainult piirkondadele, kus liik- mesriigid ise annavad piirkondlikku abi, kuigi see ei takista neil soovi korral abistamast ka muid piirkondi. Kuid Euroopa Liidu rii- giabi poliitika alusel tuleks piirkondliku riigiabi kavadele anda eel- luba, nii et riiklikud abikavad hõlmaksid ka struktuurifondidest abi saamiseks kõlblikke piirkondi. Kuid et on mitmeid erinevaid osalejaid, kellel on erinevad volitused, eesmärgid ja ajakavad, on kõnealuse kahe poliitika kooskõlastamine osutunud raskeks. 250 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd Kõnesolevat olukorda on kritiseerinud asjaomased osalejad, näi- teks piirkondlikud ja kohalikud asutused, samuti Euroopa Parla- ment. seoses sellega kiidab ta asjaomase liikmesriigi ettepanekul heaks liikmesriigis abikõlblike piirkondade loetelud. Näiteks piirkondades, millel on praegu õigus saada abi struktuu- rifondidest, kuid mis artikli 92 lõike 3 punktides a ja c kindlaks- määratud erandite kohaselt ei kuulu piirkondliku riigiabi kavade rakendusalasse, on siiski võimalik kaasrahastada keskkonna ja uurimistegevusega tegelevate väikeettevõtete ja projektide abista- mise kavasid odavamalt, kui on lubatud artikli 92 lõike 3 punk- tide a ja c alusel abikõlblikeks tunnistatud piirkondades. Kõnes- olevates piirkondades ei suuda struktuurifondid ligi meelitada suurte äriühingute investeeringuid, kuigi see oleks regionaala- rengu seisukohalt väga vajalik, arvestades kaasnevaid edasiviivaid mõjusid ja juurdepääsu maailmaturgudele. Sellisel vastuolul ei tohiks lasta jätkuda poliitilistel ja majanduslikel põhjustel. Komisjon püüdis suurendada kokkusobivust, vaadates 1993. aas- tal läbi struktuurifondide määrused. Hiljem, kui komisjon ja liik- mesriigid leppisid kokku eelkõige eesmärgi 2, kuid ka eesmärgi 5b alusel abikõlblike piirkondade loetelude suhtes, julgustas komis- jon neid korduvalt tegema ettepanekuid riigiabi kõlblike piirkon- dade loetelule vastavate piirkondade kohta. Praegu on vaja keh- testada põhimõtted ja leida viis, kuidas saavutada otsustavat edu kõnealuses valdkonnas enne järgmist struktuurifondide prog- rammi (aastatel 2000–2006). Sisuliselt tagaks soovitud kokkusobivus selle, et kõigi liikmesrii- kide need piirkonnad, millel on õigus saada abi struktuurifondi- dest, kuuluksid ka piirkondliku riigiabi kava rakendusalasse. Praegu jaguneb struktuurifondidest saadav abi nelja piirkondliku eesmärgi, s. o eesmärkide 1, 2, 5b ja 6 vahel. Eesmärgi 1 piirkonnad on seni määranud nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku alusel. Teoreetiliselt on need NUTS II piir- konnad, kus SKT ühe elaniku kohta (arvutatuna ostujõu standar- dina) on väiksem kui 75 % ühenduse keskmisest tasemest. Kuid nagu ühtekuuluvusaruande 6. peatüki 2. jaotises märgitud, “oli 1993. aastal saavutatud poliitilise kompromissi tulemuseks see, et eesmärgi 1 alla liideti [piirkonnad, kus elab] 7,4 miljonit inimest ehk 8 % kogu abikõlblikust rahvastikust, kes elavad piirkondades, mille SKT ühe elaniku kohta on suurem kui 75 % ühenduse kesk- misest tasemest”. Eesmärgi 6 piirkonnad, st piirkonnad, kus rahvastikutihedus on väiksem kui kaheksa inimest km2 kohta, määrati kindlaks Aust- ria, Soome ja Rootsi 1995. aasta ühinemisaktiga. Eesmärkide 2 ja 5b piirkonnad on komisjon tihedas koostöös liik- mesriikidega määranud kindlaks nõukogu kehtestatud eeskirjade alusel, tuginedes ühenduse sotsiaal-majanduslikele ja siseriiklikele kriteeriumidele. Liikmesriigid saadavad oma ettepanekud komis- jonile ning seejärel peavad liikmesriigid ja komisjon sellekohaseid läbirääkimisi. Nagu juba mainitud, on arvukalt erinevaid osalejaid, kellel kõigil on oma vastutusvaldkond, ja erinevad rakendusaja- kavad seganud jõupingutusi, et vähendada edasisi vastuolusid vii- mase programmi jooksul, kuigi see oleks olnud sobivaim võima- lus. 2. Hetkeolukorra ülevaade 2. 2. Statistilised andmed 2. 1. Kokkusobivus kui komisjoni, nõukogu ja liikmesriikide ühine vas- tutusala Esimest korda määrati ühenduse poliitika arengus konkurentsipo- liitika alusel abikõlblikuks tunnistatud piirkonnad meetodi abil, mille komisjon avaldas 1988. aastal (EÜT C 212, 12. 8. 1988), kuigi komisjon oli juba 1997. aastal välja selgitanud piirkondliku abi kooskõlastamise põhiprintsiibid ja neid laiendanud. Komisjoni ainuisikuliseks vastutuseks on riigiabikavade läbivaatamine ja Ajavahemikul 1994. aastast kuni 1999. aastani elab kokku 50,6 % Euroopa Liidu (EL 15) rahvastikust ühenduse struktuuriabi kõlbli- kes piirkondades, samal ajal kui 46,7 % elab piirkondades, mille suhtes tehakse erand artikli 92 lõike 3 punktide a ja c alusel. Nagu kõnealustest näitajatest selgub, ei ole mõnedel struktuurifondidest abi saavatel piirkondadel õigust saada riigiabi piirkondlikel ees- märkidel. Järgmisest kahest tabelist ilmneb kahe abikõlblike piir- kondade loetelu kattuvus. Siiski tuleb rõhutada asjaolu, et allpool toodud arvud on ainult ligikaudsed, sest need hõlmavad ühendust tervikuna ja programmi kehtivusaja jooksul toimuvad sellega hõl- matud piirkondades mõnesugused muutused. 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 251 STRUKTUURIFONDIDEST JA RIIGIABI KAVADE ALUSEL ABI SAAMISE TINGIMUSTELE VASTAVATE PIIRKONDADE KOKKUSOBIVUS 1 Tabel (protsent ühenduse rahvastikust) Struktuurifondidest abi saami- seks kõlblikud piirkonnad Struktuurifondidest abi saami- seks mittekõlblikud piirkonnad Piirkonnad, kus on lubatud piirkond- lik riigiabi (artikli 92 lõige 3) Piirkonnad, kus piirkondlik riigiabi ei ole lubatud Kokku 44,0 6,6 50,6 2,7 46,7 49,4 Kokku 46,7 53,3 100 Kõnesolevatest arvudest selgub, et 6,6 % ühenduse rahvastikust elab piirkondades, mis on struktuurifondidest abi saamiseks kõlblikud, samal ajal kui konkurentsipoliitikaga on välistatud piirkondliku abi andmine. Seevastu 2,7 % ühenduse rahvastikust elab piirkondliku riigiabi kavadega hõlmatud piirkondades, mis ei ole struktuurifondidest abi saamiseks kõlblikud. Sellega ei kaasne erilisi probleeme. Vastupidi, see aitab parandada piirkondliku abi kavasid käsitleva poliitika ja struktuurifondidest antava ühenduse abi kokkusobivust, kuna see tähendab seda, et liikmesriikidel on ühenduse regionaalpoliitika kohaldamisel mänguruumi, et saavutada lisaks ühiselt abikõlblikena määratletud piirkondadele iseloomulikele eesmärkidele ka liikmesriikide endi olukorda iseloomustavaid regionaalpoliitilisi eesmärke. 2 Tabel Protsent riigi rahvastikust, kes elab struktuurifondidest abi saamiseks kõlblikes, kuid piirkondliku riigiabi kavadega hõlmamata piirkondades B 0 D 5,3 DK 0 E 8,9 EL 0 F IRL I L NL A 9,6 0 7,5 6,4 10,4 5,9 P 0 S FIN UK 8,7 12,6 9,0 EU 6,6 Täielik kokkusobivus on juba viies riigis: Belgias, Taanis ja kolmes liikmesriigis, mille kogu territoorium on liigitatud eesmärgi 1 alla. Seevastu kõigis teistes liikmesriikides esinevad suured lahknevused. 3. Kooskõlastatud lähenemisviisi käsitlev ettepanek Komisjon, nõukogu, parlament ja liikmesriigid jagavad kõik vas- tutust suurema kokkusobivuse saavutamisel: 3. 1. Vastutusalade täpsem määratlemine Kõnealuse kahe abikõlblike piirkondade loetelu vahelise kokku- sobivuse saavutamise eelduseks on üldine ülevaade mitmetest eri- nevatest asjassepuutuvatest vahenditest, nii et nendega oleks või- malik ühisele eesmärgile lähemale jõuda seda võimaldava ajakava alusel. — komisjon, kes vastutab ainuisikuliselt riigiabi eest ning jagab liikmesriikide ja nõukoguga vastutust struktuuripoliitika eest, on rõhutanud vajadust kokkusobivuse ja suurema geograafi- lise koondumise järele. Sellest lähtudes on komisjon 16. det- sembri 1997. aasta juhendis riigiabi kohta muutnud piirkond- liku abi kavade eeskirju ja teeb nõukogule ettepaneku 252 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd kohandada struktuurifonde käsitlevaid õigusnorme. Komisjo- nil on iseenesest hea seisund kooskõlastatud üldlähenemisviisi tagamiseks, Euroopa Liidus. Selline seos peab kajastuma kõigis 15 liikmesrii- gis eelkõige selleks, et eesmärgi 2 alla kuuluvad abikõlblikuna määratletud piirkonnad asuksid artikli 92 lõike 3 punkti c alusel abikõlblikuna määratletud piirkondade territooriumil. — nõukogu ja parlament peavad uute struktuurifonde käsitlevate määruste vastuvõtmisel arvestama kokkusobivuse ja koondu- mise vajadust, — regionaalpoliitika eest vastutavad siseriiklikud asutused pea- vad võtma kohustuseks kokkusobivuse ja koondumisega seo- tud edusammud ning osalema oma pädevusvaldkondadega seotud küsimustes. On oluline, et nii piirkondliku riigiabi kavade kui ka struktuuri- fondide jaoks abikõlblike piirkondade loetelud kinnitatakse õigel ajal, et need saaksid jõustuda 1. jaanuaril 2000. Riiklike kavade korral lasub vastutus komisjonil eelkõige tema erivolituste tõttu, muul juhul aga komisjonil, nõukogul, parlamendil ja liikmesriiki- del. 3. 2. Kavandatav meetod ja ajakava Komisjon selgitas Agenda 2000s, et Euroopa Liidu rahvastiku osa, kellel on õigus saada struktuuriabi tulevaste eesmärkide 1 ja 2 kohaselt, tuleks vähendada praeguselt 51 %lt 35–40 %ni ning et üldnäitaja peab olema väiksem kui artikli 92 lõike 3 punktide a ja c (koos) alusel abikõlblikuks tunnistatud piirkondade rahvastik. Komisjon märkis ka seda, et piirkondliku riigiabi kavade hõlma- tavust tuleb vähendada. Lähtudes kõnealustest kaalutlustest, on komisjon 16. det- sembri 1997. aasta otsuses riigiabi ülemmäärade kohta kehtesta- nud artikli 92 lõike 3 punktide a ja c kohaselt hõlmatava rahvas- tiku üldnäitajaks 42,7 % programmi kehtivusaja jooksul aastatel 2000–2006, st 4 % suurust vähenemist, võrreldes praeguse 46,7 % suuruse hõlmatavusega. Komisjon on kehtestanud liik- mesriikide suhtes meetmed, mis on asutamislepingu artikli 93 lõike 1 alusel vajalikud selleks, et rakendada uus piirkondliku abi kord uute, äsja vastuvõetud piirkondliku riigiabi eeskirjadega sätestatud kuupäevaks. Kõnesolev 42,7 % suurune näitaja on suu- rem kui Agenda 2000s tulevaste eesmärkide 1 ja 2 alla kuuluva abikõlbliku rahvastiku suhtes kehtestatud 35–40 % suurune näi- taja ning muudab Euroopa Liidus üldise kokkusobivuse saavuta- mise võimalikuks. Seega on kõnealused kaks abikõlblike piirkon- dade määratlemise süsteemi nagu kaks kontsentrilist ringi kogu Nagu Agenda 2000s rõhutatud, tähendab äärepoolseimate piir- kondade eriolukord seda, et need võivad erijuhuna sisalduda ees- märgis 1. Samamoodi käsitletakse erijuhuna kõige põhjapoolse- maid piirkondi, mille rahvastikutihedus on väga väike ja mis praegu on abikõlblikud eesmärgi 6 alusel, kuid mida eesmärgi 1 alla ei saa liigitada. Arengus mahajäänud piirkonnad (st eesmärgi 1 alusel abikõlblikud) tuleks määratleda abikõlblikuna, kohalda- des rangelt ühe elaniku kohta 75 % suuruse SKT kriteeriumi, et need langeksid kokku piirkondadega, mille suhtes tehakse erand artikli 92 lõike 3 alusel, vastasel korral seatakse kahtluse alla kõik kokkusobivuse saavutamiseks tehtavad jõupingutused ja struk- tuurifondide kaudu üritatav koondumine. Eesmärgi 1 piirkondade loetelu peab valmima 1999. aasta algul 1998. aasta viimase kvar- tali algul kättesaadavate viimaste andmete põhjal. Uue eesmärgi 2 osas tuleb saavutada kokkusobivus artikli 92 lõike 3 punktiga c ja see peab hõlmama piirkondi, mida käsitle- takse samaväärselt eesmärgi 1 piirkondadega või piirkondadega, mida koheldakse erikorra alusel, kuid mille suhtes ei tehta artikli 92 lõike 3 kohast erandit. Komisjon on kehtestanud abi ülemmäärasid käsitlevas otsuses iga riigi puhul hõlmatavate piir- kondade määra, mis kokkuliidetuna (st artikli 92 lõike 3 punktid a ja c kokku) moodustavad 42,7 %. Need arvud peavad tagama, et kõikide riikide eesmärgi 2 piirkonnad asuvad artikli 92 lõike 3 punkti c kohaselt loetletud piirkondade territooriumil. Kui ei järgita komisjoni soovitust pidada arengus mahajäänud piirkondade (s. o eesmärk 1) valimisel rangelt kinni 75 % kritee- riumist, on vältimatuks tulemuseks kokkusobivuse puudumine mitte ainult artikli 92 lõike 3 ja eesmärgi 1 vahel, vaid ka artikli 92 lõike 3 punkti c ja eesmärgi 2 vahel, arvestades 42,7 % suurust üldise hõlmatavuse maksimummäära ja erinevaid siseriiklikke määrasid. Komisjon ei ole nõus käsitlema piirkonda eesmärgi 2 alla kuulu- vana, kui asjaomane liikmesriik ei kohustu lisama seda abistata- vate piirkondade loetellu, millest teatatakse komisjonile vastavalt artikli 92 lõike 3 punktile c. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon siiski lisada alla. muud piirkonnad eesmärgi erandina uue 2 08/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 253 Sel juhul piirdutakse maksimaalselt 2 %ga liikmesriigi rahvasti- kust, mida eesmärk 1 ei hõlma, kusjuures järgitakse geograafilise koondumise üldeesmärki (st et eesmärgid 1 ja 2 kokku peaksid hõlmama 35–40 % kogu Euroopa Liidu (EL 15) rahvastikust). asjaga on seotud palju erinevaid osalejaid, kuid komisjon on loo- nud sellekohased põhialused. Komisjon soovib käesoleva teatisega kutsuda riikide valitsusi üles andma üksikult ja ühiselt oma panus nõukogu pädevate asutuste töösse. Praegu on olukord selline, et Agenda 2000s on tehtud ettepanek koostada eesmärgi 2 piirkondade loetelu ühenduse tasandil kok- kulepitud kriteeriumide alusel koostöös liikmesriikidega, võttes arvesse nende piirkondlikke prioriteete. Tegelik valimismeetod määratletakse uutes struktuurifondide määrustes. Et mõlemad abikõlblike piirkondade loetelud saaksid jõustuda 1. jaanua- ril 2000, palub komisjon liikmesriikidel teha ettepanekud struk- tuurifondidest abistatavate piirkondade kohta kohe pärast struk- tuurifondide määruste hiljemalt 31. märtsiks 1999. Komisjon kutsub nõukogu ja liikmesriike üles võtma kõiki vajalikke meetmeid tagamaks, et kõnealused otsused oleks võimalik õigeaegselt vastu võtta. Seoses piirkondliku riigi- abi kavadega hõlmatud piirkondadega on komisjon teinud hiljuti liikmesriikidele ettepaneku teatada sellekohased andmed võima- likult kiiresti ja samuti hiljemalt 31. märtsiks 1999. Komisjon teeb otsuse piirkondlikku abi saavate piirkondade loetelude kohta kooskõlas asjakohaste menetlustega ja tähtaegadega, seekord hil- jemalt 31. detsembriks 1999. vastuvõtmist, kuid Komisjon teeb ettepaneku võtta järgmised meetmed. a) Nõukogu peaks uutes struktuurifondide määrustes määrat- lema arengus mahajäänud piirkonnad, kohaldades rangelt ühe elaniku kohta 75 % suurust SKT ülemmäära, nii et need olek- sid samad piirkonnad, mille suhtes tehakse erand artikli 92 lõike 3 punkti a alusel, ning vältima sellest tulenevaid vastu- olusid eesmärgi 2 loetelu ja artikli 92 lõike 3 punkti c kohase abikõlblike piirkondade loetelu vahel. Komisjon ei suuda praegu ütelda, kui suurt osa iga liikmesriigi rahvastikust hõlmavad eesmärgi 2 kohaselt abikõlblikud piirkon- nad, sest nende kindlaksmääramise meetodit ei saa kohaldada enne, kui uued struktuurifondide määrused on vastu võetud. Ees- märgiks on kasutada viimaseid sel ajal kättesaadavaid sotsiaalma- janduslikke andmeid. b) Silmas pidades piirkondliku riigiabi kavu käsitlevat juhendit, mille komisjon võttis vastu 16. detsembril 1997, kutsub ta liikmesriike üles teatama artikli 92 lõike 3 alusel kõikidest ees- märgi 1 piirkondadena käsitatavatest piirkondadest või piir- kondadest, mille suhtes liikmesriigid kohaldavad erirežiimi. 3. 3. Üleminekumeetmed Mõlema piirkondade abikõlblikuna määratlemise protsessi jook- sul tehtud koondumisalaste jõupingutuste tulemusena kaotavad paljud piirkonnad üle kogu Euroopa Liidu alates 2000. aastast oma praeguse staatuse. Selline staatuse äravõtmine toimub erine- valt sõltuvalt sellest, kumma poliitikaga see on seotud. Nagu Agenda 2000s rõhutatud, tagatakse kokkusobivus sellegipoolest asjaoluga, et “meetmed, mida kohaldatakse struktuurifondidest üleminekutoetust (staatuse äravõtmise tõttu) saavate piirkondade suhtes, peavad olema kooskõlas riigiabi käsitlevate konkurent- sieeskirjadega”. 4. Järeldused Selleks et tagada kahe abikõlblike piirkondade loetelu kokkusobi- vus alates 2000. aastast, on veel vaja läbida mitmeid eri etappe ja c) Komisjon teatab, et seoses tulevaste struktuurifondide määrus- tega ei käsitleta piirkonda abikõlblikuna uue eesmärgi 2 alu- sel, kui asjaomane liikmesriik ei kohustu lisama seda abistata- vate piirkondade loetellu, millest teatatakse komisjonile vastavalt artikli 92 lõike 3 punktile c. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon siiski lisada muud piirkonnad erandina uue eesmärgi 2 alla. Sellistel juhtudel piirdutakse maksimaalselt 2 %ga liikmesriigi rahvas- tikust, mida eesmärk 1 ei hõlma, kusjuures järgitakse geograa- filise koondumise üldeesmärki (st et eesmärgid 1 ja 2 kokku peaksid hõlmama 35–40 % kogu Euroopa Liidu (EL 15) rah- vastikust). d) komisjon rõhutab, et piirkondliku riigiabi kavu käsitlevas juhendis nimetatakse põhilise valimiskriteeriumina struktuu- rifondidest saadava abi kõlblikkust, tingimusel et järgitakse kehtestatavat ülemmäära ja et fondidest saadava abi kõlblikke piirkondi ei määratleta pärast piirkondlikku riigiabi saavate piirkondade loetelu kindlaksmääramist, e) Komisjon tagab, et kahe abikõlbliku piirkonna määratlemist vastavate alustatakse viiakse lõpule see ja 254 ET Euroopa Liidu Teataja 08/1. kd menetluste kohaselt õigel ajal, tagamaks et mõlemad abikõlb- like piirkondade loetelud saaksid jõustuda 1. jaanuaril 2000. aastatel 2000–2006 hõlmama maksimaalselt 42,7 % kogu ühenduse rahvastikust. Struktuurifondide osas algab selline määratlemine kohe pärast uute määruste vastuvõtmist, mis omakorda peab toimuma liikmesriikide jaoks õigel ajal, et nad saaksid edastada komis- jonile ettepanekud abikõlblikena määratletud piirkondade kohta hiljemalt 31. märtsiks 1999. Liikmesriigid peavad esi- tama komisjonile oma ettepanekud piirkondliku riigiabi ja hiljemalt 31. märt- kavade kohta võimalikult kiiresti siks 1999. f) Komisjon märgib, et Euroopa Liidu (EL 15) need piirkonnad, mis valitakse artikli 92 lõike 3 punktide a ja c alusel, peavad g) Komisjon saadab käesoleva teatise liikmesriikidele ja avaldab selle Euroopa Ühenduste Teatajas. Brüssel, 17. märts 1998 Komisjoni nimel komisjoni liige Monika WULF-MATHIES


title: WRITTEN QUESTION No. 912/98 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA to the Commission. Imports of frozen tuna and bonito from third countries

eurovoc_concepts:
EU statistics
frozen product
import
originating product
sea fish
third country
trade volume

text: 21. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 323/95 (98/C 323/135) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0908/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Tonnikalan selka¤fileiden tuonti kolmansista maista Voiko komissio kertoa, kuinka paljon kolmansista maista tuodaan tonnikalan selka¤fileita¤ Euroopan unioniin, ja eritella¤ tuontima¤a¤ra¤t alkupera¤maittain? (98/C 323/136) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0909/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Sardiinisa¤ilykkeiden tuonti kolmansista maista Voiko komissio kertoa, kuinka paljon kolmansista maista tuodaan sardiinisa¤ilykkeita¤ Euroopan unioniin, ja eritella¤ tuontima¤a¤ra¤t alkupera¤maittain? (98/C 323/137) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0910/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Suolaliemessa¤ ja o¤ljyssa¤ sa¤ilo¤tyn sardellipuolisa¤ilykkeen tuonti kolmansista maista Voiko komissio kertoa, kuinka paljon kolmansista maista tuodaan suolattua ja o¤ljyssa¤ sa¤ilo¤ttya¤ sardellia Euroopan unioniin, ja eritella¤ tuontima¤a¤ra¤t alkupera¤maittain? (98/C 323/138) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0911/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Pakaste- ja sa¤ilykesinisimpukoiden tuonti kolmansista maista Voiko komissio kertoa, kuinka paljon kolmansista maista tuodaan pakaste- ja sa¤ilykesinisimpukoita Euroopan unioniin, ja eritella¤ tuontima¤a¤ra¤t alkupera¤maittain? (98/C 323/139) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0912/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Pakastetun tonnikalan ja boniitin tuonti kolmansista maista Voiko komissio kertoa, kuinka paljon kolmansista maista tuodaan pakastettua tonnikalaa ja boniittia Euroopan unioniin, ja eritella¤ tuontima¤a¤ra¤t alkupera¤maittain? (98/C 323/140) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0913/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Sardiinisa¤ilykkeet ja kolmansien maiden kanssa tehdyt sopimukset Voiko komissio selvitta¤a¤ EU:n ja kolmansien maiden va¤lisiin sopimuksiin sisa¤ltyvia¤ sitoumuksia sardiinisa¤ilyk- keiden tuonnista ja eritella¤ sardiinisa¤ilykkeiden tuontima¤a¤ra¤t alkupera¤maittain?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 882/98 dell'on. Bill MILLER alla Commissione. Numero di solleciti

eurovoc_concepts:
European official
Member of the European Parliament
access to EU information
administrative procedure
correspondence
interinstitutional relations
translation
written question

text: C 310/144 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 9. 10. 98 (98/C 310/195) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0882/98 di Bill Miller (PSE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Numero di solleciti Quanti solleciti in media occorre inviare ad un funzionario della Commissione prima che un membro del Parlamento europeo possa ottenere una risposta ad una sua richiesta? (98/C 310/196) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0883/98 di Bill Miller (PSE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Nuovo millennio e nuove tecnologie Con l(cid:146)avanzamento delle nuove tecnologie e con l(cid:146)approssimarsi del terzo millennio vi e‘ una qualche possibilita‘ di ricevere una risposta ad una precedente corrispondenza con la Commissione? (98/C 310/197) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0884/98 di Bill Miller (PSE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Tempo richiesto per rispondere alla corrispondenza Quanto tempo impiega in media un funzionario della Commissione per rispondere alla corrispondeza di un membro del Parlamento europeo? Risposta comune data dal sig. Santer in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-0882/98, E-0883/98 e E-0884/98 (14 aprile 1998) La Commissione si adopera perche· a tutta la corrispondenza venga data risposta il piu‘ presto possibile. I tempi di risposta, tuttavia, dipendono in larga misura dall(cid:146)eventuale necessita‘ di tradurre la risposta resa, ovvero di coordinare i diversi servizi responsabili della sua redazione o ancora dal grado di tecnicita‘ degli argomenti affrontati. Nell(cid:146)intento di garantire una buona collaborazione fra le istituzioni, il termine normale di risposta ad una richiesta proveniente da un membro del Parlamento e‘ stato fissato, tuttavia, a tre settimane. Una volta che la lettera inviata da un membro del Parlamento e‘ stata registrata presso l(cid:146)apposito servizio del Segretariato generale, questo assicura il follow-up delle risposte inviando ai servizi interessati un richiamo in caso di mancata risposta entro il suddetto termine. Il problema dell(cid:146)approssimarsi dell(cid:146)anno Duemila non influisce minimamente sulla procedura sopra descritta. (98/C 310/198) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0885/98 di Bill Miller (PSE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Accesso alla documentazione Riconosce la Commissione la decisione del tribunale di prima istanza del 6 febbraio 1998 (causa T-124/96) relativa alll(cid:146)accesso alla documentazione? In caso affermativo, conviene la Commissione con il punto 6 di tale decisione che stabilisce un codice di condotta? In tal caso, accetta la Commissione quanto stabilito al punto 6 e cioe‘ che al pubblico sia accordato il piu‘ ampio accesso possibile ai documenti detenuti dalla Commissione e dal Consiglio, intendendo in questo caso per documento qualsiasi testo scritto, quale che sia il mezzo, che contenga dati esistenti e sia detenuto dalla Commissione o dal Consiglio?


title: Commission Regulation (EC) No 682/98 of 26 March 1998 fixing the export refunds on products processed from cereals and rice

eurovoc_concepts:
cereal product
cereals
export refund
rice

formats: pdf print

text: L 94/16 EN Official Journal of the European Communities 27. 3. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 682/98 of 26 March 1998 fixing the export refunds on products processed from cereals and rice THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organization of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 923/96 (2), and in particular Article 13 (3) thereof, Having regard to Council Regulation (EC) No 3072/95 of 22 December 1995 on the common organization of the market in rice (3), as amended by Regulation (EC) No 192/98 (4), and in particular Article 13 (3) thereof, Whereas Article 13 of Regulation (EEC) No 1766/92 and Article 13 of Regulation (EC) No 3072/95 provide that the difference between quotations or prices on the world market for the products listed in Article 1 of those Regu- those products within the lations Community may be covered by an export refund; and prices for Whereas Article 13 of Regulation (EC) No 3072/95 provides that when refunds are being fixed account must be taken of the existing situation and the future trend with regard to prices and availabilities of cereals, rice and broken rice on the Community market on the one hand and prices for cereals, rice, broken rice and cereal prod- ucts on the world market on the other; whereas the same Articles provide that it is also important to ensure equilib- rium and the natural development of prices and trade on the markets in cereals and rice and, furthermore, to take into account the proposed the economic aspect of exports, and the need to avoid disturbances on the Community market; Whereas Article 4 of Commission Regulation (EC) No 1518/95 (5), as amended by Regulation (EC) No 2993/ 95 (6), on the import and export system for products processed from cereals and from rice defines the specific criteria to be taken into account when the refund on these products is being calculated; (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 329, 30. 12. 1995, p. 18. (4) OJ L 20, 27. 1. 1998, p. 16. (5) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 55. (6) OJ L 312, 23. 12. 1995, p. 25. Whereas the refund to be granted in respect of certain processed products should be graduated on the basis of the ash, crude fibre, tegument, protein, fat and starch content of the individual product concerned, this content being a particularly good indicator of the quantity of basic product actually incorporated in the processed product; Whereas there is no need at present to fix an export refund for manioc, other tropical roots and tubers or flours obtained therefrom, given the economic aspect of potential exports and in particular the nature and origin of these products; whereas, for certain products processed from cereals, the insignificance of Community participa- tion in world trade makes it unnecessary to fix an export refund at the present time; the world market Whereas the specific requirements of certain markets may make it necessary to vary the refund for certain products according to destina- tion; situation or Whereas the refund must be fixed once a month; whereas it may be altered in the intervening period; Whereas certain processed maize products may undergo a heat treatment following which a refund might be granted that does not correspond to the quality of the product; whereas it should therefore be specified that on these products, containing pregelatinized starch, no export refund is to be granted; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the products listed in Article 1 (1) (d) of Regulation (EEC) No 1766/92 and in Article 1 (1) (c) of Regulation (EC) No 3072/95 and subject to Regula- tion (EC) No 1518/95 are hereby fixed as shown in the Annex to this Regulation. 27. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities L 94/17 This Regulation shall enter into force on 27 March 1998. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 26 March 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission to the Commission Regulation of 26 March 1998 fixing the export refunds on products processed from cereals and rice ANNEX Product code Refund Product code Refund (ECU/tonne) (ECU/tonne) 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 32,21 27,61 27,61 14,01 9,53 29,52 29,52 41,42 32,21 27,61 27,61 33,40 14,48 8,45 9,53 14,01 32,80 26,24 8,45 36,82 29,91 14,01 14,01 18,68 14,94 26,24 27,88 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 34,52 26,46 8,45 8,28 8,28 2,07 5,75 14,74 16,63 16,56 16,56 36,82 36,82 36,82 36,82 33,44 33,44 0,00 40,40 30,93 40,40 30,93 30,93 40,40 30,93 42,33 29,38 30,93 (1) No refund shall be granted on products given a heat treatment resulting in pregelatinization of the starch. (2) Refunds are granted in accordance with Council Regulation (EEC) No 2730/75 (OJ L 281, 1. 11. 1975, p. 20), amended. NB: The product codes and the footnotes are defined in Commission Regulation (EEC) No 3846/87 (OJ L 366, 24. 12. 1987, p. 1), amended


title: QUESTION ECRITE no 904/98 de Kenneth COATES à la Commission. Carburant à tarif préférentiel

eurovoc_concepts:
United Kingdom
miner
motor fuel
reduced price
retired person

text: 19. 11. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 354/37 Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (15 avril 1998) Les discussions relatives aux propositions de la Commission concernant l(cid:146)amendement de l(cid:146)organisation 1. commune du marche· (OCM) de la banane se poursuivent au Conseil et au Parlement. Les propositions de la Commission visent a‘ mettre la le·gislation communautaire en conformite· avec les obligations internationales de la Communaute·, pour le 1er janvier 1999. Il existe dans la Communaute· un marche· unique de la banane, et il n(cid:146)y a pas la moindre diffe·rence de 2. traitement entre les E· tats membres. Une fois importe·es, les bananes sont mises en libre pratique et elles peuvent e(cid:136)tre vendues et consomme·es partout dans la Communaute·, sans restriction. Le contingent tarifaire autonome supple·mentaire de 353 000 tonnes a e·te· envisage· en vue de re·pondre a‘ l(cid:146)accroissement des besoins des consommateurs de l(cid:146)ensemble de la Communaute· qu(cid:146)a entra(cid:14)(cid:136)ne· l(cid:146)adhe·sion de l(cid:146)Autriche, de la Finlande et de la Sue‘de. (98/C 354/70) QUESTION E· CRITE E-0904/98 pose·e par Kenneth Coates (GUE/NGL) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Carburant a‘ tarif pre·fe·rentiel Quels sont, le cas e·che·ant, les de·cisions de la Commission qui imposent une modification des accords sur le carburant a‘ tarif pre·fe·rentiel accorde· aux mineurs britanniques retraite·s et a‘ leurs veuves? Quelle correspon- dance, si correspondance il y a eu, la Commission a-t-elle e·change·e avec les autorite·s britanniques a‘ ce sujet? La Commission sait-elle qu(cid:146)apre‘s les avoir introduites dans un premier temps, le gouvernement britannique a leve· les restrictions a‘ la fourniture de carburant a‘ tarif pre·fe·rentiel aux mineurs retraite·s et a‘ leurs veuves en ayant fait valoir que c(cid:146)e·tait la‘ le re·sultat de certaines directives europe·ennes, ceci voulant dire que si les directives continuent d(cid:146)e(cid:136)tre applique·es, comme propose· actuellement, un proble‘me pourrait se poser pour les personnes ayant droit a‘ du carburant a‘ tarif re·duit? Re·ponse donne·e par M. Papoutsis au nom de la Commission (13 mai 1998) Les changements apporte·s aux accords sur le carburant a‘ tarif pre·fe·rentiel ne sont le re·sultat direct d(cid:146)aucune de·cision de la Commission. Ils sont la conse·quence du transfert du passif de la British Coal pour les carburants a‘ tarif pre·fe·rentiel vers le ministe‘re du commerce et de l(cid:146)industrie (DTI) en mars 1995. En tant qu(cid:146)entrepreneur public, ce ministe‘re doit veiller a‘ ce que la proce·dure d(cid:146)acquisition de carburants a‘ tarif pre·fe·rentiel soit conforme aux dispositions de la directive 93/36/CEE du Conseil, du 14 juin 1993, portant coordination des proce·dures de passation de marche·s publics de fournitures (1). Le principe communautaire qui re·git cette directive et les marche·s publics de fournitures est l(cid:146)interdiction des mesures discriminatoires et des traitements de·loyaux. Aucune information n(cid:146)est parvenue a‘ la Commission sur l(cid:146)existence d(cid:146)une semblable situation. L(cid:146)adjudication du gouvernement britannique pour la fourniture et la distribution de carburant sans fume·es a‘ tarif pre·fe·rentiel ne ferait l(cid:146)objet d(cid:146)une de·cision formelle de la part de la Commission que si elle e·tait conside·re·e comme contraire a‘ la le·gislation communautaire. (1) JO L 199 du 9. 8. 1993


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 899/98 του Daniela RASCHHOFER προς την Επ τροπή. Αγροτικές ενισχύσεις: Πράσινες ισοτιμίες

eurovoc_concepts:
Austria
agri-monetary policy
aid to agriculture
euro
exchange rate
monetary union
national currency
representative rate

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 849/98 by Marco CELLAI Appeal to the Court of Justice by the Commission (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
infringement procedure (EU)
language teaching
university

text: C 370/2 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 12. 1999 (1999/C 370/002) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0837/98 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Televisio-ohjelmien sisältö ja sananvapaus Suomessa on neljä itsenäistä televisiokanavaa, jotka kaikki ovat journalistisesti riippumattomia valtioval- lasta. Yhdellä näistä kanavista (Oy Yleisradio Ab) on tehty journalistisin tavoittein ilman sponsorointia ohjelmasarjaa, jonka avulla on haluttu edistää Suomessa valmistettujen tuotteiden myyntiä. EU:n komissio on osoittanut Suomen liikenneministeriölle kirjeen, jossa kielletään tällaisten ohjelmien tekeminen. Tällä tavalla komissio loukkaa journalistista vapautta ja puuttuu televisio-ohjelmien sisältöön. Pitääkö komissio virkamiestensä toimintaa tässä asiassa asianmukaisena ja jos pitää, mihin EU:n sopimukseen se perustaa kantansa? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama täydentävä vastaus (8. heinäkuuta 1999) Komissio voi nyt täydentää 5. kesäkuuta 1998 antamaansa vastausta (1) seuraavasti. Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut Myllerin jne. tekemään kirjalliseen kysymykseen E-931/98 (2). (1) (2) EYVL C 310, 15. 12. 1998. EYVL C 354, 19. 11. 1998, s. 42. (1999/C 370/003) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0849/98 esittäjä(t): Marco Cellai (NI) komissiolle (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Komission kanne tuomioistuimelle Viime joulukuussa julkaistujen lehtitietojen mukaan komissio on päättänyt esittää kanteen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle aloittaakseen rikkomusmenettelyn Italian hallitusta vastaan lain 236/95 nou- dattamatta jättämisestä. Laissa säädetään saavutettujen oikeuksien väliaikaisesta säilyttämisestä Italian yliopistoissa presidentin antaman säädöksen 382/80 mukaisesti yhteistyössä toimivien kielten opettajien (”collaboratori linguistici”) osalta, joita aikaisemmin kutsuttiin vieraan kielen lehtoreiksi (”lettori di lingua straniera”). Näin toimittaessa ei ole otettu huomioon tuomioistuimen 20. marraskuuta 1997 antamaa päätöstä (V osa). Myös tämän kanteen esittäminen perustuu termien ”lecturer” ja ”lettore” sekoittamiseen. Komissio ei ole millään tavoin selvittänyt Italian hallitukselle, miten se on rikkonut ”saavutettuja oikeuksia” vastaan, sillä lailla 236/95 varmistetaan saavutettujen oikeuksien säilyminen niillä, joilla oikeudet olivat aikaisemman lainsäädännön mukaisesti, ja parannetaan kyseisten oikeuksien järjestelmää kokonaisuudes- saan. 1. Voiko komissio sanoa, ovatko lehtitiedot tai Euroopan parlamentin jäsenten lausunnot vaikuttaneet komission päätökseen, ja jos ovat, niin missä määrin? 2. Mitkä ovat kanteen juridiset perusteet?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 801/98 dell'on. Peter TRUSCOTT alla Commissione. Apertura del mercato giapponese ai materiali fotografici di consumo

eurovoc_concepts:
Japan
United States
World Trade Organisation
competition law
international competition
international economic law
liberalisation of the market
market access
photographic industry
the EU's international role


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 871/98 του Gerhard HAGER προς την Επ τροπή. Πρόοδοι στον αγώνα κατά της κακοποίησης των παιδιών

eurovoc_concepts:
EU policy
child protection
children's rights
fight against crime
prostitution
tourism
violence

text: 21. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 323/89 (98/C 323/124) GRAPTH ERVTHSH E-0871/98 ypobolh· : Gerhard Hager (NI) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Pro·odoi ston agv· na kata· thw kakopoi·hshw tvn paidiv· n H Epitroph· paroysi·ase kata· to e·tow 1997 mi·a anakoi·nvsh sxetika· me thn katapole·mhsh toy sejoyalikoy· toyrismoy· se sy·ndesh me thn kakopoi·hsh tvn paidiv· n (COM(96)0547) kauv· w kai e·na ypo·mnhma gia th symbolh· thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw sthn eni·sxysh toy agv· na kata· thw kakopoi·hshw kai thw sejoyalikh·w ekmeta· lleyshw tvn paidiv· n (C4-0556/96). Mi·a e·kuesh toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy gia to en lo·gv ue·ma apaitoy·se me epimonh· th xrhsimopoi·hsh o·lvn tvn diaue·simvn me·svn. Ti pragmatopoih·uhke en tv metajy· apo· thn Epitroph·, gia na ylopoihuoy·n oi sto·xoi thw anakoinv· sevw kai 1. toy ypomnh·matow; Diaue·tei h Epitroph· plhrofori·ew gia tiw proo·doyw poy epitey·xuhsan ston tome·a ayto· apo· ta kra·th me·lh 2. kata· th dia·rkeia toy teleytai·oy diasth·matow; Apa· nthsh toy k. Papoutsis ej ono·matow thw Epitroph· w (24 Aprili·oy 1998) Lo·gv thw e·ktashw thw apa·nthshw, h Epitroph· th diabiba·zei apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth Genikh· Grammatei·a toy Orga·noy aytoy·. (98/C 323/125) GRAPTH ERVTHSH E-0872/98 ypobolh· : John Cushnahan (PPE) prow to Symboy·lio (31 Marti·oy 1998) Ue·ma: Paroxh· boh·ueiaw gia thn antimetv· pish toy limoy· sth Dytikh· Papoy·a Gnvri·zei to Symboy·lio tiw anafore·w organv· sevn gia ta anurv· pina dikaiv· mata sy·mfvna me tiw opoi·ew o indonhsiako·w strato·w den epe·trece stiw ekklhsi·ew thw Dytikh·w Papoy·aw (Iria·n Tza·gia) na proseggi·soyn gia na prosfe·royn boh·ueia stiw perioxe·w Poyntza·k Tza·gia kai Tzagoyitza·z thw Dytikh·w Papoy·aw, para· ton synexizo·meno limo·; Gnvri·zei to Symboy·lio leptomerv· w thn kata·stash kai poia me·tra skopey·ei na la·bei; Apa· nthsh (6 Ioyli·oy 1998) To Symboy·lio den diaue·tei plhrofori·ew gia to ue·ma sto opoi·o anafe·retai o Ajio·timow k. Boyleyth·w. H Proedri·a ua protei·nei na teuei· to ue·ma ayto· se prosexh· synedri·ash thw oma·daw empeirognvmo·nvn «Asi·a/Vkeani·a» na katablhuei· prospa·ueia prokeime·noy na ypa· rjei grammh· dra·shw se stenh· epafh· me toyw organismoy·w anurvpistikh·w boh·ueiaw poy erga·zontai epi· to·poy sthn ˝rian Tza·gia. (98/C 323/126) GRAPTH ERVTHSH E-0874/98 ypobolh· : Concepcio· Ferrer (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Antibiotika· gia thn ektrofh· zv· vn H Eyrvpai¤kh· Koino·thta Synetairismv· n Katanalvtv· n (Eurocoop) me prosfygh· thw zh·thse prosfa· tvw thn plh·rh apago·reysh sthn Eyrvpai¤kh· (cid:146)Envsh thw xrh·shw antibiotikv· n vw ayjhtikv· n oysiv· n stiw zvotrofe·w. Exontaw ypo·ch ta problh·mata poy mporei· na prokale·sei h xrh·sh antibiotikv· n gia a·lloyw skopoy·w pe·ran tvn uerapeytikv· n, kauv· w kai thn ana·gkh miaw diafanoy·w kai· ypey·uynhw politikh·w thw EE ston tome·a thw diatrofh·w, poy na diasfali·zei thn prostasi·a tvn katanalvtv· n, ske·ptetai h Epitroph· na proxvrh·sei sth lh·ch ka·poioy me·troy v· ste na apofeyxuei· h xrh·sh antibiotikv· n stiw zvotrofe·w sthn Eyrvpai¤kh· (cid:146)Envsh;


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 926/98 dell'on. María SORNOSA MARTÍNEZ alla Commissione. Danni ambientali nel bacino di Contreras provocati dai lavori di costruzione dell'autostrada A-3

eurovoc_concepts:
EU financing
Spain
countryside conservation
deforestation
degradation of the environment
engineering structure
environmental impact
motorway
protection of plant life
road network


title: PREGUNTA ESCRITA n. 800/98 del Nuala AHERN a la Comisión. Segundo almacén/silo de residuos nucleares en la central nuclear de Dounreay, en Caithness (Escocia)

eurovoc_concepts:
EAEC Treaty
Scotland
United Kingdom
nuclear power station
nuclear safety
radioactive waste
storage of waste

text: C 386/44 Diario Oficial de las Comunidades Europead ES 11. 12. 98 Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de mayo de 1998) A ra(cid:237)z de la experiencia adquirida en el contexto de la EEB, la Comisi(cid:243)n ha transferido todo el personal de la Oficina Alimentaria y Veterinaria a la DG XXIV, es decir, 42 A, 7 B y 13 C, mÆs tres expertos nacionales vinculados a la Oficina, as(cid:237) como, en calidad de personal suplementario, 5 A y 14 C. A t(cid:237)tulo de compensaci(cid:243)n se han atribuido 8 puestos A a la DG VI. Se estÆn estudiando medidas para garantizar la disponibilidad de un nœmero suficiente de veterinarios susceptibles de ser contratados como personal permanente. A fin de evitar problemas a corto plazo, se ha pedido a los Estados miembros que comuniquen listas de expertos veterinarios que reœnan las condiciones aplicables a los agentes temporales. De acuerdo con el proyecto de presupuesto para 1999, se crearÆn 10 puestos permanentes en la DG VI. Esta Direcci(cid:243)n General se propone dedicar 4 de esos puestos a la liquidaci(cid:243)n de cuentas (el Parlamento tambiØn considera prioritario un aumento del personal en este servicio). La mayor parte de los 6 puestos restantes se dedicarÆn a reforzar las unidades que se ocupan de la salud pœblica y de la sanidad animal y vegetal, que son absolutamente prioritarias. (98/C 386/059) PREGUNTA ESCRITA E-0800/98 de Nuala Ahern (V) a la Comisi(cid:243)n (26 de marzo de 1998) Asunto: Segundo almacØn/silo de residuos nucleares en la central nuclear de Dounreay, en Caithness (Escocia) En vista de que la Autoridad de la Energ(cid:237)a At(cid:243)mica del Reino Unido reconoci(cid:243) el 2 de febrero de 1998 la existencia de un segundo almacØn/silo en la central de Dounreay, situada en Caithness (Escocia), en el que se han estado almacenando residuos nucleares no sujetas a control desde 1971, ¿puede la Comisi(cid:243)n actualizar los detalles facilitados al Parlamento el 16 de diciembre de 1996 en su respuesta a la pregunta escrita P-3167/96 (1)? (1) DO C 87 de 14. 3. 1997, p. 124. Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisi(cid:243)n (22 de abril de 1998) El silo de Dounreay es una instalaci(cid:243)n de almacenamiento autorizada que es objeto de un seguimiento regular por parte de la autoridad britÆnica competente: Nuclear Installations Inspectorate (NII). Este silo y su contenido se describen en el documento pœblico (1) al que se hace referencia en la respuesta a la pregunta escrita P-3167/96 de la Sra. Bloch von Blottnitz (2). El Gobierno britÆnico ha anunciado tambiØn que los residuos serÆn retirados tanto del pozo de almacenamiento intermedio como del silo de Dounreay con miras a su tratamiento. La Comisi(cid:243)n desea asimismo remitir a Su Seæor(cid:237)a a la respuesta dada a la pregunta escrita P-0661/98 de la Sra. Bloch von Blottnitz (3) sobre el mismo tema. Desde la adhesi(cid:243)n del Reino Unido a la Comunidad, el silo y su contenido han sido sometidos al control de seguridad de Euratom y la Comisi(cid:243)n ha recabado y recaba toda la informaci(cid:243)n necesaria para llevar a cabo las actividades de supervisi(cid:243)n previstas por el Tratado Euratom. (1) DOE/RAS/96. 001 (Informe 695 de UK Nirex Ltd de mayo de 1996). (2) DO C 83 de 14. 3. 1997. (3) DO C 310 de 9. 10. 1998, p. 113


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 870/98 του Gerhard HAGER προς την Επ τροπή. Νομιμοποίηση των παράνομων μεταναστών

eurovoc_concepts:
EU Member State
human rights
illegal migration
integration of migrants
migrant
migration policy
national law
residence permit

text: C 323/88 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 21. 10. 98 (98/C 323/122) GRAPTH ERVTHSH E-0863/98 ypobolh· : Graham Mather (PPE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Piuane·w trapezike·w sygxvney·seiw sto HB (cid:201)xoyn ekfrasuei· orisme·new anhsyxi·ew teleytai·a o·son afora· tiw piuane·w trapezike·w sygxvney·seiw sto HB, sto eggy·w me·llon. Idiai·tera h Banking Insurance and Finance Union (thw opoi·aw ei·mai sy·mboylow) e·xei ekfra·sei thn anhsyxi·a o·ti paro·moiew sygxvney·seiw ua mporoy·san na odhgh·soyn se mei·vsh thw antagvnistiko·thtaw, thw apasxo·lhshw kai thw ka·lychw mikro·tervn eparxiakv· n koinoth·tvn. Anagnvri·zontaw bebai·vw o·ti h Epitroph· ua pre·pei na kri·nei tiw periptv· seiw sygxv· neyshw jexvrista·, ua h·uela na rvth·sv: 1. Gnvri·zei h Epitroph· thn kata·stash sxetika· me tiw piuane·w sygxvney·seiw s(cid:146) ayto·n ton tome·a sto HB kai 2. (cid:201)xei h Epitroph· orisme·new parathrh·seiw epi· toy ue·matow; Apa· nthsh toy k. Van Miert ej ono·matow thw Epitroph· w (7 Mai·oy 1998) H Epitroph· gnvri·zei o·ti ypa·rxoyn anepibebai·vtew dhmosiografike·w plhrofori·ew gia endexo·menew mellontike·w trapezike·w sygxvney·seiw sto Hnvme·no Basi·leio. Sthn peri·ptvsh poy ua dhmioyrgoy·ntan opoiadh·pote kata·stash sygxv· neyshw h opoi·a ua prokaloy·se sygke·ntrvsh se koinotikh· kli·maka kai sthn opoi·a ua ei·xe efarmogh· o lego·menow kanonismo·w gia tiw sygxvney·seiw, kanonismo·w toy Symboyli·oy ariu. 4064/98/EOK thw 21hw Dekembri·oy 1989 gia ton e·legxo tvn sygkentrv· sevn metajy· epixeirh·sevn (1), toy·th ua ajiologoy·ntan apo· thn Epitroph· sy·mfvna me tiw diata·jeiw toy kanonismoy·. Anakoinv· seiw gia tiw sygkentrv· seiw poy perih·luan sthn Epitroph· e·xoyn dhmosiopoihuei· me·sv anakoi·nvshw sthn Epi·shmh Efhmeri·da kai ta endiafero·mena me·rh kaloy·ntai na diatypv· soyn ta sxo·lia· toyw ep(cid:146)aytoy·. (1) EE L 257 thw 21. 9. 1990 (98/C 323/123) GRAPTH ERVTHSH E-0870/98 ypobolh· : Gerhard Hager (NI) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Nomimopoi·hsh tvn para·nomvn metanastv· n H e·kuesh poy egkri·uhke sto plai·sio thw Olome·leiaw toy Febroyari·oy sxetika· me thn kata· stash tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh kata· to 1996, ane·fere rhta· orisme·na kra·th me·lh, ta opoi·a meta· apo· mi·a sygkekrime·nh prouesmi·a nomimopoioy·n to kauestv· w se o·,ti afora· ta dikaiv· mata diamonh·w tvn ato·mvn poy eyri·skontai parano·mvw sthn epikra·teia· toyw. Uevrei· h Epitroph· o·ti o tro·pow dra·sevw tvn en lo·gv kratv· n melv· n eyri·sketai se anti·uesh me thn 1. yfista·menh nomouetikh· kata·stash sthn (cid:201)nvsh; 2. Pistey·ei h Epitroph· o·ti ayth· h diadikasi·a tvn en lo·gv kratv· n melv· n ei·nai anti·ueth me tiw symfvni·ew toy Schengen; Ti proti·uetai na pra·jei sxetika· h Epitroph· lamba· nontaw ypo·ch thn ensvma·tvsh toy kekthme·noy thw 3. symfvni·aw toy Schengen sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh kauv· w epi·shw kai thn y·parjh paromoi·vn diaforv· n; Apa· nthsh toy k, Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (5 Ioyni·oy 1998) Epi· toy paro·ntow, h Epitroph· ejeta·jei diejodika· to pro·blhma poy e·uese to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai de ua paralei·cei na ton enhmerv· sei sxetika· to taxy·tero dynato·,


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 903/98 af Nuala AHERN til Kommissionen. Cairngorm-bjergene i Skotland

eurovoc_concepts:
Scotland
protected area
protected species
protection of animal life
protection of plant life
tourism
tourism policy
vehicle on rails
wildlife

text: C 402/42 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 22. 12. 98 Kommissionen tilsyndeladende har haft i de seneste m(cid:229)neder i forbindelse med billetsalget til verdensmester- skaberne i Frankrig i (cid:229)r. S(cid:229) snart UEFA(cid:146)s planer for billetsalget foreligger, vil Kommissionen gennemg(cid:229) disse for at fastsl(cid:229), om de er i overensstemmelse med EU(cid:146)s konkurrenceregler. (98/C 402/051) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0901/98 af Bryan Cassidy (PPE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Broen ved Poole Som Kommissionen sikkert ved, er f(cid:230)rgeforbindelsen mellem Poole i Det Forenede Kongerige og Cherbourg i Frankrig vigtig. Den er en vigtig fragtrute og ogs(cid:229) af betydning for turismen over Kanalen. Str(cid:230)kningen Poole- Cherbourg er af europ(cid:230)isk betydning. Tilkłrslen til havnen i Poole er imidlertid begr(cid:230)nset, idet kłretłjer, som ankommer til eller forlader havnen, skal passere en gammeldags bro, som fra tid til anden m(cid:229) lukkes, for at fritidsb(cid:229)dene kan passere. Kommissionens tjenestem(cid:230)nd har hidtil oplyst, at de vil reagere positivt p(cid:229) en ansłgning om f(cid:230)llesskabsstłtte til en udskiftning af broen i Poole. Er dette stadigv(cid:230)k tilf(cid:230)ldet? Hvad vil Kommissionen r(cid:229)de byr(cid:229)det i Poole til i forbindelse med en ansłgning om f(cid:230)llesskabsstłtte til udgifterne i forbindelse med en udskiftning af den nuv(cid:230)rende utilstr(cid:230)kkelige bro, s(cid:229)ledes at der opn(cid:229)s et positivt svar? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (5. juni 1998) Det p(cid:229)g(cid:230)ldende projekt henhłrer ikke under noget program, hvortil der kan ydes stłtte fra Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling (EFRU), og de eneste andre midler fra Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, der er til r(cid:229)dighed til brug for transportinfrastrukturprojekter, er dem, der er disponible til udvikling af de transeurop(cid:230)iske transportnet (TEN-T) som defineret i de retningslinjer, der er nedf(cid:230)ldet i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets beslutning nr. 1692/ 96/EF (1). I henhold til denne lovgivning har det v(cid:230)ret almindelig praksis at begr(cid:230)nse finansiering af havne til kun at omfatte undersłgelser vedrłrende udvikling af havneinfrastruktur snarere end stłtte til anl(cid:230)ggelse af infrastrukturer. Eftersom den foresl(cid:229)ede bro i Poole ikke er en hovedf(cid:230)rdsels(cid:229)re som led i noget TEN, vil udskiftningen af denne ikke opfylde andre kriterier med hensyn til stłtte til TEN. Det (cid:230)rede medlem głr her bedst i at forfłlge spłrgsm(cid:229)let om forbedrede adgangsforhold til havnen i Poole over for landets egne myndigheder, eftersom der under de nuv(cid:230)rende forhold ikke findes nogen form for lovgivning, hvorefter F(cid:230)llesskabet vil kunne bidrage til s(cid:229)danne udviklingsopgaver. (1) EFT L 228 af 9. 9. 1996, s. 1. (98/C 402/052) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0903/98 af Nuala Ahern (V) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Cairngorm-bjergene i Skotland De britiske myndigheder har udpeget en stor del af Cairngorm-bjergene i Skotland som et s(cid:230)rligt beskyttet omr(cid:229)de i henhold til EU(cid:146)s direktiv om vilde fugle (79/409/E(cid:216)F) (1). Omr(cid:229)det udpeges ogs(cid:229) som et s(cid:230)rligt bevaringsomr(cid:229)de i henhold til direktivet om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (92/43/E(cid:216)F) (2)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 921/98 του Dietrich ELCHLEPP προς την Επ τροπή. Τήρηση των κοινοτικών υγειονομικών διατάξεων στα σφαγεία της Γερμανίας και της Γαλλίας

eurovoc_concepts:
France
Germany
consumer protection
frontier region
health control
health legislation
meat processing industry

text: 19. 11. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 354/39 Apa· nthsh thw k. Bonino ej ono· matow thw Epitroph· w (21 Aprili·oy 1998) H Epitroph· e·xei plh·rh epi·gnvsh toy problh·matow poy ui·getai, kai to opoi·o e·xei apotele·sei antikei·meno shmantikv· n syzhth·sevn kai apofa·sevn sto plai·sio thw Dieunoy·w Epitroph·w gia th Diath·rhsh tvn Tonoeidv· n toy Atlantikoy· (ICCAT). Apo· thn prosxv· rhsh thw Koino·thtaw sthn ICCAT, to Noe·mbrio toy 1997, h Epitroph· ejasfali·zei thn ekprosv· phsh thw Koino·thtaw ston en lo·gv organismo· kai symmetei·xe energa· stiw en lo·gv syzhth·seiw. To Symboy·lio eje·dvse ton kanonismo· (EK) ariu. 65/98 thw 19hw Dekembri·oy 1997 (1) o·son afora· ton periorismo· alieyma·tvn jifi·a sto Bo·reio Atlantiko·, dyna·mei tvn systa·sevn thw ICCAT. Epi·shw, pragmatopoiei·tai prow to paro·n h metafora· kai ensvma·tvsh sto koinotiko· di·kaio toy eth·sioy posostoy· epitrepome·nvn alieyma·tvn (TAC) jifi·a sto No·tio Atlantiko·, poy e·xei protauei· epi·shw apo· thn ICCAT. (cid:211)son afora· thn endexo·menh epibolh· emporikv· n antipoi·nvn kata· tvn xvrv· n poy pare·xoyn shmai·ew eykairi·aw, h Epitroph· e·xei epi·gnvsh o·ti h dynato·thta ue·spishw te·toivn me·trvn proble·petai sto plai·sio toy sxedi·oy dra·shw gia ton jifi·a poy e·xei uespi·sei h ICCAT. En eyue·tv xro·nv, kai se syna·rthsh me tiw plhrofori·ew poy ua thw parasxeuoy·n kata· thn prosexh· eth·sia sy·nodo (apo· 16 e·vw 23 Noembri·oy 1998), h Epitroph· ua ei·nai se ue·sh na yioueth·sei sta·sh o·son afora· to en lo·gv ue·ma. En pa· sh periptv· sei, pre·pei na ypenuymistei· o·ti h ICCAT syne·sthse h·dh th lh·ch emporikv· n me·trvn gia orisme·new tri·tew xv· rew se sxe·sh me thn aliei·a toy eryuroy· to·noy. Oi prota·seiw me·trvn poy aforoy·n thn Ondoy·ra kai thn Mpeli·z e·xoyn h·dh uespisuei· apo· thn Epitroph· (2) kai diabiba·suhkan sto Symboy·lio gia e·gkrish. (1) EE L 12 thw 19. 1. 1998 (2) COM(1998) 48 teliko· (98/C 354/73) GRAPTH ERVTHSH E-0921/98 ypobolh· : Dietrich Elchlepp (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Th·rhsh tvn koinotikv· n ygeionomikv· n diata·jevn sta sfagei·a thw Germani·aw kai thw Galli·aw Germanoi· agro·tew kai kreopv· lew ekfra·zoyn fo·boyw gia streblv· seiw toy antagvnismoy· lo·gv thw kata· diaforetiko· tro·po efarmogh·w, ylopoi·hshw kai ele·gxoy tvn ygeionomikv· n diata·jevn thw EE sta sfagei·a thw germanogallikh·w diasynoriakh·w perioxh·w toy noti·oy tmh·matow toy `nv Rh·noy. Poie·w plhrofori·ew diaue·tei h Epitroph· sxetika·; Throy·ntai sthn pra·jh oi ygeionomike·w diata·jeiw thw EE kata· ton i·dio tro·po se amfo·terew tiw xv· rew kai ypo·keintai ston e·legxo tvn eunikv· n arxv· n; Apa· nthsh thw kaw Bonino ej ono·matow thw Epitroph· w (19 Mai(cid:143)oy 1998) H Epitroph· den e·xei ypo·ch thw shmantike·w apokli·seiw ston tro·po efarmogh·w thw nomouesi·aw peri· thw ygieinh·w krea·tvn sthn perioxh· sthn opoi·a anafe·retai to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy. Ta kra·th me·lh ei·nai ypey·uyna gia th diasfa·lish thw oruh·w efarmogh·w thw koinotikh·w nomouesi·aw sthn epikra·teia· toyw. H Epitroph·, me·sv thw yphresi·aw trofi·mvn kai kthniatrikv· n ele·gxvn, poy anh·kei sth Genikh· Diey·uynsh XXIV gia thn politikh· katanalvtv· n kai thn prostasi·a thw ygei·aw tvn katanalvtv· n, parakoloyuei· ton tro·po me ton opoi·o ta kra·th me·lh analamba·noyn thn eyuy·nh ayth·. Gia to skopo· ayto· h yphresi·a trofi·mvn kai kthniatrikv· n ele·gxvn dieja·gei apostole·w ele·gxoy kai epiuev· rhshw se o·la ta kra· th me·lh kai se mega·lo ariumo· tri·tvn xvrv· n. Oi anhsyxi·ew poy eje·frase to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy e·xoyn shmeivuei· kai ua lhfuoy·n ypo·ch kata· to sxediasmo· tvn mellontikv· n energeiv· n ele·gxoy kai epiuev· rhshw apo· thn Epitroph·


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 880/98 dell'on. Nikitas KAKLAMANIS alla Commissione. Problemi di libera circolazione ai fini del conseguimento della specializzazione medica nella UE

eurovoc_concepts:
doctor
freedom to provide services
medical specialisation
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training


title: WRITTEN QUESTION No. 827/98 by Ursula SCHLEICHER to the Commission. Compatibility with EU law of the 'special spa tax' levied in Badgastein

eurovoc_concepts:
Austria
VAT
application of EU law
excise duty
health care
tax exemption
tax harmonisation
tax system


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 916/98 dell'on. Heidi HAUTALA alla Commissione. Taglio dei boschi contrario alla normativa comunitaria, a Konikallio, presso Forssa

eurovoc_concepts:
Finland
bird
countryside conservation
environmental protection
forestry holding
infringement of EU law
protected species
wild mammal


title: Commission Regulation (EC) No 677/98 of 26 March 1998 fixing the maximum export refund on oats in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1773/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

text: 27. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities L 94/11 COMMISSION REGULATION (EC) No 677/98 of 26 March 1998 fixing the maximum export refund on oats in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1773/97 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 923/96 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1501/ 95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2052/97 (4), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1773/ 97 of 12 September 1997 on a special intervention measure for cereals in Finland and Sweden (5), as last amended by Regulation (EC) No 661/98 (6), and in partic- ular Article 8 thereof, Whereas an invitation to tender for the refund for the export of oats produced in Finland and Sweden for export from Finland or Sweden to all third countries was opened pursuant to Regulation (EC) No 1773/97; Whereas Article 8 of Regulation (EC) No 1773/97 provides that the Commission may, on the basis of the tenders notified, in accordance with the procedure laid down in Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92, decide to fix a maximum export refund taking account of the criteria referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95; whereas in that case a contract is awarded to any tenderer whose bid is equal than the maximum refund; to or lower Whereas the application of the abovementioned criteria to the current market situation for the cereal in question results in the maximum export refund being fixed at the amount specified in Article 1; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For tenders notified from 20 to 26 March 1998, pursuant to the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1773/97, the maximum refund on exportation of oats shall be ECU 33,95 per tonne. Article 2 This Regulation shall enter into force on 27 March 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 26 March 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 287, 21. 10. 1997, p. 14. (5) OJ L 250, 13. 9. 1997, p. 1. (6) OJ L 90, 25. 3. 1998, p. 38


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 929/98 dell'on. Concepció FERRER alla Commissione. Aiuti alle piccole e medie imprese

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Structural Funds
aid to undertakings
small and medium-sized enterprises
structural expenditure


title: PREGUNTA ESCRITA n. 806/98 de los diputados Frederik WILLOCKX , Anne VAN LANCKER a la Comisión. Prácticas ilegales en relación con la solicitud de subvenciones

eurovoc_concepts:
Community budget
EU aid
State aid
distribution of aid
fact-finding mission
financial control
fraud
infringement of EU law
services company
use of aid

text: C 310/134 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 10. 98 (98/C 310/180) PREGUNTA ESCRITA E-0805/98 de Florus Wijsenbeek (ELDR) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Medidas fiscales discriminatorias para los transportistas internacionales en la Europa central y oriental ¿Esta· al corriente la Comisio·n de las medidas fiscales discriminatorias e injustas a las que se ven sometidos los transportistas internacionales por carretera en 10 pa(cid:14)·ses de la Europa central y oriental, pa(cid:14)·ses, por otra parte, candidatos a la adhesio·n (ve·ase la p. 15 de «Agence Europe» del 29 de enero de 1998)? Estas medidas, que var(cid:14)·an de un pa(cid:14)·s a otro, van desde impuestos sobre los carburantes, pasando por peajes e impuestos ecolo·gicos, hasta, en ocasiones, «impuestos sobre los servicios sanitarios y sobre el env(cid:14)·o de mercanc(cid:14)·as», «impuestos de mantenimiento de los puestos fronterizos» o «impuestos para el control de las sustancias radioactivas». ¿Esta· al tanto la Comisio·n de que en la Repu·blica Checa y en Macedonia se aplican distintas tarifas segu·n el pa(cid:14)·s de origen del veh(cid:14)·culo, discrimina·ndose as(cid:14)· a los transportistas extranjeros? ¿Piensa la Comisio·n instar a estos pa(cid:14)·ses de la Europa central y oriental a que prescindan de estos impuestos de tra·nsito o locales y de cualquier forma de discriminacio·n a la hora de aplicar sus medidas fiscales, a que armonicen su sistema fiscal en mayor medida con los de la UE y a que establezcan unos niveles razonables de impuestos? ¿Mencionara· la Comisio·n este problema durante las negociaciones de adhesio·n? En caso afirmativo, ¿de que· manera piensa hacerlo? En caso negativo, ¿por que· motivo? Respuesta del Sr. van den Broek en nombre de la Comisio·n (27 de abril de 1998) La Comisio·n es plenamente consciente de que las empresas comunitarias de transporte internacional se enfrentan a distintas medidas fiscales discriminatorias, que var(cid:14)·an de un pa(cid:14)·s a otro, en la regio·n de Europa Central y Oriental. Un reciente proyecto PHARE analiza las condiciones para la integracio·n progresiva de los mercados del transporte terrestre y describe las principales barreras al acceso al mercado en todos los sectores del transporte terrestre. La Comisio·n es consciente, por tanto, de que los impuestos al transporte por carretera son mucho ma·s bajos para los operadores nacionales en los PECO que en la Comunidad y que, cuando no hay acuerdos bilaterales, los grava·menes a los usuarios discriminan entre operadores nacionales y extranjeros. Los 10 pa(cid:14)·ses candidatos de Europa Central y Oriental esta·n obligados por sus Acuerdos Europeos respectivos a adaptar progresivamente su legislacio·n de transporte a la legislacio·n comunitaria para facilitar el acceso mutuo a los mercados y facilitar la circulacio·n de pasajeros y de mercanc(cid:14)·as. Este proceso esta· en curso y esta· siendo supervisado por los subcomite·s bilaterales creados para vigilar la aplicacio·n de los Acuerdos Europeos. En este foro, la Comisio·n insiste en los cambios legislativos indispensables en los PECO para que los pa(cid:14)·ses candidatos puedan formar parte de la Comunidad. Finalmente, la Comisio·n esta· a punto de poner en marcha un proyecto espec(cid:14)·fico sobre los grava·menes del transporte por carretera con el fin de facilitar a los responsables de los 13 pa(cid:14)·ses PHARE orientaciones para el ajuste de sus actuales sistemas de tasas al transporte por carretera con los de la Comunidad. Este estudio cubrira· tambie·n la Antigua Repu·blica Yugoslava de Macedonia, que no ha firmado un Acuerdo Europeo con la Comunidad y que no ha presentado solicitud de adhesio·n a la Comunidad. (98/C 310/181) PREGUNTA ESCRITA E-0806/98 de Frederik Willockx (PSE) y Anne Van Lancker (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Pra·cticas ilegales en relacio·n con la solicitud de subvenciones U· ltimamente se reciben cada vez con ma·s frecuencia preguntas de todo tipo de organismos y organizaciones en relacio·n con las pra·cticas habituales de la empresa «European Business Services» (EBS)