title: Komission kertomus jäsenvaltioiden kivihiiliteollisuuden hyväksi toteuttamia toimia koskevan yhteisön järjestelmän soveltamisesta vuonna 1995

eurovoc_concepts:
EU Member State
State aid
coal industry
financial intervention
production aid

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 24. 03. 1998 K0M(I998) 186 lopull. KOMISSION KERTOMUS jäsenvaltioiden kivihiiliteollisuuden hyväksi toteuttamia toimia koskevan yhteisön järjestelmän soveltamisesta vuonna 1995 KOMISSION KERTOMUS jäsenvaltioiden kivihiiliteollisuuden hyväksi toteuttamia toimia koskevan yhteisön järjestelmän soveltamisesta vuonna 1995 l. 1. JOHDANTO Jäsenvaltioiden kivihiiliteollisuuden hyväksi toteuttamia toimia koskevasta yhteisön järjestelmästä 28. joulukuuta 1993 tehdyn komission päätöksen N:o 3632/93/EHTY1 10 artiklassa komissio velvoitetaan antamaan neuvostolle, Euroopan parlamentille ja neuvoa-antavalle komitealle vuosittain kertomus päätöksen soveltamisesta. Tässä kertomuksessa Yhdistyneen kuningaskunnan myöntämää taloudellista tukea. tarkastellaan Saksan, Espanjan, Ranskan, Portugalin ja kivihiiliteollisuudelleen kalenterivuonna 1995 Jäsenvaltioiden, jotka aikoivat toteuttaa toimia kivihiilialan yritysten hyväksi vuonna 1995, oli toimitettava komissiolle 30. syyskuuta 1994 mennessä tiedot kaikista tai epäsuorasti toimenpiteistä, joita ne suunnittelivat kivihiiliteollisuuden hyväksi vuonna 1995. toteuttavansa suoraan Toimia voidaan pitää yhteensopivina yhteismarkkinoiden asianmukaisen toiminnan kanssa, jos niillä tuetaan seuraavista tavoitteista ainakin yhden toteuttamista: - edistetään kivihiilen maailmanmarkkinahinnat huomioon ottaen kehitystä kohti taloudellista elinkelpoisuutta, jotta tukia voitaisiin pienentää, - ratkaistaan tuotantoyksiköiden toiminnan täydelliseen lopettamiseen tai osittaiseen vähentämiseen liittyviä sosiaalisia ja alueellisia ongelmia, - helpotetaan kivihiiliteollisuuden mukauttamista ympäristönsuojelunormeihin. 1 EYVL N:o L 329, 30. 12. 1993, s. 12. _ 1- Jäsenvaltiot toimittivat kyseisen päätöksen 8 artiklan mukaisesti komissiolle kivihiiliteollisuuden nykyaikaistamista, järkeistämistä ja uudelleenjärjestelyä koskevat suunnitelmansa. Saatuaan tiedoksi suunnitelmat komissio ilmoitti niiden olevan yhdenmukaisia päätöksen N:o 3632/93/EHTY 2, 3 ja 4 artiklassa vahvistettujen yleisten ja erityisten vaatimusten ja päämäärien kanssa erityisesti 13. joulukuuta 19942 Saksan ja Espanjan osalta, 19. heinäkuuta 19953 Ranskan osalta, 3. marraskuuta 19944 Portugalin osalta ja 1. kesäkuuta 19945 Yhdistyneen kuningaskunnan osalta tekemillään päätöksillä. Kuten vuoden 1994 osalta, jäsenvaltiot antoivat nykyaikaistamista, järkeistämistä ja uudelleenjärjestelyä koskevien suunnitelmien perusteella tiedoksi päätöksen N:o 3632/93/EHTY 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti kaikki rahoitustoimenpiteet, jotka ne aikoivat toteuttaa vuoden 1995 aikana. Komissio teki näitä rahoitustoimenpiteitä koskevat päätöksensä 4. huhtikuuta 19956 ja 30. huhtikuuta 19967 Saksan osalta, 30. huhtikuuta 19968 Espanjan osalta, 26. heinäkuuta 19959 Ranskan osalta, 29. toukokuuta 199610 Portugalin osalta sekä 3. marraskuuta 199411 ja 7. helmikuuta 199612 Yhdistyneen kuningaskunnan osalta. Tässä asiakirjassa esitetyt rahoitustoimenpiteiden määrät ovat komission päätöksen N:o 3632/93/EHTY mukaisesti hyväksymiä lopullisia lukuja vuodelle 1995. Tämä asiakirja on toinen kyseisen päätöksen 10 artiklan mukaisesti laadittu kertomus sen jälkeen kun se tuli voimaan 1. tammikuuta 1994. 2. KIVIHIILITEOLLISUUS JA MARKKINAT 2. 1 Tuotanto Vuonna 1995 Euroopan unionin kivihiilentuotanto nousi 136,1 miljoonaan tonniin, eli se kasvoi 3,7 miljoonaa tonnia vuoteen 1994 verrattuna. Kyseessä on ja Saksan suhdannenousu, poikkeuksellisesta tilanteesta, mutta joka ei vaikuta jäsenvaltioiden toteuttamiin nykyaikaistamista, järkeistämistä ja uudelleenjärjestelyä koskeviin pohtiikkoihin. Tuotanto kääntyi jälleen laskusuuntaan vuosina 1996 ja 1997. joka on seurausta Yhdistyneen kuningaskunnan 2 EYVLN:oL 385, 31. 12. 1994. 3 EYVLN:oL267, 9. 11. 1995, s. 46. 4 EYVLN:oL379, 31. 12. 1994, s. 3. 5 EYVL N:o L 220, 25. 8. 1994, s. 12. 6 EYVL N:oL 267, 9. 11. 1995, s. 42. 7 EYVL No L 244, 25. 9. 1996, s. 15. 8 EYVL N:oL 259, 12. 10. 1996, s. 14. 9 EYVL N:oL 299, 12. 12. 1995, s. 18. 10 EYVL N:oL 253, 5. 10. 1996, s. 20. 11 EYVL N:o L 379, 31. 12 1994, s. 6. 12 EYVL N:oL 102, 25. 4. 1996, s. 42. ?. Taulukko 1 Kivihiilen tuotanto (*1000 t) 1992 218 72153 18551 9478 221 83987 1993 0 64175 18402 8576 197 67463 1994 0 57623 18194 7538 147 48971 1995 0 58858 17627 7014 0 52630 149 184757 184720 15 158828 158824 1 0 132474 132474 136129 136129 0 128400 128400 muutos % 1996/92 1996 0 53105 17800 7335 0 50160 -100 -26 -4 -23 -100 -40 -100 -31 -30 Belgia Saksa Espanja Ranska Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Muut EUR 15 EUR 12 1986 5625 87126 15895 14394 212 104635 95 227982 227970 2. 2 Työllisyys Työllisyyden osalta kivihiiliteollisuuden järkeistämistoimenpiteiden ja tuotannon supistamisen jatkaminen on suurimmassa osassa tuottajamaita jälleen johtanut lopussa kaivoksissa oh työntekijöiden määrän vähenemistä. Vuoden 1995 työntekijöitä 97 600, mikä oli 6 300 vähemmän kuin vuonna 1994. Absoluuttisesti katsottuna työntekijämäärät laskivat vohiiakkaimmin Saksassa (6 300) ja Espanjassa (2 100), kun taas Yhdistyneessä kuningaskunnassa havaittiin lievää kasvua. Taulukko 2 Kaivosten työntekijät vuoden lopussa (*1000) 1986 13,3 107,1 37,4 18,5 0,3 0,8 108,4 1992 0,8 78,3 30 7,5 0,3 0,5 36 1993 0,3 71,8 25 7 0 0 21 1994 0 64,7 23,7 6,4 0 0 9,1 1995 0 58,4 21,6 6,1 0 0 11,5 muutos % 1996/92 -100 -29 -29 -29 -100 -100 -67 1996 0 55,3 21,3 5,3 0 0 11,8 285,8 153,4 125,1 103,9 97,6 93,7 -39 Belgia Saksa Espanja Ranska Irlanti Portugali Yhdistynyt kuningaskunta EUR 15 2. 3 Kivihiilen kysyntä ia kauppa Energian kokonaiskysyntä nousi Euroopan unionissa vuonna 1995 1,7 prosenttia vuoteen 1994 verrattuna. Kiinteiden polttoaineiden kokonaiskysynnän lasku kuitenkin jatkui, ja lasku oh voimakkaampaa ruskohiilen (-6,3 %) kuin kivihiilen osalta (-4 %). Kivihiilen sisäiset toimitukset Euroopan unionissa kuitenkin lisääntyivät tilapäisesti vuonna 1995 edelliseen vuoteen verrattuna, kun ne vuosina 1994 ja 1993 olivat vähentyneet huomattavasti. Toimitusten hsääntyminen selittyy suhdanteisiin liittyvillä vaihteluilla voimalaitosten varastoissa sekä terästehtaisiin suuntautuvien koksin toimitusten lisääntymisellä noin 2,7 miljoonalla tonnilla vuoteen 1994 verrattuna. Koksin kysynnän kasvu perustuu raakateräksen tuotannon kasvuun, joka puolestaan on seurausta tärkeimpien terästä kuluttavien teollisuusalojen erittäin korkeasta toimintatasosta tarpeisiin ja kattilahiilen Vaikka koksitoimitukset rauta- ja toimitukset julkisen sektorin sähkövoimalaitoksiin ovat lisääntyneet, ovat toimitukset muille aloille kokonaisuudessaan edelleen vähentyneet, erityisesti toimitukset kotitalouksiin, jotka vähenivät 1,2 miljoonalla tonnilla (eli -16,2 %). terästeollisuuden Taulukko 3 Kivihiilen sisäiset toimitukset (miljoonaa tonnia) Voimalaitokset* 203. 259 214. 550 205. 673 180. 883 163. 332 194. 543 184. 026 1990 91 92 93 94 1995 96 Koksaamot Teollisuus Kotitaloudet Muut 67. 823 64. 858 60. 196 52. 869 50. 571 52. 402 50. 191 34. 292 35. 957 34. 935 32. 794 31. 554 31. 961 29. 822 11. 484 13. 419 11. 175 9. 748 9. 488 6. 856 6. 642 2. 644 2. 767 2. 797 2. 458 2. 185 2. 677 1. 695 * Julkiset laitokset ja kivihiilikaivosten laitokset Mukaan lukien Saksan uudet osavaltiot vuodesta 1991 alkaen ja 15 jäsenvaltion EU vuodesta 1995 alkaen Kivihiilen tuonti kolmansista maista kasvoi vuonna 1995 huomattavasti edelliseen vuoteen verrattuna. Kokonaistuonti nousi 139,9 miljoonaan tonniin, mikä on 9,5 miljoonaa tonnia enemmän kuin vuonna 1994. Tuonnin voimakas kasvu selittyy sillä, että suurin osa yhteisön Idvihiilikaivoksista ei puutteellisen kilpailukykynsä vuoksi ole pystynyt täysin hyödyntämään rauta- ja terästeollisuudessa ja voimalaitoksissa esiintynyttä kulutuksen kasvua. Taulukko 4 Kivihiilen tuonti kolmansista maista (10001) 1986 6792 11065 9401 1756 8688 13877 2025 18990 157 11550 3687 1477 0 4352 9759 1992 13147 11789 14248 2132 13729 21401 2737 17557 253 14661 3796 4445 4232 3001 19817 1993 11404 10319 12627 1337 12293 13900 2690 14287 251 14871 3178 4762 5932 3189 18078 1994 12087 11544 13896 1500 11395 11914 2243 15889 207 16746 2580 4990 7862 3024 14570 1995 13671 12975 13891 1409 13595 12790 2243 18481 107 17021 2995 5981 5711 3459 15612 1996 10520 13600 15300 1409 11575 14920 2572 17990 97 16500 2995 5150 6300 3177 15700 103576 146945 129118 130447 139941 137805 95537 135916 116819 116981 127776 125333 muutos % 1996/92 -20 15 7 -34 -16 -30 -6 2 -62 13 -21 16 49 6 -21 -6 -8 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itavalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta EUR 15 EUR 12 Taulukko 5 Yhteisön sisäinen Irivihiilen kauppa (vienti) (*10001) Vuosi Belgia Saksa Espanja Ranska Alankomaat 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 668 606 622 620 924 818 1076 4 906 3 188 1510 915 1 121 1260 666 2 0 0 0 0 0 0 460 490 444 426 397 360 220 2 335 2 363 2 029 2 243 2 612 2 528 2 361 Lähde: Eurostat ja markkinakertomus Yhdistynyt kuningaskunta 1559 1520 840 946 961 863 898 Muut Yhteensa 37 51 54 28 27 35 161 9 967 8 218 5 499 5 178 6 042 5 864 5 382 Euroopan unionin sisäisessä kivihiilikaupassa on jäsenvaltioiden välinen kauppa, mukaan lukien kolmansista maista peräisin olevan vapaassa liikkeessä olevan kivihiilen kauppa, pysynyt lähes ennaHaan vuoteen 1994 verrattuna. 5- On huomattava, että sisämarkkinoiden toteutumisesta 1. tammikuuta 1993 alkaen ja tullitarkastusten poistumisen jälkeen useilla jäsenvaltioilla on ollut vaikeuksia määrittää yhteisön sisäisen hiilikaupan määrää. Yhteisössä tuotettu krvihiiM voi periaatteessa liikkua vapaasti jäsenvaltioiden välillä. Tietyt kansalliset toimenpiteet, kulutustottumukset ja hintojen vahvistamiskäytännöt eivät kuitenkaan suosi vapaata liikkuvuutta. Lisäksi tuottajille viennistä maksetut hinnat ovat yleensä verrattavissa kolmansista maista tuotujen toimitusten hintoihin. Kun otetaan huomioon tuotantokustannukset yhteisössä, tämä ei ole kannattavaa ja se voi aiheuttaa kilpailun vääristymistä suhteessa sellaiseen yhteisön tuotantoon, jota ei tueta. Kyse on valtiontukien käyttöön liittyvästä näkökohdasta, jota komission on valvottava tarkasti. 2. 4 Euroopan unionin kivihiilikaivosten taloudellinen tilanne Keskimääräiset tuotantokustannukset Euroopan unionissa kokonaisuudessaan laskivat 119 ecusta/tee (ekvivalenttinen hiilitonni) vuonna 1994 110 ecuun/tee vuonna 1995, mikä vastaa 7,5 prosentin laskua. Tämä selittyy sillä, että Saksassa, Espanjassa ja Ranskassa havaittua kustannusten nousua tasoittaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutunut merkittävä tuotantokustannusten lasku. Taulukko 6 Kivihiiliteollisuuden taloudellinen tilanne 1993 151 1991 138 Tuotantokustannukset13 ecua/tce 1992 143 147 100 121 71 154 91 103 74 131 110 112 62 1994 154 127 125 107 52 Tulot ecua/tce 1993 136 97 62 72 60 1995 159 1991 126 133 134 / 43 109 60 72 73 1992 131 109 56 78 71 1994 138 98 55 69 51 1995 140 104 55 / 51 1991 -12 -45 -32 -31 -0 1992 -12 -39 -45 -43 -0 Tulos ecua/tce 1993 -15 -34 1994 -16 -29 -49 -40 -2 -70 -38 -1 1995 -19 -29 -79 / +8 109 112 114 119 110 97 101 99 101 97 -12 -12 -15 -18 -13 Saksa Espanja Ranska Portugali Yhdistynyt kuningas kunta EU:n keskiarvo 13 Kokonaiskustannukset, mukaan luiden pääomakustannukset ja poistot. - 6- Tulojen osalta on vuonna 1995 havaittavissa lähes 4 prosentin lasku Euroopan unionissa kokonaisuudessaan. Ottaen huomioon että keskimääräisten tulojen lasku on ollut heikompaa ldvihiiliteollisuuden keskimääräinen tulos parani vuonna 1995 vuoteen 1994 verrattuna. Tämä on kuitenkin seurausta yksinomaan Yhdistyneen kuningaskunnan ldvihiiliteollisuuden hyvästä suorituskyvystä. tuotantokustannusten laskuun verrattuna, On huomattava, että eri tuottajamaiden tulot vaihtelevat suuresti. Suurelta osin tämä vaihtelu perustuu tietyissä maissa käytettyihin epäsuoriin kulutustukijärjestelmiin. Päätöksen 2 artiklan 2 kohdan ja 9 artiklan 7 kohdan säännösten mukaan tällaiset järjestelmät on poistettava 31. joulukuuta 1996 mennessä. Se Suuressa osassa Euroopan unionin hiilikaivoksia on todettu usein huomattavaa tuottavuuden parantumista. teollisuuden uudelleenjärjestelystä ja järkeistämisestä. Ensinnäkin vähiten tuottavat kaivokset suljetaan ensimmäisinä ja toisaalta kun päätös kaivoksen sulkemisesta suhteellisen lyhyen ajanjakson kuluttua on tehty, vähennetään maanalaiset valmistelutyöt mimmiin, mikä joko vapauttaa työntekijöitä tuotantoon tai vähentää työntekijöiden määrää. Molemmissa tapauksissa tuottavuus kasvaa. seurausta suurelta osin on Taulukko 7 Tuotto työntekijä/tunti (kg) Saksa Espanja Ranska Yhdistynyt kuningaskunta Euroopan unioni 1990 1991 1992 1993 1994 1995 673 341 634 704 681 315 727 801 698 328 743 919 706 402 824 1416 707 323 653 1857 749 338 649 1923 628 665 703 743 731 794 2. 5 Investoinnit siitä, ei yleensä pidetä että kaivostoimintaa Huolimatta elinkelpoisena, kaivosyritysten investointikustannukset ovat vuoden 1994 merkittävän laskun jälkeen taas nousseet vuosien 1992 - 1993 tasolle. Näissä investoinneissa, joista noin puolet koskee Saksaa, ei kuitenkaan ole kyse uuden tuotantokapasiteetin luomisesta, vaan ne liittyvät lähinnä kunnossapito- ja turvallisuustoimenpiteisiin. Ottaen huomioon investoinneilla ei käytännössä ole yleisesti epäsuotuisat geologiset olosuhteet, laskuun. On vaikutusta huomattava, että investoinnit rahoitetaan lähes aina tuilla, joita tarkastellaan yksityiskohtaisemmin jäljempänä. tuottavuuden paranemiseen tai tuotantokustannusten Investoinnit lôvihiilikarvosteollisuuteen (miljoonaa ecua) 14 Taulukko 8 EU 1990 1030,6 1991 892,4 1992 686,3 1993 621,8 1994 529,7 1995 633,7 1996(arvio) 636,9 3. EUROOPAN UNIONIN HIILIKAIVOSALUEIDEN TILANNE 3. 1 Saksa Euroopan unionin tärkeimmän hiilentuottajamaan hiilikaivosteollisuus keskittyy pääasiassa kahdelle alueelle, Ruhriin ja Saariin. Tuotanto on ryhmittynyt 19 kaivokseen, jotka työllistävät kaikkiaan yli 90 000 henkilöä, joista 55 000 työskentelee kaivoksissa. Työpaikkojen vähenemistahti on ollut viime vuosina melko kohtuullinen eräisiin muihin unionin jäsenvaltioihin verrattuna eikä se ole ylittänyt 8 prosenttia vuodessa. Ottaen huomioon kyseisten alueiden erittäin monipuolisen jo vuosien ajan noudatetusta taloudellisen rakenteen, määrätietoisesta uudelleenjärjestelypolitiikasta, ei hiiliteollisuuden työpaikkojen menetyksellä tähän mennessä ole ollut merkittävää vaikutusta työttömyyslulaiihin. joka on seurausta 3. 2 Espanja Espanjassa hiiltä louhitaan useilla alueilla, joita ovat Asturias (keski- ja länsiosissa), Léon (Bierzo-Villablino, Sabero ja pohjoinen), Palencia (Guardo ja Barruelo), Cataluna (Pirenaica), Teruel (Teruel-Mequinenza) ja Sud (Puertallano ja Penarolla). Tuotantoon osallistuu satakunta pääasiassa yksityistä yritystä, lukuun ottamatta julkisia yrityksiä HUNOSA, Minas de Figaredo, Endesa ja Encasur, ja ne työllistävät yhteensä yli 21 000 henkilöä. Vain neljä yritystä tuottaa yli miljoona tonnia vuodessa ja 13 yritystä yli 200 000 tonnia vuodessa. Tuotannosta 12,2 miljoonaa tonnia on peräisin maanalaisista kerroksista ja 5,4 miljoonaa tonnia avolouhoksista. On huomattava, että espanjalaiset hiilialueet ovat pieniä, maantieteellisesti erillisiä alueita, jotka ovat pitkälti riippuvaisia kaivostoiminnasta. Tällä on suora vaikutus uudelleenjärjestelyn ja uudelleenteollistamisen mahdollisuuksiin sekä työllisyystasoon. 3. 3 Ranska Ranskassa kivihiilen louhinta keskittyy nykyisin Lorrainen ja Centre-Midin alueille. Louhintayritys Charbonnages de France on julkisen alan yritys. Jo vuosien ajan jatkuneen tuotantokapasiteetin vähentämisprosessm yhteydessä, jonka taustalla ovat erityisesti epäsuotuisat geologiset olosuhteet, on menetetty 20 000 työpaikkaa vuosien 1986 ja 1996 välisenä aikana. Suurin yksittäinen tapahtuma oh toiminnan 14 Ks. Investoinnit hiili- ja terästeollisuudessa - EHTYn kertomus 1996 (SEC(97) 1229 lopullinen). - 8- lopettaminen Nord-Pas-de-Calais'n 1990. täydellinen Työmarkkinaosapuolten vuonna 1995 laatiman kansallisen hiilialan sopimuksen mukaan sama kehitys jatkuu seuraavina vuosina ja hiilen louhinta Ranskassa päättyy lopullisesti vuoteen 2005 mennessä. alueella vuonna 3. 4 Yhdistynyt kuningaskunta joulukuuta British Coalin yksityistämisen 1994 Yhdistyneen jälkeen 31. hniingaskunnan Idvihim^eollisuus muodostuu pelkästään yksityisistä yrityksistä, joille ei varainhoitovuoden 1995-1996 alusta lähtien ole myönnetty päätöksen N:o 3632/93/EHTY mukaista tukea. Suurin osa niistä British Coalin kaivoksista, jotka olivat vielä avoinna uudelleenjärjestelyprosessin jälkeen, kuuluvat nyt RJB Miningille (yhteensä 19 kaivosta). Kuuden muun kaivoksen kaivosoikeudet osti tai vuokrasi Coal Investments PLC. Lisäksi Skotlannissa Mining Scotland-yrityksellä on yksi kaivos ja Walesissa neljä kaivosta, Monktonhall, Hatfield Coal, Betws Anthracite ja Tower, ovat työntekijöiden hallinnassa. loppuunsaattamisen 4. KIVIHIILITEOLLISUUDEN HYVÄKSI TOTEUTETTUJEN TALOUDELLISTEN TOIMIEN KUVAUS Tässä kertomuksessa tarkastellaan päätöksen N:o 3632/93/EHTY 1 artiklassa tarkoitettuja toimia, joita ovat: - kaikki suorat ja epäsuorat tuotantoon, markkinointiin ja vientiin liittyvät viranomaisten suorittamat toimenpiteet ja tukitoimenpiteet, jotka, vaikka niitä ei makseta julkisista varoista, antavat taloudellisen edun kivihMteollisuuden yrityksille keventämällä niiden tavallisesti suurempia kustannuksia, - ldvihiiliteolHsuudelle suoraan tai epäsuorasti maksetut viranomaisten tukitoimien vuoksi pakollisiksi muuttuneet maksut erottamatta toisistaan valtion tai valtion siihen tehtävään nimeämän julkisen tai yksityisen järjestön myöntämää tukea, - jäsenvaltioiden kivihiHiyhtiöille maksamat rahoitustoimenpiteisiin kuuluvat tukiosat, joita markkinatalouden tavanomaisessa käytännössä ei pidetä maksettuna riskipääomana. Jäsenvaltioiden myöntämien tukien kokonaismäärän erittely eri tuloluokkiin antaa suhteellisen selkeän käsityksen kansallisella tasolla noudatetusta hiilialan politiikasta sekä nykyaikaistamis-, järkeistämis- ja uudelleenjärjestelyprosessissa saavutetusta edistymisestä. Taulukko 9 Vuosina 1992 - 1995 hyväksytyt tuet 1992 1993 1994 1995 Saksa - tavanomaiseen tuotantoon liittyva* - muu kuin tavanomaiseen tuotantoon liittyva** Espanja - tavanomaiseen tuotantoon liittyva* - muu kuin tavanomaiseen tuotantoon liittyva** Ranska - tavanomaiseen tuotantoon liittyva* - muu kuin tavanomaiseen tuotantoon liittyva** Portugali - tavanomaiseen tuotantoon liittyva* - muu kuin tavanomaiseen tuotantoon liittyva** Yhdistynyt kuningaskunta - tavanomaiseen tuotantoon liittyva* - muu kuin tavanomaiseen tuotantoon liittyva** EU YHTEENSA - tavanomaiseen tuotantoon liittyva* - muu kuin tavanomaiseen tuotantoon liittyva** Tavanomaiseen tuotantoon liittyva tuki ecua/tonni 4497,7 246,7 4462,6 256,3 ***4845,8 181,4 4784,2 106,7 463,3 108,9 186,9 774,6 5,8 0,0 0,0 13,1 373,3 0,0 190,2 818,1 6,4 1*0 1,9 12,4 730,8 145,3 298,0 614,8 1,8 3,6 731,9 135,0 56,9 612,3 0,0 0,9 20,1 870,0 0,0 1622,8 5153,7 1145,0 5034,4 1087,8 5896,6 1815,0 5572,9 2477,7 28,1 31,7 44,7 41,17 päätöksen N:o 2064/86/EHTY 3, 4, 5 ja 6 artiklan ja päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 ja 4 artiklan mukainen tuki päätöksen N: o 2064/86/EHTY mukaiset aikaisempien kausien kustannukset ja päätöksen N: o 3632/93/EHTY 5, 6 ja 7 artiklan mukainen tuki lukuun ottamatta Saksassa hiilitoimitusten takaamisesta sähkölaitoksille 19. heinäkuuta 1994 annetun lain yhteydessä myönnettyä 5350 miljoonan Saksan markan tukea (2779 miljoonaa ecua) korvausrahaston velkojen maksamiseen liittyvistä määrärahoista 10 Vuoteen 1994 verrattuna voidaan havaita tavanomaiseen tuotantoon liittyvän tuen vähentyneen. Tuen määrä tonnia kohti on laskenut 44,7 ecusta 41,17 ecuun. Erityisen merkittävää ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Samalla kuitenkin muuhun kuin tavalliseen tuotantoon liittyvä tuki eri lisääntynyt voimakkaasti Yhdistyneessä on jäsenvaltioissa esitellään yksityiskohtaisesti seuraavassa. laskua on havaittavissa Ranskassa lainingaskunnassa. Tilanne 4. 1 Saksa tavanomaiseen 1994 hyväksymien Komission vuonna liittyvien taloudellisten tukien kokonaismäärä oli 14 677 700 000 Saksan markkaa (7 624 800 000 ecua). Tähän määrään sisältyy 5 350 miljoonan Saksan markan (2 77£ miljoonan ecun) tuen maksaminen määrärahoista, jotka on osoitettu korvausrahaston velkojen maksamiseen Saksassa hiihtoimitusten sähkövoimalaitoksille 19. heinäkuuta 1994 annetun lain mukaisesti. Määrärahat oli tarkoitettu kattamaan korvausrahastossa 31. joulukuuta 1993 ollut alijäämä. Kyseessä on siis rahaston aiempina varainhoitovuosina kertyneiden velkojen maksaminen. takaamisesta tuotantoon Tavanomaiseen tuotantoon liittyvän tuen määrä on pysynyt erittäin korkealla tasolla vuodesta 1992 alkaen, eikä havaittavissa ole vakavia pyrkimyksiä suuntauksen muuttamiseksi. Vuonna 1995 havaittu lasku ei ole tässä suhteessa merkittävä, koska sitä seurasi voimakas nousu vuonna 1996. Vuodelle 1995 hyväksytyn toimintatuen (päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan mukaisesti) 4 784 200 000 ecun kokonaismäärään sisältyy kaksi merkittävää tukea: - hiilestä tuotetusta sähköstä 13. joulukuuta 1974 annetun lain mukainen 5 900 miljoonan Saksan markkaa tuki korvausrahaston (Ausgleichsfonds) tulojen muodossa vuoden 1994 osalta, mikä vastaa 8,5 prosentin maksua (Kohlepfennig), - yhteisön rauta- ja teräteollisuuden käyttöön tarkoitetun hiilen ja koksin kattava enintään 2 708,5 miljoonan Saksan markkaa tuki, jonka lisäksi Saarbergwerke AG-yritykselle osoitettiin enintään 118,4 miljoonan Saksan markan taloudellinen tuki. Saksan kivihiiliteoUisuudelle vuonna 1995 myöntämästä tuesta 4. huhtikuuta 1995 tekemässään päätöksessä 95/464/EHTY15 komissio muistutti tarpeesta saattaa tuotantotukijärjestelmät yhteensopiviksi päätöksen N:o 3632/93/EHTY säännösten kanssa ja totesi, että Saksan perastuslakituomioistuimen 11. lokakuuta 1994 tekemän päätöksen mukaan tcKohlepfennig"-maksua koskevat määräykset ovat Saksan perustuslain vastaisia ja ne on poistettava 1. tammikuuta 1996 mennessä. 15 EYVLN:oL267, 9. 11. 1995, s. 42. - 11 On huomattava, että ja päätöksen N:o 3632/93/EHTY mukaisesti Saksan viranomaiset antoivat 12. joulukuuta 199516 lain, jossa tuki sisällytetään talousarvioon ja "Kohlepfennig"-maksut poistetaan. tuomioistuimen päätöksen jälkeen Yhteisön rauta- ja terästeollisuudelle tarkoitetun hiilen ja koksin tuen osalta Saksan kivihiiliteollisuudelle vuosina 1995 ja 1996 myöntämästä tuesta 30. huhtikuuta 1996 tehdyn päätöksen 96/560/EHTY17 yhteydessä vuodelle 1995 hyväksytty määrä oli huomattavasti edellisvuotista pienempi: 2 826,9 miljoonaa Saksan markkaa verrattuna 3 232 miljoonaan Saksan markkaa vuonna 1994. Tuen lasku selittyy rauta- ja terästeollisuuden teknologian uudistuksesta johtuvalla hiilikoksin tuotannon vähentämisellä, koska uudistuksen seurauksena masuuneihin injektoidaan yhä suurempia määriä halpaa ja laadultaan keskinkertaista kattilahiiltä, sekä pääasiassa sillä, että koksintuotannon kannattavuusnäkymät Saksassa ovat heikot, ja tuotanto tulee näin jatkuvasti supistumaan. Muut vuoden 1995 osalta hyväksytyt toimintatuet ovat: - ammattitaitoisen kaivostyövoiman tuki (Bergmannsprämie), enintään 95 miljoonaa Saksan markkaa, säilyttämisjärjestelmän yhteydessä - eri kaivosalueiden väliset tasaukset kattava tuki, enintään 92,8 miljoonaa Saksan markkaa, - vähäisen haihtuvan aineksen kivihiilelle maksettavan korvauksen kattava tuki, enintään 50,8 miljoonaa Saksan markkaa. Näitä erityistukia arvioidessaan komissio korostaa erityisesti niiden asteittaista vähenemistä, joka kahden viimeksi mainitun tuen osalta on 10 prosenttia vuodessa. Tavanomaiseen tuotantoon liittyvän tuen osalta kokonaisuudessaan komissio on ottanut huomioon tarpeen vähentää kaikin mahdollisin tavoin uudelleenjärjestelystä aiheutuvia sosiaalisia ja alueellisia ongelmia päätöksen N:o 3632/93/EHTY 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Lisäksi komissio hyväksyi päätöksessään 95/464/EHTY tuet poikkeuksellisten kustannusten kattamiseksi Ruhrkohle AG-, Saarbergwerke AG-, Gewerkschaft Auguste Victoria-, Sophia Jacoba GmbH -ja Preussag Anthrazit -yrityksille, yhteensä enintään 200 miljoonaa Saksan markkaa. Poikkeuksellisiin kustannuksiin sisältyvät erityisesti tuotannon pysäyttämisestä aiheutuvat ylimääräiset kuivauskustannukset uudelleenjärjestelytoimien yhteydessä sellaisten louhosten osalta, jotka sijaitsevat lähellä toimivia kaivoksia. Koska suljetuista kaivoksista ei poisteta vettä ollenkaan tai vain osittain, osa vedestä, joka ei mitenkään liity tavanomaiseen tuotantoon, virtaa 16 BGB1. I S. 1638 17 EYVLN:oL 244, 25. 9. 1996, s. 15. - 12 lähellä sijaitseviin toimiviin kaivoksiin ja aiheuttaa lisäkustannuksia. Tämänkaltainen tuki mainitaan päätöksen N:o 3632/93/EHTY liitteessä, joka sisältää määrittelyn päätöksen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista kustannuksista. Tuen kasvu 179,1 miljoonasta Saksan markasta vuonna 1994 200 miljoonaan markkaan vuonna 1995 välittömänä voidaan seurauksena. uudeUeenjärjestelysuunnitelman toteuttamisen nähdä 4. 2 Espanja Komission vuoden 1995 osalta hyväksymät toimintatuki (3 artikla) ja tuotannon vähentämlstuki (4 artikla) olivat 731,9 miljoonaa ecua ja ne olivat siis käytännössä pysyneet vuoden 1994 tasolla. On kuitenkin huomattava, että Espanjan viranomaiset pyysivät 22. heinäkuuta 1996 päivätyllä kirjeellään hyväksyntää ylimääräiselle tuelle vuonna 1995 sellaisten yritysten osalta, jotka ovat allekirjoittaneet sopimusohjelmat valtion kanssa. Pyyntö koski 11 010 miljoonan Espanjan pesetan suuruista tuotannon vähentämistukea (4 artikla) ja 4 697 miljoonan Espanjan pesetan tukea sulkemisesta aiheutuviin poikkeuksellisiin kustannuksiin (5 artikla), eli yhteensä 15 707 miljoonaa Espanjan pesetaa (96 miljoonaa ecua). Ottaen huomioon Espanjan viranomaisten toimittamat tiedot komissio ei ole vielä tähän mennessä hyväksynyt tätä ylimääräistä tukea. tuesta 30. Espanjan kivihiiliteollisuuden hyväksi vuonna 1995 myöntämästä tekemässään päätöksessä 96/591/EHTY18 komissio arvioi huhtikuuta 1996 päätöksen N: o 3632/93/EHTY 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti toimenpiteiden yhdenmukaisuutta Espanjan krvihiiliteollisuudelle 1. tammikuuta 1994 ja 31. joulukuuta järkeistämistä, uudelleenjärjestelyä ja tuotannon vähentämistä koskevan suunnitelman kanssa, jonka komissio oli hyväksynyt päätöksellä 94/1072/EHTY19. 1997 väliseksi ajaksi esitetyn nykyaikaistamista, Jaettuaan tavanomaiseen tuotantoon liittyvän tuen kokonaismäärän toimintatukeen ja toiminnan vähentämistukeen komissio totesi, ettei tuki vielä ole yhdenmukainen päätöksen N:o 3632/93/EHTY kanssa, koska sähkön tuotantoon tarkoitetun hiilen tuki ei sisälly julkiseen talousarvioon tai vastaavankaltaiseen järjestelmään, vaan se rahoitetaan edelleen sähkölaskutuksen kautta kannettavilla maksuilla. Komissio on kuitenkin tietoinen Espanjan päätöksestä muuttaa tukijärjestelmää ennen päätöksen N:o 3632/93/EHTY 2 artiklan 2 kohdassa määrätyn enimmäissiirtymäajan päättymistä. Komissio totesi lisäksi, että Espanja aikoo mukauttaa sähköntuottajille myytävän hiilen myyntihintojen vahvistamisjärjestelmää lähemmäs tuontihiilen hintaa, koska sähkön tuottajille myytävän hiilen hinnat ovat Espanjassa inaailmanmarkkkahintoja korkeammat. Komissio tällä hetkellä huomattavasti huomioi myös Espanjan sitoutuneen huolehtimaan siitä, että viimeistään 31. joulukuuta 1996 espanjalaisen hiilen myyntihinta on päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 siirtymällä asteittain 18 EYVL N:o L 259, 12. 10. 1996, s. 14. 19 EYVL N:oL 385, 31. 12. 1994, s. 31. - 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti seurausta sopimuspuolten vapaasti keskenään maailmanmarkkinoiden edellytykset huomioon ottaen tekemästä sopimuksesta. Samassa päätöksessä komissio myös hyväksyi seuraavat tuet poikkeuksellisiin kustannuksiin (5 artikla): enintään 14 723 miljoonan Espanjan pesetan tuki vuonna 1995 niille espanjalaisten hiiliyritysten 7 300 työntekijälle maksettaviin korvauksiin, joiden on jäätävä työpaikkansa Espanjan varhaiseläkkeelle ja järkeistämistä, uudelleenjärjestelyä kivihiiliteollisuuden nykyaikaistamista, tuotannon vähentämistä koskevan suunnitelman täytäntöönpanon seurauksena, ovat menettäneet jotka tai - enintään 7 140 miljoonan Espanjan pesetan tuki vuonna 1995 kattamaan osittain hiiliyritysten käyttöomaisuuden arvonalennuksen, kun ne joutuvat sulkemaan kaivoksia ja tai uudelleenjärjestelyä koskevan suunnitelman yhteydessä. nykyaikaistamista, järkeistämistä kokonaan osittain että katsoi, Komissio vastaavat Espanjan kivihiihteollisuuden nykyaikaistamis-, järkeistämis- ja uudelleenjärjestelyprosessista seuraavia välttämättömiä velvoitteita, ja koska ne eivät tavanomaiseen tuotantoon, ne on katsottava aikaisempien kausien kuluiksi. taloudelliset toimet nämä liity Tarkistaessaan tosiasiallisesti maksettuja tukia, jotka oli annettu tiedoksi päätöksen N:o 3632/93/EHTY 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti, komissio joutui toteamaan, että vaikka Espanja oli maksanut hiilialan yrityksilleen toimintatukeen ja tuotannon vähentämistukeen hyväksytyt määrät kokonaisuudessaan (3 ja 4 artikla), oh poikkeuksellisiin kustannuksiin hyväksytyn tuen enimmäismäärästä (5 artikla) maksettu ainoastaan 28 prosenttia. Tämä merkitsee, ettei Espanja ole toteuttanut hyväksytyissä tuotannon vähentämispyrkimyksiä. Komission yksiköt ovat tämän vuoksi pyytäneet Espanjan viranomaisia perustelemaan tämän poikkeamisen alkuperäisistä suunnitelmista. esitettyjä uudelleenjärjestely- suunnitelmissa ja/tai Komissio on hyväksynyt myös päätöksen N:o 3632/93/EHTY 6 artiklan mukaisen tutkimus- ja kehitystuen. Tämä enintään 50 miljoonan Espanjan pesetan suuruinen tuki vuonna 1995 (alle 20 % Espanjan kivihiihteolhsuuden TTK-kustannusten kokonaismäärästä) on tarkoitettu Espanjan kivihiiliesiintymien epätavalhsuudesta johtuvien erityisongelmien sekä ympäristöystävällisten hiilen käyttötekniikoiden kehittämiseen. Komissio on myös tarkastanut, että kyseinen tuki on tutkimukseen ja kehittämiseen myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön sääntöjen mukaista20. ratkaisemiseen tarkoitettu Komissio on hyväksynyt myös päätöksen N:o 3632/93/EHTY 7 artiklan mukaisen enintään 100 miljoonan Espanjan pesetan suuruisen tuen ympäristönsuojeluun. Tuki on tuotantolaitosten mukauttamista uusiin ympäristönsuojeluvaatimuksiin sillä edellytyksellä, että laitokset ovat olleet toiminnassa vähintään kaksi vuotta ennen vaatimusten voimaantuloa. Tuki ei kuitenkaan koske sellaisia mukauttamistoimenpiteitä, joita yrityksen on tehtävä tavanomaiseen kaivostoiminnan seurauksena. Tarkastellessaan tukea komissio on kivihiiliyritysten helpottamaan tiettyjen 20 Ks. EYVLN:oC45, 17. 2. 1996, s. 5. - 14 myös tarkastanut, että se on ympäristönsuojeluun osoitettavaa valtiontukea koskevien yhteisön sääntöjen mukaista21. 4. 3 Ranska Kun komissio hyväksyi vuodelle 1994 kaivosten sulkemisesta aiheutuviin kustannuksiin myönnettyä tukea (tavanomaiseen tuotantoon liittyvä tuki) yhteensä enintään 1 962 miljoonaa Ranskan frangia (298 miljoonaa ecua), on vuoden 1995 osalta havaittavissa voimakasta laskua, sillä tavanomaiseen tuotantoon liittyviä tukia (toiminnan vähentäminen) myönnettiin kaikkiaan 371 miljoonaa frangia (56,9 tulkita osoitukseksi Ranskan viranomaisten miljoonaa ecua). Tämä voidaan aikomuksesta vähentää tuotantotukea ja lopettaa tuotanto kokonaan vuoteen 2005 mennessä hiilialan sopimuksen mukaisesti. On kuitenkin korostettava, että tavanomaisen tuotannon tuen laskeminen ei valitettavasti ole seurausta vastaavasta kaivosten sulkemisesta (niiden määrä on pikemminkin kasvanut), ja tämän seurauksena Charbonnages de France -yritys on joutunut rahoittamaan kaivosten sulkemista turvautumalla yhä enemmän lahoihin, mikä rasittaa raskaasti sen tulevaisuutta. Obligaatiolainojen määrä kasvoi näin voimakkaasti vuonna 1993. Suuntausta on seurattava tarkasti sen selvittämiseksi, onko tässä kyseessä ainoastaan tapa siittää tukiin liittyviä ongelmia tuonnemmaksi yrittämättä kuitenkaan ratkaista niitä. Ranskan kivihiihteollisuuden hyväksi vuonna 1995 myöntämän tuen hyväksymisestä 26. heinäkuuta 1995 tekemässään päätöksessä 95/519/EHTY22 komissio totesi, että 371 miljoonan Ranskan frangin tuki, jonka Ranska aikoi myöntää päätöksen N:o 3632/93/EHTY 4 artiklan mukaisesti, liittyy komission hyväksymään yrityksen toiminnan vähentämissuunmtelmaan, ja alueellisten vaikutusten huomioon ottamiseksi esitetään sulkemisten porrastamista vuoteen 2005 asti, eli päätöksen N:o 3632/93/EHTY soveltamisajanjakson jälkeen. Komissio ei siis esittänyt erityisiä vastalauseita yrityksen ja rahoituksellisen tilanteen ja kannattavan hiilentuotannon mahdottomuuden osalta, koska lopullisesta sulkemisesta on päätetty. jossa poikkeuksellisten taloudellisen sosiaalisten Tuotannon vähentämistuen lisäksi komissio hyväksyi samassa päätöksessä myös poikkeukselhsiin kustannuksiin myönnettävän tuen päätöksen N:o 3632/93/EHTY 5 artiklan mukaisesti. Tuen enimmäismäärä on 3 980 miljoonaa Ranskan frangia. Komissio hyväksyi myös kyseisen päätöksen 6 artiklan mukaisen enimmäismäärältään 15 miljoonan Ranskan frangin suuruisen tutkimus- ja kehitystuen. Näiden tukien määrä pysyi käytännössä vuoden 1994 tasolla. 21 EYVL N:o C 72, 10. 3. 1994, s. 3. 22 EYVL N:oL 299, 12. 12. 1995, s. 18. Tuki poikkeuksellisiin kustannuksiin (aikaisempien kausien kulut) kattaa päätöksen N:o 3632/93/EHTY liitteessä erityisesti mainitut kustannukset, eli: - ennen lakisääteistä työntekijöiden sosiaaliturvamaksuista aiheutuneet kustannukset, enintään 561 miljoonaan Ranskan frangiin asti, siirrettyjen eläkkeelle eläkeikää - muut uudelleenjärjestelyn jääneille työntekijöille maksetut poikkeukselliset kustannukset, enintään 180 miljoonaan Ranskan frangiin asti, järkeistämisen myötä työttömiksi ja - vero-, laki- ja hallinnollisista säännöksistä ja määräyksistä aiheutuvat jäännöskustannukset, enintään 74 miljoonaan Ranskan frangiin asti, - uudelleenjärjestelyistä aiheutuneet ylimääräiset työt, enintään 219 miljoonaan Ranskan frangiin asti, - kaivostyön vauriot, jotka johtuvat käytössä olleista louhinta-alueista, enintään 42 miljoonaan Ranskan frangiin asti, - poikkeuksellinen sisäinen arvonalennus, joka johtuu teollisuuden uudelleenjärjestelystä, enintään 44 miljoonaan Ranskan frangiin asti, - uudelleenjärjestelyistä seuranneesta maksajien vähenemisestä johtuva yritysten sosiaaliturvamaksujen suureneminen, enintään 2 860 miljoonaan Ranskan frangiin asti. leikkausta Tutkimus- ja kehitystuen, joka on vähemmän kuin 20 prosenttia yrityksen kaikkiin tutkimus- ja kehityshankkeisiin käyttämistä kuloista, avulla pyritään karvostoiminnan alalla pääasiallisesti sekä turvallisuuden ja laitteiden, laajempaan käyttöön, kaukovalvonnan ympäristön huomioonottamiseen sekä hiilen käytön osalta hiilien käyttäytymisen, tuhkan hyväksikäytön, kaasumaisten epäpuhtauksien analysoinnin ja leijukerrosten kehittämiseen. Komissio tarkasti myös, että kyseinen tuki on valtion tutkimus- ja kehittämistukea koskevien yhteisön sääntöjen mukaista. työolosuhteiden parantamiseen, kauko-ohjattavien ja porausta koskevan suorituskyvyn televisioidun lähettämisen tiedon ja 4. 4 Yhdistynyt kuningaskunta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei vuoden 1995 aikana myönnetty tavanomaiseen tuotantoon liittyvää tukea. Samaan aikana muuhun kuin tavalliseen tuotantoon liittyvään hyväksytyn tuen määrä oli poikkeuksellisen korkealla tasolla. Korkean tason taustalla on kuitenkin yksi British Coal Corporationin yksityistämiseen liittyvä erityistoimenpide, joka puolestaan johtui yrityksen erityisestä rahoitusrakenteesta. Yhdistyneen kuningaskunnan kivihiiliteollisuuden hyväksi varainhoitovuosina 1994- tekemässään 1995 ja 1995-1996 myöntämästä tuesta 3. marraskuuta 1994 16 Tuki tuen. päätöksessä 94/995/EHTY23 komissio hyväksyi British Coal Corporationille rahoittamia myönnettävän uudelleenjärjestelykustannuksia ja sen käyttöomaisuuden arvonalennusta viimeisten vuosien aikana. Tuen määrä ei saanut ylittää yrityksen taseessa varainhoitovuoden 1994-1995 lopussa näkyvien lainojen ja alueellisten hiiliyhtiöiden myyntituoton sekä suljettujen kaivosten myyntituoton välistä erotusta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat määrän olevan 793 miljoonaa puntaa. yrityksen lainalla vastasi Toimenpiteen ymmärtämiseksi on otettava huomioon, että kansallisen British Coal Corporation -yrityksen pääoma muodostui kokonaisuudessaan obligaatiolainoista. Tämän seurauksena uudelleenjärjestelykustannuksia, lähinnä yrityksen vuodesta 1990 alkaen maksamista irtisanomisiin liittyvistä maksut, ei katettu tuilla vaan ne rahoitettiin lainoilla. Nämä kustannukset ja käyttöomaisuuden tuottomahdollisuuksien lasku saivat yrityksen velkaantumaan raskaasti siten, että ilman yksityistämistäkin yrityksen rahoituksen uudelleenjärjestely olisi ollut välttämätön tasapainon saavuttamiseksi yrityksen velkaantumisen ja mahdollisen kannattavuuden välille. jotka koostuivat Komissio totesi siis, että lainasaatavista luopuminen, osittain myymällä huutokaupalla yrityksen kaivostoimintaa, on päätöksen N:o 3632/93/EHTY liitteessä erityisesti mainittua yrityksen käyttöomaisuuden poikkeuksellista arvonalennusta. vastaa uudelleenjärjestelystä aiheutuvaa tukea, joka Muut päätöksen 94/995/EHTY mukaisesti hyväksytyt tuet vuodelle 1995 olivat kokonaismäärältään 441 miljoonaa puntaa jakautuen seuraavasti: - enintään 130 miljoonan punnan tuki Coal Authoritylle eli julkisen alan toimielimelle, joka vastaa British Coal Corporationin yksityistämistä edeltäneestä kivihiilentuotannosta ympäristölle aiheutuneista vahingoista, - enintään 2 miljoonan punnan tuki British Coal Corporationin nykyisille ja entisille työntekijöille kuulonmenetyksestä maksettavien korvauksien kattamiseen 26. päivän maaliskuuta 1989 ja kyseisen yhtiön yksityistämisajankohdan väliseltä palvelusajalta, ja enintään 30 miljoonan punnan tuki British Coal Corporationin nykyisille ja entisille työntekijöille työstä aiheutuneista vammoista ja terveyden vahingoittumisesta maksettavien korvausten kattamiseen vuoden 1947 ja kyseisen yhtiön yksityistämisajankohdan väliseltä palvelusajalta, - enintään yhden miljoonan punnan tuki hiileen tai savuttomaan polttoaineeseen annettaviin polttoaine-etuihin tapauksissa käteissuorituksiin Yhdistyneen kuningaskunnan kivihiiliteollisuuden uudelleenjärjestelyn vuoksi British Coal Corporationista eläkkeelle siirtyneille tai sieltä työttömiksi jääneille työtekijöille ja heidän huollettavilleen 31. päivän maaliskuuta 1990 ja kyseisen yhtiön yksityistämisajankohdan väliseltä palvelusajalta, tietyissä tai 23 EYVLN. oL 379, 31. 12. 1994, s. 6. -17 - enintään 183 miljoonan punnan tuki British Coal Corporationista entisten lukien Yhdistyneen työntekijöiden lainingaskunnan Idvihiiliteollisuuden uudelleenjärjestelyn vuoksi varhaiseläkkeelle siirtyneet työntekijät, eläkejärjestelmien maksuihin mukaan - enintään 25 miljoonan punnan tuki British Coal Corporationille Yhdistyneessä kuningaskunnassa krvihiiliteollisuuden uudelleenjärjestelyn vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille tai toiseen tuotantoyksikköön siirretyille työntekijöille maksettavien poikkeuksellisten sosiaaliavustusten kattamiseen, ja - enintään 70 miljoonan tuki British Coal Corporationille jäännöstoiminnasta aiheutuvien kulujen kattamiseen ennen yrityksen lopettamista sen yksityistämisen seurauksena. punnan Näihin tukiin on lisättävä kokonaismäärältään 111 miljoonan punnan tuki, jonka komissio lisärahoitustuesta kivihiiliteolUsuudelle varainhoitovuonna 1995-1996 7. helmikuuta 1996 tekemässään päätöksessä 96/274/EHTY24. Määrä jakautuu seuraavasti: lamingaskunnan Yhdistyneen hyväksyi - enintään 14 miljoonan punnan tuki British Coal Corporationille työstä aiheutuneista vammoista ja terveyden vahingoittumisesta entisille työntekijöille suoritettavien korvausten kattamiseen, ja enintään 2 miljoonan punnan tuki entisille kaivostyöntekijöille samojen korvausten kattamiseen yksityistämistä edeltäneeltä ajanjaksolta esitettyjen vaatimusten osalta, suoritettavien suoraan - enintään 95 miljoonan punnan tuki kivihiileen tai savuttomaan polttoaineeseen tapauksissa käteissuorituksiin annettavaan polttoaine-etuun Yhdistyneen kuningaskunnan Idvihiiliteollisuuden uudelleenjärjestelyn vuoksi British Coal Corporationista eläkkeelle siirtyneille tai sieltä työttömiksi jääneille työntekijöille ja heidän huollettavilleen 31. päivää maaliskuuta 1990 edeltäneeltä palvelusajalta. tietyissä tai 5. JOHTOPÄÄTÖKSET JA NÄKYMÄT KivihiiHteolHsuuden hyväksi toteutettuja toimia koskevan yhteisön järjestelmän soveltaminen perustuu pääasiassa poikkeuksiin EHTY:n penistamissopimuksen 4 c artiklasta, ja sen ensisijaisena poliittisena tarkoituksena on pyrkimys minimoida Euroopan unionin hiiliteollisuuden uudelleenjärjestelystä ja toiminnan vähentämisestä aiheutuvia sosiaalisia ja alueellisia seurauksia. Ilman näitä poikkeuksia hiiliteollisuus olisi suurelta osin tuomittu häviämään nopeasti. Näin ollen tukijärjestelmän soveltamista vuonna 1995 koskevan amoinnin perusteella voidaan tehdä seuraavat johtopäätökset: • Euroopan unionin kivihiihyritysten taloudellinen tilanne ei ole kohentunut merkittävästi huolimatta suhdanteiden selkeästä paranemisesta, johon liittyi myös kulutuksen kasvu rauta- ja terästeollisuudessa ja sähkövoimalaitoksissa. 24 EYVL N:o L 102, 25. 4. 1996, s. 42. - 1 8- • Kolmansista maista tuodun kivihiilen määrä on suurempi kuin yhteisön kivihiilikaivosten tuotanto. • Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta tuotantokustannusten kehitys näyttää tekevän tyhjäksi useimpien Euroopan unionin Idvihiilialan yritysten toiveet saavuttaa jälleen kilpailukykyinen asema suhteessa maailmanniarkkinaliintoihin. KJvihiilialueiden taloudellinen ja sosiaalinen tilanne on eri mitassa riippuvainen Idvihiilialan yrityksistä. Suurin osa alueista on ryhtynyt menestyksekkäästi monipuolistamaan talouttaan, minkä johdosta kivihiilialan politiikan so si a ah st en ja alueellisten tavoitteiden voidaan yleisesti ottaen katsoa toteutuneen. • Hyväksyttyjen tukien tason suhteen voidaan panna merkille tavanomaiseen tuotantoon liittyvien tukien lievä väheneminen ja muuhun kuin tavanomaiseen tuotantoon (aikaisempien kausien kulut) liittyvien tukien kasvaminen. Tukien rakenne eli niiden jakautuminen päätöksen N:o 3632/93/EHTY eri artiklojen mukaisesti vaihtelee suuresti hiilentuottajamaasta toiseen ja heijastaa siten kivihiilialan kansallisten suunnitelmien välisiä eroavaisuuksia. Koska nämä suunnitelmat esitettiin ja hyväksyttiin vuonna 1994, olisi ennenaikaista arvioida niiden tehokkuutta varainhoitovuoden 1995 tulosten valossa. -19 ISSN 1024-4492 KOM(98) 186 lopullinen / x ö l ix J\. A JVJ J\. M. FI 10 09 12 01 Luettelonumero : CB-CO-98-200-FI-C ISBN 92-78-32582-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg - & >-


title: Règlement (CE) n° 661/98 de la Commission du 24 mars 1998 modifiant le règlement (CE) n° 1773/97 relatif à une mesure particulière d'intervention pour les céréales en Finlande et en Suède

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export refund
market intervention
oats

formats: pdf print

text: L 90/38 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 25. 3. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 661/98 DE LA COMMISSION du 24 mars 1998 modifiant le r(cid:138)glement d’intervention pour les c(cid:130)r(cid:130)ales en Finlande et en Su(cid:138)de (CE) no 1773/97 relatif (cid:133) une mesure particuli(cid:138)re LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 de la Commission du 29 juin 1995 (cid:130)tablissant certaines modalit(cid:130)s d’application du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui concerne l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation ainsi que les mesures (cid:133) prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2052/97 (4), consid(cid:130)rant que, par le r(cid:138)glement (CE) no 1773/97 de la Commission (5), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 547/98 (6), une adjudication de la restitution a (cid:130)t(cid:130) ouverte pour l’exportation d’avoine produite en Finlande et en Su(cid:138)de vers tous les pays tiers; que, dans la situation actuelle, il se r(cid:130)v(cid:138)le opportun d’augmenter la quantit(cid:130) mise en adjudication; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier L’article 1er, paragraphe 1, du r(cid:138)glement (CE) no 1773/97 est modifi(cid:130) comme suit: sous Une mesure particuli(cid:138)re d’intervention, «1. forme d’une restitution (cid:133) l’exportation, est appliqu(cid:130)e pour 650 000 tonnes d’avoine produite en Finlande et en Su(cid:138)de, et destin(cid:130)e (cid:133) (cid:136)tre export(cid:130)e (cid:133) partir de la Finlande et de la Su(cid:138)de vers tous les pays tiers. dispositions L’article 13 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 ainsi que les cet article sont applicables mutatis mutandis (cid:133) ladite restitution. » en application de prises Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le jour de sa publi- cation au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 24 mars 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 du 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 250 du 13. 9. 1997, p. 1. (6) JO L 72 du 11. 3. 1998, p. 11