title: Komission tiedonanto eri tuotantojärjestelmissä pidettävien munivien kanojen suojelua koskeva

eurovoc_concepts:
animal welfare
intensive livestock farming
poultry
protection of animals
veterinary legislation

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 11. 03. 1998 KOM(1998) 135 lopull. 98/0092 (CNS) KOMISSION TIEDONANTO eri tuotantojärjestelmissä pidettävien munivien kanojen suojelua koskeva Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVI eri tuotantojärjestelmissä pidettävien munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista (Komission esittämä) PERUSTELUT Neuvosto antoi 7 päivänä maaliskuuta 1988 direktiivin 88/166/ETY noudattaen tuomioistuimen tuomiota asiassa 131/86 (häkeissä pidettävien munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 25 päivänä maaliskuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/113/ETY julistaminen mitättömäksi)1. Direktiivillä 88/166/ETY annettiin direktiivi 86/113/ETY neuvoston hyväksymässä muodossa. Direktiivin 88/166/ETY 9 artiklassa vaaditaan komissiota toimittamaan 1 päivään tammikuuta 1993 mennessä kertomus tieteellisestä kehityksestä, joka koskee eri järjestelmissä kasvatettavien kanojen hyvinvointia ja direktiivin liitteen säännöksiä, ja liittämään mukaan tarvittaessa aiheellisia mukauttamisehdotuksia. Vuonna 1992 eläinlääkintäalan tiedekomitea (eläinten hyvinvoinnin yksikkö) esitti komissiolle eri tuotantojärjestelmissä pidettävien munivien kanojen hyvinvointia koskevan kertomuksen, mutta kyseisenä ajanjaksona komissio laati kokonaiskatselmusta koko yhteisön kotieläinten hyvinvointia koskevasta tuolloin ryhtynyt asiassa lisätoimiin. lainsäädännöstä eikä Eläinlääkintäalan tiedekomitea, jota komission yksiköt pyysivät tutkimaan ja saattamaan ajan tasalle vuoden 1992 kertomuksen, laati munivien kanojen hyvinvointia koskevan lausunnon, joka hyväksyttiin sen kokouksessa 30 päivänä lokakuuta 1996. Liitteenä oleva tiedonanto ja ehdotus perustuvat sen lausuntoon. Ehdotetaan, että direktiivi 88/166/ETY korvataan uudella direktiivillä, joka kattaa kaikkien, ei ainoastaan häkeissä pidettävien, munivien kanojen hyvinvoinnin. Käyttöön otetaan kaikkiin tuotantojärjestelmiin sovellettavat yleiset vaatimukset, mukaan luettuina pesiä, orsia ja pehkua koskevat vaatimukset. Viimeksi mainituista vaatimuksista poiketaan kuitenkin häkkien osalta, joiden on vastattava uudistettuja vaatimuksia. Uusia vaatimuksia ehdotetaan otettaviksi käyttöön vaiheittain, jotta nykyisistä järjestelmistä voidaan luopua kymmenen vuoden ajanjakson aikana. Liitteen säännökset on saatettu ajan tasalle, ja ne on esitetty vasikoiden ja sikojen suojelua koskevissa neuvoston direktiiveissä säädetyssä muodossa. Toimivaltaisen viranomaisen suorittamia tarkastuksia ja ilmoituksia sekä komission suorittamia tarkastuksia koskevat säännökset on laadittu. toimivaltaan. Häkeissä Munivien kanojen suojelu kuuluu yhteisön yksinomaiseen pidettävien munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista annetun nykyisen direktiivin ehdotettu korvaaminen on helpoin tapa toivotun tavoitteen saavuttamiseksi. Ehdotetut direktiivissä olevat toimenpiteet. toimenpiteet on määritelty yhtä yksityiskohtaisesti kuin nykyisessä Jäsenvaltioilla ei oleteta olevan vaikeuksia direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöään. 1 EYVLL 74, 19. 3. 1988, s. 83. EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO KOMISSION TIEDONANTO eri tuotantojärjestelmissä pidettävien munivien kanojen suojelua koskeva n JOHDANTO Häkeissä pidettävien munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista annetun direktiivin 88/166/ETY1 9 artiklassa todetaan: "Komissio antaa 1 päivään tammikuuta 1993 mennessä kertomuksen tieteellisestä kehityksestä, joka koskee eri järjestelmissä kasvatettavien kanojen hyvinvointia ja aiheellisia liitteen määräyksiä; mukauttamisehdotuksia. " kertomukseen tarvittaessa liitetään Toukokuussa 1992 eläinlääkintäalan tiedekomitea (eläinten hyvinvoinnin yksikkö) hyväksyi kertomuksen (professori tri W. de Witin johtaman työryhmän valmistelema), jossa esitellään tuoreimpia munivien kanojen hyvinvointia koskevia tieteellisiä tietoja. Komissio ei tuolloin ryhtynyt asiassa lisätoimiin. Vuonna 1995 komission yksiköt pyysivät eläinlääkintäalan tiedekomiteaa (eläinten hyvinvoinnin yksikkö) tutkimaan ja saattamaan ajan tasalle vuoden 1992 kertomuksen. Komitea perusti asiantuntijoista koostuvan työryhmän, jonka puheenjohtajana toimi tri H. J. Blokhuis Institute for Animal Science and Health -yliopistosta Lelystadista Alankomaista. Työryhmän jäsenet, jotka valittiin heidän asiassa omaavansa tieteellisen asiantuntemuksen perusteella, ei maittensa edustajina, olivat seuraavat: Tri H. J. Blokhuis Institute for Animal Science and Health, Lelystad, Alankomaat Prof. W. Bessei Institute for Animal Breeding and Husbandly, University of Hohenheim, Stuttgart, Saksa Tri A. Elson ADAS, Lincoln, Yhdistynyt kuningaskunta Tri P. W. G Groot Institute of Agricultural and Environmental Engineering, Wageningen, Alankomaat Tri J. Faure Tri L. Keeling Prof. H. Simonsen Poultry Research Institute, Nouilly, Ranska Department of Animal Hygiene, Swedish University of Agricultural Science, Skara, Ruotsi Department of Animal Science and Animal Health, Royal Veterinary and Agricultural University, Frederiksberg C, Tanska Tri P. Van Houwelingen Euroopan komissio (Sihteeri) Työryhmä on esittänyt kertomuksensa eläinlääkintäalan tiedekomitealle. Työryhmän kertomuksen perusteella komitea on antanut lausuntonsa ja esittänyt sen komissiolle. Kyseinen lausunto lähetetään erikseen myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Tämä tiedonanto perustuu eläinlääkintäalan tiedekomitean lausuntoon. 1 EYVLL 74, 19. 3. 1988, s. 83. 1 HYVINVOINTI: MÄÄRITELMÄ JA MITTAAMINEN Direktiivin 9 artiklassa edellytetään kertomuksen laatimista kanojen hyvinvoinnista, joten ori ensisijaisen tärkeää ymmärtää, mitä hyvinvoinnin käsitteellä tarkoitetaan, jotta siitä voidaan tehdä puolueeton arvio. Työryhmä pohti näitä kysymyksiä pitkään ja tarkasteli useita eläinten hyvinvointia koskevia määritelmiä ja yhteenvetoja, joita on tehty viimeisten kolmenkymmenen vuoden aikana. sisäistä Työryhmä havaitsi, että viime vuosina alan johtavat tiedemiehet ovat ottaneet käyttöön yhteisen lähestymistavan, joka perustuu menestykseen, joka yksilöllä on ympäristönsä hallinnassa. Kehityksen aikana jokainen eläinlaji sopeutuu ympäristöön, jossa se kykenee Eläinten selviytymään säätelemään säätelyjärjestelmät koostuvat aktiivisista reaktioista (fysiologiset, käyttäytymiseen liittyvät tai molemmat) muutoksiin kyseisessä ympäristössä. Näiden reaktioiden avulla eläin pystyy pitämään sisäiset ja ulkoiset edellytykset parhaalla mahdollisella tasolla. Toisin erilaisia eläin sanoen selviytymismekanismeja. lisääntymään. ympäristöään käyttämällä tilaansa, yrittää hallita sekä ja siten hallitsee ympäristöään, se voi hyvin. Kun sen Kun eläin selviytyy selviytymisyritykset epäonnistuvat, se kokee kielteisiä seurauksia, jotka ulottuvat vähäisistä vaivoista kuolemaan. Mitä voimakkaammin eläin joutuu ponnistelemaan selviytyäkseen tai mitä suurempi on reaktiosta johtuva biologinen rasitus, sitä heikommin eläin voi ja sitä huonompi on sen hyvinvointi. Hyvinvointia osoittavia muuttujia on neljänlaisia: terveyteen, tuottavuuteen, fysiologiaan ja etologiaan perustuvat mittarit. Terveyttä mitataan sillä, miten vapaa eläin on sairauksista ja vammoista. Se on hyvin tärkeä periaate munivien kanojen elämän laadun arvioinnissa. On kuitenkin tärkeää olla tietoinen siitä tosiasiasta, että raja terveyden ja sairauden välillä on hyvin usein epäselvä. Esimerkiksi kana, jota vaivaa pieni määrä suolistomatoja, saattaa olla oireeton ja se luokitellaan terveeksi. Kuukautta myöhemmin matojen määrä on voinut lisääntyä kymmenkertaiseksi, jolloin kana luokiteltaisiin sairaaksi. On myös tärkeää ymmärtää, että sairas kana ei välttämättä tunne kipua tai kärsimystä. Esimerkiksi äärimmäisen heikot siipiluut omaava kana on sairas eläin, mutta ei ole syytä olettaa, että poikkeava luuston rakenne aiheuttaa kipua. Kana kuitenkin tuntee kipua, jos siipiluu murtuu, kuten usein tapahtuu käsittelyn ja kuljetuksen aikana. Populaation hyvinvointia terveyden osalta voidaan kuvata käyttämällä sairauden esiintymistä, kestoa ja kivun voimakkuutta tai vaivoja koskevissa asianmukaisesti suunnitelluissa epidemiologisissa tutkimuksissa tavallisesti eläinten normaaleja analyyttisiä menetelmiä. Stressitekijät vaikuttavat vastustuskykyyn ja tätä kautta niiden terveydentilaan. tuotosta, parven keskimääräistä Tuottavuutta on käytettävä varovasti hyvinvointia osoittavana muuttujana, sillä hyvinvointi on yksilön omaisuutta, mutta kanojen tuottavuutta mitataan yleensä parvikohtaisesti. Toinen ongelma on se, että tuottavuus voi tarkoittaa eri asioita, kuten tuotosta yksittäisten kanojen ravinnonkulutusyksikköä kohti, taloudellista tuottoa pääoma- tai työvoimayksikköä kohti tai jollain muulla tavalla laskettua tuotosta. Tämä tarkoittaa sitä, että tulokset voivat olla ristiriitaisia mittaustavan mukaan. Esimerkiksi muutos ympäristömuuttujassa saattaa vähentää tuotettujen munien määrää, mutta lisätä munien painoa, jolloin munien kokonaistuotos pysyy samana. Siten valitun tuottavuuden mittaustavan mukaan voidaan sanoa, että sama muutos on joko lisännyt hyvinvointia, vähentänyt sitä tai sillä ei ole ollut vaikutusta. Tämä osoittaa sitä, että hyvinvointia ei voida mitata ainoastaan yhdellä tuottavuuden mittaustavalla. Toisaalta yhtäkkinen pudotus tuottavuutta osoittavassa muuttujassa voi toimia hyödyllisenä varoituksena hyvinvointia koskevasta ongelmasta. tuotosta, yksikön Tuottavuutta hyvinvointia kuvaavana muuttujana on käytettävä huolellisesti, sillä vaikka munantuotannon huomattava väheneminen on osoitus huonosta hyvinvoinnista, korkea tuottavuus ei toisaalta välttämättä osoita erityistä hyvinvointia. ja ruumiin vaatimuksiin. Fysiologisia muutoksia Useimmin mitatut sekä käpylisäkkeen, aivolisäkkeen ja aivokuoren (adrenokortikaaliseen) toimintaan. Näillä, kuten myös muilla mittareilla saatujen tulosten tulkitseminen on kuitenkin vaikeaa. tapahtuu reaktiona ympäristön fysiologiset muuttujat stressikäyttäytymiseen liittyvät Jotkin ilmenneistä reaktioista esiintyvät myös tavanomaisen toiminnan, kuten kosiskelun, parittelun, muninnan ja ruuan etsinnän, aikana. Tämä tarkoittaa sitä, että perinteisiä stressimuuttujia (adrenaliinin, noradrenaliinin ja kortikosteroidin määrä) on tulkittava hyvin huolellisesti ja niitä on käytettävä yhdessä muiden mittaustapojen kanssa. Fysiologisten muuttujien avulla voidaan mitata tarkasti eläimen selviytymiseen käyttämiä ponnisteluja. Lintujen hyvinvointia koskevat etologiset tutkimukset pyrkivät selvittämään, kykeneekö lintu selviytymään käytökseltään tietyssä ympäristössä, tai määrittämään oleelliset ympäristölliset tekijät, jotka mahdollistavat linnun selviytymisen. Kyseisiä tutkimuksia on kolmea eri tyyppiä: 1. 2. Linnut sijoitetaan tutkittavaan ympäristöön ja niiden käytöstä verrataan kovissa olosuhteissa elävien tai oletetusti ihanteellisissa olosuhteissa elävien lintujen käytökseen. Tämän lähestymistavan ongelmana on se, että ei ole aina ilmeistä, aiheutuuko tietty käytös tai muutos käytöksessä epäonnistumisen aiheuttamasta säätelyhäiriöstä vai onko kyseessä asiaankuuluva mukautuminen ympäristössä tapahtuneeseen muutokseen. tulkita osoitukseksi huonosta hyvinvoinnista, on ensin kyettävä osoittamaan, että muutokset j ontuvat turhaumasta. tällaiset parametrit voitaisiin Jotta linnuilla joko on mahdollisuus valita kahden tai Mieltymystestejä, joissa useamman ympäristön välillä tai ne joutuvat maksamaan (tekemällä työtä tai saamalla epämiellyttäviä ärsykkeitä) palkinnon saadakseen, voidaan käyttää osoittamaan sekä lintujen suosimia ympäristöjä että jossain määrin myös eri mieltymysten suhteellisia vahvuuksia. 3. Kolmas menetelmä on tarkkailla käytöstä koeluonteisissa tilanteissa, joissa lintu ei selviydy, tutkittavana olevassa ympäristössä. tätä käytöstä käytökseen ja vertailla Eri muuttujien yhdistely Eläinten hyvinvointia osoittavista muuttujista mikään yksittäinen muuttuja ei ole paras. On käytettävä useita erilaisia mittaustapoja. Edellä kuvatut neljä muuttujaa eivät aina anna samansuuntaisia tuloksia vaan tulokset ovat usein ristiriitaisia. Eläinten hyvinvoinnin arvioinnin ongelmana on se, että tiedetään hyvin vähän eläinten tai tuntemuksista, jotka epänormaaliin käyttäytymiseen. Ovatko tietyt tilat niiden hyvinvoinnin kannalta muita tärkeämpiä? On ehdotettu, että hyvinvoinnin arvioinnin periaatteet voitaisiin jakaa rakennetta j a tehokkuutta koskeviin periaatteisiin. liittyvät esimerkiksi tautitiloihin, konfliktikäyttäytymiseen Tiivistelmä Useimmin käytettyjä hyvinvointia osoittavia muuttujia ovat terveyteen, tuottavuuteen, fysiologiaan ja etologiaan perustuvat muuttujat. Mitä taliansa näistä muuttujista voidaan käyttää erikseen osoittamaan heikkoa hyvinvointia, mutta muuttujia yhdistelemällä saadaan parempi käsitys eläimen selviytymisen edellyttämistä ponnisteluista ja näin ollen reaktion aiheuttamasta biologisesta rasituksesta. MUNIVIEN KANOJEN TARPEET Eläimellä oleva tarve on puute, joka voidaan hoitaa tietyn apukeinon avulla tai vastaamalla tai ruumiin ärsykkeeseen. Jos eläin ei kykene tyydyttämään tarvettaan, seurauksena on joko lyhyellä tai pitkällä aikavälillä huono hyvinvointi. tiettyyn ympäristön Useimmat tarpeet syntyvät yksilön motivaatioista, jotka voivat olla alkuperältään fysiologisia tai psykologisia. Esimerkiksi kana voi juoda vettä, koska sen ruumiinnesteet ovat liiaksi konsentroituneet (fysiologinen) tai ennakolta tulevan kuivuuden varalta (psykologinen). Seurauksena tarpeiden ja motivaation välisestä yhteydestä monet tarpeet voidaan selvittää tarkkailemalla munivien kanojen mieltymyksiä. Kanojen on voitava: saada asianmukaista ravintoa j a vettä, kasvaa ja pitää itseään normaalin ruumiintoiminnan edellyttämässä asennossa, välttää ympäristöstä aiheutuvia haittoja, vahinkoja tai tauteja, lievittää mahdollisimman pitkälle kivun, pelon ja turhautumisen syntymistä. Näiden päämäärien saavuttamiseksi kanat toteuttavat monenlaisia toimia, vastaavat tiettyihin ärsykkeisiin ja pysyvät tietyssä fysiologisessa tilassa. Näin ollen niillä on muita tarpeita, kuten tarve: osoittaa tiettyjä ruuanetsimis- ja tutkimusliikkeitä, saada riittävästi liikuntaa, innostua siistiytymisestä ja hiekkakylpyjen ottamisesta etsiä merkkej ä mahdollisesta vaarasta j a vastata niihin, olla sosiaalisessa yhteydessä muihin kanoihin, etsiä tai tehdä sopiva pesäpaikka. Toimintaansa varten kanat tarvitsevat tilaa, mutta erityisiin toimiin tarvittavan tilan tilaa, niiden suuruudesta väitellään. Sitä mukaa kuin kanoille annetaan lisääntyvät. ja monipuolisempaan mahdollisuudet Ympäristön rikastuminen antaa mahdollisuuden luontaiseen toimintaan ja innostaa siihen. lisää käyttäytymiseen laajempaan Eri kanayksilöt tarvitsevat luontaisia liikkeitään ja riittävää liikuntaa varten enemmän tilaa kuin häkkikanaloissa nykyisin vaaditut 450 kanojen tuotantojärjestelmässä jokaisella kanalla on oltava riittävästi tilaa suorittaa luontaiseen räpyttely, käyttäytymiseen kuuluvia siistiytyminen, kääntyminen, luuston heikkenemisen kaltaisten ongelmien ehkäisemiseksi sekä mahdollisuus muihin toimintoihin kuten riittävään ravinnon- ja vedensaantiin sekä orrella istumiseen. Ympäristön tulee olla sellainen, jossa lintu voi istua orrella, munia munintapesään, nokkia, kuopia ja ottaa hiekkakylpyjä. siipien ojentaminen cm2. Munivien toimintoja kuten liikunta ja Näitä toimintoja ei voida suorittaa ja ympäristön monipuolistaminen on mahdotonta häkissä, jossa on lintua kohti tilaa 450 cm2. Pienikin tilan lisäys lintua kohti lisää luontaisia toimintoja ja luontaisia käyttäytymistapoja, jotka vievät enemmän tilaa. Jopa tavanomainen seisoma-asento, joka on hyvin vähän tilaa vievä asento, vie painosta riippuen 428 - 592 cm2 lintua kohti. 800 cm2, ne Kun lintuja pidetään suuremmissa ryhmissä, ne voivat jakaa tilan, jonka ne käyttävät harvemmin esiintyviin toimintoihinsa. Jos viiden linnun ryhmässä kutakin lintua kohti luontaisia varataan käyttäytymismallejaan kuten pään raaputtamista, ravistelua ja pöyhistelyä, vaikka ne jakaisivat käyttämänsä tilan. Kokemus on osoittanut suuremmissa yhdyskunnissa, että 1 000 cm2:n tilassa kanaa kohti kanoilla on mahdollisuudet monipuoliseen käyttäytymiseen. Tämän lisäksi tutkimukset ovat osoittaneet, että kanat pyrkivät lisäämään tilaansa vähintään 775 cm2:iin kanaa kohti. eivät voi kuitenkaan toteuttaa kaikkia ja luuston heikkoutta Munivien kanojen luunmurtumia on havaittu kaikissa tavataan järjestelmissä. Luuston heikkoutta, joka on yleinen syy luunmurtumiin, useimmiten linnuilla, joilta on evätty riittävät liikkumismahdollisuudet eli ne on kasvatettu häkeissä. Heikentyneen lintujen kovakouraisesta käsittelystä sekä onnettomuuksista olosuhteissa, joissa mahdollisuudet lentämiseen ja laskeutumiseen ovat puutteelliset. Häkkien niukasta ympäristöstä johtuu, että niissä pidettyjen kanojen hyvinvointia ei paranneta ainoastaan lisäämällä tilaa kanaa kohti, sillä tieteelliset tutkimukset ovat osoittaneet, että aggressiivinen käyttäytyminen voi lisääntyä, jos tilaa lisätään edellä mainitun kaltaisessa ympäristössä. luuston murtumat voivat johtua Kanat munivat selvästi mieluimmin munintapesään. Pesien määrä ja jako pitäisi määrittää järjestelmän hoidon ja kanojen rodun mukaan. On todettu, että liiallisen kilpailun estämiseksi ja lattialle munimisen vähentämiseksi mahdollisimman pitkälle, pitäisi 5 -8 kanaa kohti järjestää erillinen pesä tai, jos käytetään yhteispesiä, tilaa olisi järjestettävä 1 m2100-120 kanaa kohti. Teurastamoissa Kanat nukkuvat mieluimmin orrella. Jos orsia on käytössä, niitä käytetään yleensä paljon ja ne lisäävät omalta osaltaan luunvahvuutta. Häkin varustaminen orrella lisää sääriluiden käyttävistä vahvuutta. tuotantojärjestelmistä tuoduilla kanoilla on huomattavassa määrin havaittu merkkejä luunmurtumista, jotka ovat johtuneet kanojen epäonnistuneista laskeutumisista orsille. Orsien jako, käytettävissä oleva orsitila ja orsien käyttömahdollisuus kanankasvatuksen aikana ovat tärkeitä seikkoja määritettäessä kömpelöitä laskeutumisia samoin kuin aikaväli, jona valoa asteittain vähennetään valoisan jakson päättyessä. joistakin havaittu, orsia että on Kanat oleskelevat selvästi mieluimmin pehkulattioilla. Jos pehkuja on käytössä, niiden pitäisi olla sopivanlaatuisia, ne pitäisi säilyttää irrallisina ja niiden on oltava sopivia nokkimiseen, kuopimiseen ja hiekkakylpyihin. Pehkujen käyttäminen kasvatusaikana vähentää huomattavassa määrin höyhenten nokkimisen määrää aikuiskanoilla. Munivien,kanojen on päästävä vähintään kerran päivässä ruokailemaan ja jatkuvasti juomaan. Jos käytetään ruokintakouruja, kanaa kohti pitäisi olla käytettävissä vähintään 10 cm ruokintatilaa; jos käytetään pyöröruokkijoita kanaa kohti pitäisi varata vähintään 4 cm ruokintatilaa. Jos käytetään juomakouruja, kunkin linnun saataville olisi varattava vallintaan 10 cm kourutilaa. Vaihtoehtoisesti kutakin 10 kanaa kohti olisi varattava vähintään yksi juomakuppi tai juomanippa. Jos kanoja on ryhmässä vähemmän kuin kymmenen, pitäisi ryhmän saatavilla olla vähintään kaksi juomanippaa tai kaksi juomakuppia. Juotto- ja ruokintalaitteet on jaettava kanaloissa tasaisesti. Vaikka päivänvalo kiehtoo kanoja, ei ole olemassa tieteellistä näyttöä siitä, että ne tarvitsisivat terveydellisistä syistä päivänvaloa. Normaalin munintaprosentin ylläpitävä valoisuus on 5 - 7 luksia, ja huomattavasti yli 10 luksin valoisuutta yleensä vältetään tarkoitettujen, eri höyhenten nokkimisen vähentämiseksi. Kaupalliseen käyttöön keinovalo-ohjelmien vaikutuksista terveydelle ei näytä olevan ratkaisevaa tieteellistä tutkimusta. Koska pimeät jaksot rajoittavat kuitenkin huomattavassa määrin luontaisten käytösmallien järjestää asianmukainen valojakso. Valoisuuden pitäminen mahdollisimman tasaisena on tärkeää etenkin lattiakanaloissa, koska voimakkaat valonlähteet ovat kanoista erityisen kiehtovia,. jolloin ne saattavat kerääntyä valonlähdettä kohti kasautuen toistensa päälle ja aiheuttaen näin tukehtumisia. ilmaisemista, pitäisi päivittäin Vaikka nokan typistäminen voi vähentää nokkimisvahinkoja, pitäisi pyrkiä sellaisiin kasvatus- ja hoitojärjestelmiin, joissa typistäminen ei ole välttämätöntä. Häkkikanaloissa nokan typistämiseen ei ole tarvetta, koska kannibalismin vaara on vähäinen. Koska nokan työstämisestä aiheutuu hermokasvainten vuoksi kipua sekä typistämisen aikana että sen jälkeen silloin, kun toimenpide suoritetaan nykyisen käytännön mukaisessa iässä, typistäminen olisi syytä kieltää niin pian kuin mahdollista. Typistämisen kieltäminen lisää kuitenkin nykyisillä kanaroduilla vaaraa kanojen vahingoittumisesta, mikä aiheutuu nokkimisesta vaihtoehtoisjärjestelmissä. Koska ongelmaan ei ole tällä hetkellä ratkaisua, nokan typistäminen on vaihtoehtoisessa järjestelmässä sallittava, mutta se on suoritettava alle 10 päivän ikäisille poikasille, jolloin nokan alaosan kärjen erikoistuneet hermopäätteet eivät ole vielä uusiutuneet. Vaihtoehtoisissa järjestelmissä pitäisi pyrkiä sellaisiin kasvatusmenetelmiin ja kannibalismia ei merkittävästi esiinny. joilla höyhenten nokkimista ja kanarotuihin, MUNIVIEN KANOJEN TUOTANTOJÄRJESTELMÄT Euroopan yhteisössä useimmat kanat kasvatetaan nykyään häkeissä, jotka ovat linnuille niukka ympäristö. Merkittävimmät häkkien edut ja haitat kanojen terveydelle ovat seuraavat: Edut verrattuina muista järjestelmistä saatuihin myönteisiin esimerkkeihin: kanat ovat erillään tuottamastaan lannasta, joten sisäloistartunnat harvinaisia, kanat on j aettu pieniin ryhmiin, j oilla on vakaa sosiaalinen j ärj estys, kannibalismin vaara on alhainen eikä nokan typistäminen ei ole välttämätöntä. Haitat verrattuina muista järjestelmistä saatuihin myönteisiin esimerkkeihin: pesäkäyttäytyminen, orrella istuminen, kuopiminen, hiekkakylvyt ja useimmat liikkeet on ehkäisty tai ne ovat muunneltuja, stereotyyppistä käyttäytymistä esiintyy yleisesti, kanat ovat pelokkaampia, liikkumisen puutteesta aiheutuu luuston heikkoutta. On selvää, että nykyään käytettyjen häkkien pienen koon ja karuuden vuoksi niistä aiheutuu vakavia haittoja kanojen hyvinvoinnille. Häkeissä olevilla kanoilla saattaa esiintyä kynsien voimakasta liikakasvua, minkä vuoksi kynnet usein murtuvat vaurioittaen joskus alla olevia kudoksia. Hiovan kaistaleen asettaminen väliseinään ruokintakaukalon taakse lyhentää etukynsiä tehokkaasti. Neljää tai useampaa häkkikerrosta kohti pitäisi järjestää pysyvä korotettu käytävä tai muu hyväksytty laite ylempien häkkien tarkastamista ja kanojen häkeistä siirtämistä varten. Häkkikerrosten välissä pitäisi olla vallintaan metrin levyinen käytävä, jotta kanojen riittävä tarkastaminen kaikissa kerroksissa ja niiden paikalleen asettaminen olisi mahdollistaja siirtämisestä aiheutuvat vahingot olisivat mahdollisimman vähäisiä. tutkimus- ja kehittämistyö häkkien Häkkien mallit on hyväksytty äskettäin, ja parantamiseksi jatkuu. Jos häkeissä järjestetään enemmän tilaa, saadaan enemmän mahdollisuuksia järjestää tiettyjä lisälaitteita, kuten esimerkiksi orsia. Kohtuullisen lisätilan avulla saadaan mahdollisuuksia kehittää häkkejä myöhemmin siten, että kanoilla on niissä mahdollisuus pesäntekoon, hiekkakylpyihin, kuopimiseen ja orrella istumiseen. tai laidunkanaloissa Muissa tuotantojärjestelmissä kuten kerrosritiläkanaloissa (aviaries), orsikanaloissa, tehty vaihtelevia lattiakanaloissa parannuksia, ja yleensä ne lisäävät kanojen mahdollisuuksia monipuolistaa toimintaansa. Näissä vaihtoehtoisissa järjestelmissä voi loistautitartunnan vaara kasvaa ja höyhenten nokkimista ja kannibalismia voi olla vaikeampi valvoa. Tämän vuoksi nykyisiä kanarotuja käytettäessä vaikuttaa nokan typistäminen toistaiseksi väistämättömältä toimenpiteeltä. tuotantojärjestelmiin on järjestelmissä tarvitaan korkeampia Nykyisessä kehitysvaiheessa vaihtoehtoisissa tuotantokustannuksia, enemmän työtä, ammattitaitoa sekä eläinlääkinnällistä valvontaa kuin häkkikanaloissa. Koska käytössä on useita eri järjestelmiä, tuotos on väistämättä huomattavasti kuin häkkikanaloissa. ' Olisi kuitenkin muistettava, että häkkikanaloiden kehittämiseen nykyiseen muotoonsa kului 2 0 - 30 vuotta ja että niitä kehitetään edelleen; jotkut vaihtoehtoiset järjestelmät ovat olleet saatavilla vasta 1 0 - 15 vuotta, joten muutoksia ja parannuksia on odotettavissa, samoin tiedon lisääntymistä siitä, miten loistautitartuntojen vaaraa, höyhenten nokkimista ja kannibalismia voidaan vähentää. tuotantojärjestelmissä vaihtoehtoisissa vaihtelevampaa kasvatusjärjestelmissä Likaisissa/lattialle munituissa munissa on enemmän bakteereja kuin munintapesään munituissa munissa. Munintapesään tai häkkiin munittujen munien bakteerimäärissä ei ole eroja. Tautitaso voidaan säilyttää moderneissa kerrosritiläkanaloissa ja orsia käyttävissä tasolla nykyisiä ammattitaitoisten henkilöiden ja hyvän eläinlääkinnällisen valvonnan. avulla, jolloin voidaan ottaa huomioon useita tekijöitä kuten pehkujen pitäminen kuivana, tuotantoiän ylittäneen; erän korvaaminen kokonaisuudessaan uudella erällä, munien säännöllinen kerääminen, tuotantotilojen ja -laitteiden perusteellinen puhdistus ja desinfiointi erien välillä, syöttö- ja juottolaitteiden suojaaminen ulosteilta, kuolleiden eläinten poistaminen ja tehokas hyönteisten ja jyrsijöiden torjunta. häkkikanaloita vastaavalla Sovellettua tutkimusta munivien kanojen hyvinvoinnista on tehty suhteellisen vähän aikaa. Joidenkin vaihtoehtoisten järjestelmien nykyisistä haitoista, kuten kannibalismista ja ympäristöongelmista, joiden hallinnassa ei ole vielä täysin onnistuttu, olisi päästävä eroon nykyisistä järjestelmistä kaupallisin perustein tehtyjen käytännön kokeiden tai lisätutkimuksen avulla. Paranneltujen häkkien ja hyvin suunniteltujen häkittömien järjestelmien monet myönteiset vaikutukset hyvinvoinnille on jo todettu nykyisiin häkkikanaloihin verrattuna. Vaihtoehtoisissa järjestelmissä ja nykyisissä häkkikasvatusjärjestelmissä kasvatettujen kanojen (biologisessa) tuotantokapasiteetissa ei ole tai on ainoastaan pieniä eroja, vaikka kirjattu tuotos saattaa olla ruokinnasta tai murtumista johtuen pienempi vaihtoehtoisissa järjestelmissä. Kaikissa tuotantojärjestelmissä kanojen hoidosta vastuussa olevien henkilöiden pitäisi olla käytössä olevaan järjestelmään koulutettuja ja kokeneita. Kanojen hyvinvoinnin suojelemiseksi pitäisi kanat ja kaikki niiden hyvinvointiin liittyvät laitteet tarkistaa perusteellisesti vähintään kaksi kertaa päivässä. ERI TUOTANTOJÄRJESTELMIEN TUOTANTO EUROOPASSA Vuonna 1996 EU:ssa oli noin 270 miljoonaa munivaa kanaa, joista lähes 93 prosenttia kasvoi häkkikanaloissa. Taulukossa 1 kuvataan EU:n kokonaistilannetta. Vaihtoehtoisten järjestelmien osuus on joissakin maissa kasvanut. Taulukko 1. Eri järjestelmissä kasvatettavien munivien kanojen lukumäärä (x 1000) EU:n jäsenvaltioissa vuonna 1996 (viite: Statistiques avicoles, doc. VI/417-FRrév. 135, 5-12-1997) ja jäsenvaltioiden tiedonannot % hakki- kanala xlOOO kerros- ritila- kanala xlOOO % lattia- kanala xlOOO % % laajaper. tuotanto XlOOO laidun- kanala xlOOO % A B DK D E* EL* FIN* F(95) IRL I* NL P* 3 886 12 304 2 591 39 472 34 227 5 644 3 250 52 985 865 35 478 23 240 4 923 84 98 70 91 99 95 80 99 83 28 10 42 22 0,6 0,1 1,1 0,1 439 209 667 2 354 9,5 1,7 18,1 5,4 21 0,2 31 0,1 285 18 382 1524 6,1 0,1 10,4 3,5 18 25 103 0,8 0,2 166 0,5 2 028 3,6 622 219 1,0 20,0 191 0,7 3 578 12,7 91 0,3 971 3,5 S UK 0,8 EU * = ei muita lukuja saatavilla, "takapihoilla" pidetyt parvet eivät mukana 4 272 27 355 250 762 135 1 066 1 512 2,6 3,3 0,6 82 84 93 2 171 8 341 3,7 15,4 800 4 193 8 214 12,9 3,0 erityisesti Pohjois-Euroopassa, häkittömissä kanaloissa jäsenvaltioissa, Useissa tuotettujen munien kysyntä on lisännyt niiden suosiota viimeisinä 10 vuotena. Esimerkiksi Alankomaissa kerrosritiläkanalat ja lattiakanalat olivat suosittuja ja 40 tulee prosenttia vähittäismyynnissä olevista elintarvikkeiksi muualta kuin häkkikanaloista. tarkoitetuista munista Vuonna 1984 säädettiin munien kaupan pitämisen vaatimuksista yhdenmukaistettujen vaihtoehtoisessa merkintäsäännösten tuotantojärjestelmässä tuotettuja munia varten (laidunkanala - laajaperäisesti tuotettu - lattiakanala - orsikanala) sekä eräistä vaatimuksista ja valvontatoimenpiteistä luotettavan kilpailun turvaamiseksi tuottajien välillä. käyttöönottamiseksi erilaisessa neljässä EU:N DIREKTIIVIN TÄYTÄNTÖÖNPANO JA TALOUDELLINEN TUKI ERI JÄSENVALTIOISSA Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet direktiivin 88/166/ETY täytäntöönpanosta lukuunottamatta Suomea ja joitakin Itävallan osavaltioita direktiivin eräiden osien osalta. Tuottajille maksettavassa taloudellisessa tuessa on huomattavia eroja jäsenvaltioiden välillä. Jäsenvaltioiden tilanne on esitetty jäljempänä. Itävalta: Belgia: Tanska: Suomi: Ranska: Saksa: Nationalrat ehdotti julkilausumassaan huhtikuun 19 päivänä 1996 maatalousministerille häkkikanaloiden kieltämistä Euroopassa. Munivien kanojen häkkikasvatus kielletään tietystä päivämäärästä lähtien joissakin osavaltioissa. Itävalta tukee taloudellisesti siirtymistä häkkikanaloista vaihtoehtoisiin kasvatusjärjestelmiin. Belgiassa on käytössä eri luvut useampaa kanaa varten tarkoitetuille häkeille: 1000 cm2 kanaa kohti yhden kanan häkissä, 750 cm2 kanaa kohti kahden kanan häkissä ja 550 cm2 kanaa kohti kolmen kanan häkissä. Neljän tai useamman kanan häkkejä koskeva lainsäädäntö on direktiivissä määrättyjen vähimmäisvaatimusten mukainen. Valtio ei maksa tukea häkkikanaloista vaihtoehtoisiin kasvatusjärjestelmiin siirtyville. Tanskassa vaaditaan lintua kohti tilaa 600 cm2. Valtion tuki on tällä hetkellä 20 Tanskan kruunua kanapaikkaa kohti kasvattajille, jotka hävittävät häkkikanalajärjestelmänsä tai lopettavat tuotannon. Suomessa vaaditaan lintua kohti tilaa 480 cm2. Suomen hallitus on hyväksynyt periaatteen häkkikanaloiden kieltämisestä, mutta päätöksen voimaantulopäivää ei ole vielä vahvistettu. Eduskunta on kuitenkin tehnyt päätöksen häkkikanaloiden kieltämisestä vuodesta 2005. Vaihtoehtoisiin tukea. kasvatusjärjestelmiin Ministeriö maksaa kaikki korkokustannukset aina 5 prosenttiyksikköön saakka 25 prosentista tuottajan ottamasta pankkilainasta. tuottajille maksetaan Valtion siirtyville Täytäntöönpano on direktiivin vähimmäisvaatimusten mukainen. Valtio ei maksa kasvatusjärjestelmiin siirtyville. tukea häkkikanaloista vaihtoehtoisiin Saksassa vaaditaan lintua kohti tilaa 550 cm2 yli 2 kg painavilta linnuilta ja 450 cm2 alle 2 kg painavilta linnuilta. Bundesrat on ehdottanut julkilausumassaan häkkikanaloiden kieltämistä Euroopassa, mutta keskushallinto ei ole toistaiseksi hyväksynyt kantaa. Valtio ei maksa tukea häkkikanaloista vaihtoehtoisiin kasvatusjärjestelmiin siirtyville. Kreikka: Täytäntöönpano on direktiivin vähimmäisvaatimusten mukainen. Valtio ei maksa kasvatusjärjestelmiin siirtyville. tukea häkkikanaloista vaihtoehtoisiin Luxemburg: Täytäntöönpano on direktiivin vähimmäisvaatimusten mukainen. Valtio ei kasvatusjärjestelmiin tukea häkkikanaloista vaihtoehtoisiin maksa siirtyville. 10 Alankomaat: Täytäntöönpano on direktiivin vähimmäisvaatimusten mukainen. Valtio ei kasvatusjärjestelmiin tukea häkkikanaloista vaihtoehtoisiin maksa siirtyville. Irlanti: Italia: Täytäntöönpano on direktiivin vähimmäisvaatimusten mukainen. Valtio ei maksa kasvatusjärjestelmiin siirtyville. tukea häkkikanaloista vaihtoehtoisiin Täytäntöönpano on direktiivin vähimmäisvaatimusten mukainen. Valtio ei maksa kasvatusjärjestelmiin siirtyville. tukea häkkikanaloista vaihtoehtoisiin Portugali: Täytäntöönpano on direktiivin vähimmäisvaatimusten mukainen. Valtio ei maksa kasvatusjärjestelmiin siirtyville. tukea häkkikanaloista vaihtoehtoisiin Espanja: Ruotsi: Täytäntöönpano Vaihtoehtoisiin tuotantojärjestelmiin siirtyville ei makseta valtion tukea. vähimmäisvaatimusten mukainen. on direktiivin tilaa vaaditaan 600 cm2 munivaa kanaa kohti. Ruotsin Ruotsissa valtiopäivät on hyväksynyt nykyisen häkkikanalajärjestelmän kieltämisen lukien kussakin 1. tammikuuta 1999 tuotantojärjestelmässä on oltava munintapesiä, orsia sekä mahdollisuus hiekkakylpyihin ellei kasvattajalle ole myönnetty poikkeusta. Poikkeus voidaan myöntää enintään kolmeksi munintakaudeksi. Valtio ei maksa tukea häkkikanaloista vaihtoehtoisiin kasvatusjärjestelmiin siirtyville. lähtien. Mainitusta päivästä Yhdistynyt kuningaskunta: Yhdistyneessä kuningaskunnassa on käytössä eri luvut useampaa kanaa varten tarkoitetuille häkeille: 1000 cm2 kanaa kohti yhden kanan häkissä, 750 cm2 kanaa kohti kahden kanan häkissä ja 550 cm2 kanaa kohti kolmen kanan häkissä. Neljän tai useamman kanan häkkejä koskeva lainsäädäntö on direktiivissä määrättyjen vähimmäisvaatimusten mukainen. Valtio ei maksa tukea häkkikanaloista vaihtoehtoisiin kasvatusj ärj estelmiin siirtyville. 1. Yleistä TALOUS järjestelmiä tuotetaan edelleen häkkikanaloissa, useita Vaikka suurin osa EU-munista vaihtoehtoisia orsikanaloita, lattiakanaloita ja laidunkanaloita on otettu kaupalliseen käyttöön. Muutamat järjestelmät on äskettäin uudistettu, kuten orsikanalat ja kerrosritiläkanalat; jotkut ovat olleet käytössä jo jonkin aikaa erityisesti pohjoisissa jäsenvaltioissa, kuten lattiakanalat j a laidunkanalat. kerrosritiläkanaloita, kuten 11 työ, tuotantojärjestelmä, eläintiheys, ravinnon Tuotantokustannuksiin vaikuttavat tuottavuus. Nykyisillä kuolleisuus terveydenhuolto, kulutus, eläintiheyksillä kustannukset ovat alhaisimmat häkeissä ja korkeimmat laidunkanaloissa. Muunnellut ja parannetut häkit, joita kehitetään edelleen, ja eläintiheyden mukaan niiden tavanomaisten ja vaihtoehtoisten häkkien väliin. tuotantokustannukset sijoittuvan tuntuvat ja joissa verrattuna, tilaa on kanaa kohti Vaikka vaihtoehtoisia järjestelmiä on mahdollista kehittää teknisesti, munien tuotantokustannukset kerrosritiläkanaloissa ja orsikanaloissa ovat korkeammat nykyisiin häkkikanaloihin verrattuna. Korkeammat kustannukset johtuvat pääasiassa ylimääräisistä rakennus-, työ- ja ravintokustannuksista. Nykyisiin cm2, häkkikanaloihin tuotantokustannukset munaa ja orsikanalajärjestelmissä (20 kanaa/m2) noin 10 prosenttia korkeammat (15 prosenttia korkeammat, jos neliömetrillä on 12 kanaa). Tuotantokustannukset kasvavat noin 5-7,5 prosenttia 600 cm2:n häkkitiloissa munaa kohti ja noin 10 - 15 prosenttia 800 cm2:n häkkitiloissa kanaa kohti (jos uusiin rakennuksiin ja välineisiin on investoitava). Kun otetaan huomioon, että enintään 80 prosenttia kaikista munista myydään elintarvikkeiksi tarkoitettuina munina ja oletetaan, että jalostettaviksi tarkoitettujen munien hinnat eivät muutu, viimeksi mainittu seikka nostaa elintarvikkeiksi tarkoitettujen munien hintaa tilatasolla 12-18 prosenttia. kerrosritilä- tilleissä kohti ovat 450 orsikanalassa, Kerrosritiläkanalassa, laajaperäisessä tuotantojärjestelmässä ja laidunkanalajärjestelmässä tuotetuista munista saadaan paikoittain korkeita hintoja. Muissa kuin häkkikanaloissa tuotettujen munien tuottajahinnat ovat yleensä korkeammat. lattiakanalassa, Vaikka tuottajien palkkiot vaihtoehtoisissa järjestelmissä tuotetuista munista ovat nykyisin huomattavasti korkeammat, korkeita hintoja ei ehkä. voida säilyttää nykyisen tasoisina, jos tuotannossa siirrytään kokonaisuudessaan tai suurelta osin hyvinvoinnin kannalta parempiin vaihtoehtoisiin järjestelmiin. 2. Vaikutukset EU:n markkinoihin 2. a. WTO-sopimus ja tuontitullit ja jälkeen, tuontimaksuin suojattiin muuttuvin kun WTO:n maataloussopimuksen Yhteisössä ei ole munien tuotantotukijärjestelmää. Aikaisemmin yhteisön markkinoita sulkuhinnoin kolmansien maiden tuonnilta, mutta nämä eivät ole enää olleet käytössä mukainen sen tariffiointiprosessi alkoi. Tariffiointiprosessin aikana eri tullimaksut ja sulkuhinnat ja viitehintoihin erityissuojalausekejärjestelmällä. Tähän mennessä yhteisön hyvinvointia koskevilla säännöillä ei kuitenkaan koskaan ole ollut merkittävää vaikutusta tuontiin tai vientiin edes tariffikiintiöiden, joiden tullit ovat alhaiset, käyttöönoton jälkeen 1 päivästä heinäkuuta 1995. perustuvalla korvattiin tulli- 12 tuontitulli oli markkinointivuonna Kuorellisten munien normaali 1995/1996 44,7 ecua/lOOkg. Markkinointivuonna 1997/98 tulli on 39 ecua/l00kg, ja sitä vähennetään samansuuruisina vuosittaisina erinä 30,4 ecuun/100kg markkinointivuoteen 2000/2001 mennessä. WTO-sopimuksen perusteella munille ja munatuotteille on olemassa pienin tariffikiintiö, johon sovelletaan alennettua tullia (15,2 ecua/100kg). Kuorellisten munien, kokomunatuotteiden, keltuaisen ja ovalbumiinin tariffikiintiö alennetuin tullein oli kokonaisuudessaan 84 000 tonnia tonniin markkinointivuonna 1995/1996 ja kiintiö kasvaa 157 500 1997 Vuonna markkinointivuoteen kokomunatuotteiden ja keltuaisen kiintiö käytettiin kokonaisuudessaan (6 373 tonnia kuorellisten munien ekvivalenttia), ovalbumiinin kiintiöstä (10 058 tonnia kuorellisten munien ekvivalenttia) käytettiin 37 prosenttia ja kuorellisten munien kiintiöstä (70 300 tonnia) vain 0,1 prosenttia. 2000/2001 mennessä. prosenttia Kokonaisuudessaan tariffikiintiö, johon sovelletaan alennettuja tulleja, oli yhteisön kaksi kulutuksesta vuonna 1996 ja markkinointivuonna 2000/2001 kiintiön osuus kulutuksesta on noin kolme prosenttia. käytettävien munien elintarvikkeeksi On todennäköistä, että kaikkien maataloustuotteiden tullien alentamisesta edelleen keskustellaan seuraavalla WTO:n neuvottelukierroksella. 2. b. Häkkilintujen tilan lisäämisen taloudelliset vaikutukset Tärkeänä voidaan pitää häkkitilan unionissa tuotuihin muniin nähden. lisäämisen vaikutuksia Euroopan tuotettujen munien kilpailukykyyn maailmanmarkkinoilta ' Nykyisillä säännöillä varmistetaan tietynasteinen yhteisön etuasema, sillä lisättynä yhteisön ulkopuolisista maista tavanomaisella tuontitullilla ovat korkeammat kuin unionissa tuotettujen munien markkinahinnat, kun häkkitilaa lintua kohden on 450 cm2. tuotujen munien hinnat esimerkissä Ensimmäisessä tuotantokustannukset nousevat 10 prosentilla, jos: (skenaario 2001) oletetaan, että häkkitilaa lintua kohden on vähintään 800 cm2 viljan hintataso laskee EU:ssa 20 prosentilla (vuonna 2001) Agenda 2000 -asiakirjan ehdotusten mukaisesti EU:n tuontitullit pysyvät ennallaan Tällaisissa edellytyksissä EU:ssa tuotetuilla munilla, kun häkkitilaa on 800 cm2 lintua kohden, ei ole enää kilpailuetua Yhdysvalloista tuotuihin muniin nähden; markkinahinnat ovat samantasoiset. 13 Jos EU:n tuontitulleja kuitenkin alennettaisiin WTO:n uudella kierroksella edelleen esimerkiksi 33 prosentilla vuosien 2001-2010 aikana, EU:n kilpailuetu häviäisi vuoteen 2010 mennessä jo 600 cm2:n häkkitilalla. Tätä suuremmissa häkeissä EU:ssa tuotetut munat eivät enää olisi tuontimunien kanssa kilpailukykyisiä. saattaisi siksi olla Tuotantokustannusten arvioiminen on aina epävarmaa, ja kilpailukyvyn kehittymistä järkevää arvioida olettaen, että tuotantokustannukset EU:ssa nousisivat 15 prosentilla jos häkkitilaa lisättäisiin 450 cm2:stä 800 cm2:iin ja 7,5 prosentilla jos häkkitilaa lisättäisiin 600 cm2:iin. Jos tähän oletukseen yhdistetään vielä EU:n viljan hintatason 20 prosentin lasku sekä rajasuojan säilyttäminen ennallaan (skenaario 2001), EU:n kilpailuetu unionin sisämarkkinoilla häviää, kun lintua kohden vaadittavaa häkkitilaa on vähintään 700 cm2. Vuonna 2010 (kun tuontitulleja on alennettu edelleen 33 prosentilla) EU:n kilpailuetu on hävinnyt, kun häkkitilaa on vähintään 550 cm2 lintua kohden. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto siitä, minkä suuruisella häkkitilalla kanaa kohti EU:n kilpailuedun arvioidaan häviävän. 1 tuotantokustannusten kasvu 10% 15_% 1 2001 arvioitu hakkipinta- ala (cm2) 800 700 1 2010 arvioitu hakkipinta- ala (cm2) 600 550 I ~ 1 Vaikka arviot perustuvat parhaisiin tällä hetkellä saataviin tietoihin, on muistettava, että luvut ovat alttiita suurille virhemarginaaleille, koska yksittäisiä jäsenvaltioita koskevia olettamuksia ja poikkeamia ei ole otettu huomioon. Tarkemmat arviot maakohtaisista vaikutuksista tai kutakin kasvatusjärjestelmää mahdollisesti koskevista vaatimuksista edellyttävät lisälaskelmien tekemista. Yhteisön kuluttajille aiheutuvat lisäkustannukset ovat hyvin pieniä, ja niiden arvioidaan olevan 1,12 - 1,56 ecua henkeä kohti vuodessa 800 cm2:n tilalla lintua kohti. 2. c. WTO-sopimukset - sopimus terveys- ja kasvinsuojelutoimista (SPS- sopimus) ja sopimus kaupan teknisistä esteistä (TBT-sopimus) Kaupan teknisistä esteistä tehdyn WTO-sopimuksen (TBT-sopimus) mukaisesti jäsenvaltiot voivat soveltaa tuontiin teknisiä säännöksiä, kuten merkintäsääntöjä, edellyttäen, että säännökset eivät syrji kerään, eivätkä rajoita tavoitteiden kauppaa saavuttamiseksi on tarpeen. enempää kuin mitä oikeutettujen 14 On olemassa erityisiä sääntöjä, joiden perusteella WTO:n jäsenet voivat vaatia tuotavilta tuotteilta tiettyjen terveysvaatimusten täyttämistä (SPS- sopimus), minkä terveyden suojeleminen tuontimaan alueella. Nykyiset WTO-säännöt eivät koske erityisesti eläinten hyvinvointia, mutta WTO-sopimuksen perusteella sen jäsenet voivat päättää, kuinka tiukkoja eläinten hyvinvointia koskevia kansallisia sääntöjä niissä noudatetaan. tarkoituksena on ja eläinten ihmisten Munivien kanojen hyvinvointia koskevien vaatimusten soveltaminen munien ja munatuotteiden tuontiin vaikuttaa tämän vuoksi tällä hetkellä vaikealta. toimenpiteitä, joilla vaadittaisiin Nykyisiä hyvinvointia koskevia sääntöjä hyväksyttäessä niihin vaadittiin lisättäväksi tuotetuiksi joita olisi kasvatettu direktiivissä asetetuin edellytyksin. kanoista, Tuolloin komissio oli valmis toteuttamaan tarvittavat yhteisön tuonti- ja vientimenettelyjä koskeviin säännöksiin liittyvät toimenpiteet, jos olisi käynyt ilmi, että direktiivistä aiheutuvilla taloudellisilla seuraamuksilla olisi ollut epäedullinen vaikutus kaupan tasapainoon. Tällaisia toimia ei ollut aikaisemmin tarvittu. tuontimunat 1. Merkintä MUUT VÄLINEET Yhteisön nykyisiä merkintäsääntöjä (tietyistä munien kaupan pitämisen vaatimuksista annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1907/902 ja tietyistä munien kaupan pitämisen vaatimuksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1907/90 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettu komission asetus (ETY) N. o 1274/913) voidaan soveltaa kaikkiin yhteisön alueella myytäviin kuorellisiin muniin kolmansista maista luettuna. Merkintäsääntöjä voidaan myös soveltaa tuontiin ketään syrjimättömällä tavalla. Tällaisista toimenpiteistä olisi ilmoitettava WTO:lle kaupan teknisistä esteistä tehdyn TBT-sopimuksen mukaisesti. tuonti mukaan tuleva Nykyisten munien kaupan pitämistä koskevien yhteisten vaatimusten mukaan munien viittä eri tuotantotapaa (laidunkanala, laaperäinen tuotantojärjestelmä, lattiakanala, orsikanala, häkkikanala) osoittavat merkinnät ovat vapaaehtoisia asetuksen (ETY) N:o 2907/90 10 artiklan 3 kohdan ja komission asetuksen (ETY) N:o 1274/91 18 artiklan mukaisesti. Kaikissa viidessä tuotantojärjestelmässä noudatettavat perusedellytykset sekä valvontamenettelyt vahvistetaan komission asetuksessa (ETY) N:o 1274/91. 2 3 EYVLL 173, 6. 7. 1990, s. 5. EYVLL 121, 16. 5. 1991,s. 11. 15 Jotta kuluttajalle voidaan antaa kattavat tiedot, olisi otettava käyttöön elintarvikkeiksi tarkoitettujen munien ja pakkausten pakollinen merkitseminen tuotantotavan mukaan. Merkitsemisen olisi oltava pakollista kaikkien EU:n jäsenvaltioissa tuotettujen elintarvikkeiksi tarkoitettujen munien osalta. Kun neuvosto on antanut säännökset pakollisesta merkitsemisestä, vahvistetaan yksityiskohtaiset vaatimukset hallintokomiteamenettelyn mukaisesti. Tällöin kuluttaja voi valita haluamallaan tuotantotavalla tuotettuja munia. Jotta voidaan estää harhaanjohtavien tietojen antaminen kuluttajalle, on harkittava, tulisiko neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1907/90 10 artiklan 2 kohdan täydentää yksityiskohtaisemmilla lausumaa e alakohdassa olevaa yleistä säännöillä komission asetuksen (ETY) N:o 1274/91 mukaisesti. Kyseisen kohdan mukaan sekä suur- että pienpakkausten sisä- tai ulkopintaan voidaan merkitä myynnin edistämiseksi tarkoitetut tiedonannot, jos nämä tiedonannot tai niiden esitystapa eivät johda kuluttajaa harhaan. Munatuotteisiin on kuitenkin vaikea soveltaa samanlaisia merkintää tuotantotavan mukaan ' koskevia vaatimuksia kuin mitä on ehdotettu elintarvikkeiksi tarkoitetuille munille, koska vaatimuksia on vaikea panna täytäntöön ja valvoa käytännössä. 2. Tuet hyvinvointia On olemassa asetus, jonka perusteella voidaan antaa taloudellista tukea munivien teknisiin kanojen investointeihin. Tämä on maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 950/974, joka on yksi rakennerahastojen horisontaalisen tavoitteen 5 a perusasetuksista. rakennusinvestointeihin parantaviin ja Periaatteessa tässä asetuksessa ei sallita investointitukia muna- ja siipikarjanliha- alalla. Ympäristönsuojeluun, karjatilojen hygieniaolosuhteiden parantamiseen ja eläinten hyvinvointiin tarkoitetut tuet kuitenkin hyväksytään edellyttäen, että tuotantokapasiteetti ei kasva. Tukikelpoisuuden saavuttamiseksi edunsaajien on lisäksi täytettävä asetuksen 5 artiklassa vahvistetut edellytykset (maatalouden harjoittaminen päätoimisesti, riittävä esittäminen, yksinkertaistettu kirjanpito). kehittämissuunnitelman ammattitaito, aineellisen Jos nämä edellytykset täyttyvät, jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön osarahoitetun investointitukijärjestelmän, suojelua koskevia yhteisön vaatimuksia ja johon sisältyy investointeja hyväksyttyjen tuotantojärjestelmien käyttöön ottamiseksi. Investointien selkeänä tarkoituksena on kuitenkin oltava mukautuminen uusiin lainsäädännöllisiin vaatimuksiin. jossa noudatetaan munivien kanojen 4 EYVLL 142, 9. 6. 1997, s. 21. 16 lisäksi myöntää rajoitettua kansallista tukea sellaisille Jäsenvaltiot voivat tuottajille, jotka eivät täytä asetuksen (EY) N:o 950/97 5 artiklassa tarkoitettuja edellytyksiä. Sekä kansallisten että osarahoitettujen tukijärjestelmien on oltava komission hyväksymiä. Mahdollisuutta investointituen myöntämiseen jatketaan vuoden 2000 jälkeenkin, jolloin investointituen korvauskelpoisuudelle asetetut yhteisön edellytykset on tarkoitus tehdä entistä yksinkertaisemmiksi ja niiden täytäntöönpanon kannalta joustavammiksi. 3. Uusi WTO-sopimus Määriteltäessä unionin seuraavalla WTO-neuvottelukierroksella tarkastellaan mahdollisuutta muuttaa WTO:n sääntöjä niin, että ne koskevat myös eläinten hyvinvointia. tavoitteet PÄÄTELMÄT Komission tavoitteena on munivien kanojen hyvinvoinnin edistäminen. Amsterdamin sopimukseen sisältyvän pöytäkirjan eläinten suojelusta ja hyvinvoinnista liittäminen Euroopan yhteisön perustamissopimukseen velvoittaa komissiota tekemään eläinten hyvinvointia koskevia ehdotuksia, joilla on eläinten hyvinvointia kiistattomasti edistävä vaikutus. Komissio katsoo, että on olemassa kiistatonta näyttöä häkkikanaloissa pidettävien vaihtoehtoisissa tuotantojärjestelmissä on myös edelleen haittoja, joita ei ole vielä kokonaisuudessaan ratkaistu, häkkikanaloiden kieltäminen on liian aikaista. Vähimmäispinta-alaa munivaa kanaa kohti olisi kuitenkin lisättävä häkkikanaloissa, ja häkkejä olisi parannettava kanojen hyvinvoinnin lisäämiseksi. hyvinvoinnista, mutta huonosta kanojen koska Nykyisten häkkikanaloiden vaihtoehtoiset järjestelmät ovat kehittyneet'viime aikoina. Edistyminen olisi ollut nopeampaa, siipikarjateollisuus olisi kannustanut jos voimakkaammin järjestelmien kehittämistä. Eräs tapa edistää ja siten parantaa munivien kanojen hyvinvointia olisi vahvistaa aikataulu häkkikanaloista luopumiselle nykyisessä muodossaan asteittain riittävän pitkän ajanjakson aikana, jolloin tuottajien sopeutuminen olisi mahdollista niin, että merkittävät taloudelliset vaikeudet ja haitalliset vaikutukset munien laatuun voitaisiin välttää. tiedostaa, että munivien kanojen Komissio hoito-olosuhteiden merkittävällä parantamisella voi olla haitallinen vaikutus unionin muna-alan asemaan kuorellisten munien ja erityisesti munatuotteiden maailmanmarkkinoilla. On kuitenkin olemassa lukuisia välineitä, joita voidaan ottaa käyttöön kielteisten taloudellisten vaikutusten torjumiseksi kokonaan tai lähes kokonaan. 17 Eri tuotantojärjestelmissä pidettävien munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksia koskevan ehdotuksen lisäksi komissio ehdottaa tämän vuoksi seuraavia toimia: 1. J Velvoite merkitä kaikki yhteisössä tuotetut elintarvikkeiksi tarkoitetut munat niin, että merkinnästä käy ilmi munivien kanojen tuotantotapa. 2. 3. 4. voimassaolevan Yhteisön taloudellisten lainsäädännön tukimahdollisuuksien käyttäminen eurooppalaisten tuottajien tukemiseksi WTO:n sääntöjä rikkomatta. mukaisten Neuvoston hyväksyttyä tämän tiedonannon komissio pyrkii saamaan muiden maiden tuen eri tuotantojärjestelmissä pidettävien munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimusten käyttöön ottamiselle. Määriteltäessä unionin seuraavalla WTO-neuvottelukierroksella tarkastellaan mahdollisuutta muuttaa WTO:n sääntöjä niin, että ne koskevat yleisemmin eläinten hyvinvointia. tavoitteet 18 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVI eri tuotantojärjestelmissä pidettävien munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista / /?, Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVI eri tuotantojärjestelmissä pidettävien munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksi sta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon1, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, sekä katsoo, että neuvosto hyväksyi 7 päivänä maaliskuuta 1988 yhteisön tuomioistuimen asiassa 131/86 antaman tuomion (häkeissä pidettävien munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 25 päivänä maaliskuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/113/ETY julistaminen mitättömäksi) täytäntöönpanosta annetun direktiivin 88/166/ETY3, direktiivin 86/113/ETY 9 artiklassa edellytetään, että komissio antaa 1 päivään tammikuuta 1993 mennessä kertomuksen tieteellisestä kehityksestä, joka koskee eri järjestelmissä kasvatettavien kanojen hyvinvointia ja direktiivin liitteen määräyksiä ja johon liitetään tarvittaessa aiheellisia mukauttamisehdotuksia, 1 2 3 EYVL C EYVL C EYVL L 74, 19. 3. 1988, s. 83. 2ö yhteisön on tuotantoeläinten suojelua koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen sopimuspuolena (jäljempänä 'yleissopimus') toteutettava yleissopimuksessa määrättyjä eläinten hyvinvointia koskevia periaatteita; näihin periaatteisiin kuuluvat eläinten fysiologisia ja etologisia tarpeita vastaavan säilytyspaikan, ruokinnan, veden ja hoidon järjestäminen, tuotantoeläinten suojelua koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen pysyvä komitea hyväksyi vuonna 1995 kanoja käsittelevän yksityiskohtaisen suosituksen, joka koskee myös munivia kanoja, munivien kanojen suojelu on yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan kuuluva asia, pysyvän eläinlääkintäkomitean lausuntoon perustuvassa komission kertomuksessa todetaan, että nykyisenlaisissa häkeissä pidettävien kanojen hyvinvoinnin puutteellisuus on selvästi todistettavissa ja että tiettyjä kanojen tarpeita ei voida ottaa huomioon näissä häkeissä; on myös todisteita siitä, että kanojen hyvinvointi voi olla puutteellinen muissa kasvatusjärjestelmissä, jos hoidon vaatimustasoa ei pidetä korkeana, kaikissa eri järjestelmissä kasvatettavien munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimukset olisi vahvistettava siten, että ne noudattavat yhteisön velvoitteita yleissopimuksen sopimuspuolena ja poistavat kansallisissa lainsäädännöissä olevia eroavuuksia, jotka saattavat vääristää kilpailun edellytyksiä ja siten vaikuttaa sisämarkkinoiden toimintaan, eri järjestelmissä kasvatettavien munivien kanojen hyvinvointia koskevia tutkimuksia on jatkettava sen arvioimiseksi, onko häkkien käyttöä koskevan poikkeuksen säilyttäminen tarpeellista, komission olisi laadittava lisäkertomus, johon liitetään tarvittaessa aiheelliset ehdotukset, maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 950/97 säädetään maatilojen uudenaikaistamiseen tarkoitetusta investointituesta, n / tietyistä munien kaupan pitämisen vaatimuksista annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1907/90 vahvistetaan munien ja munapakkausten merkitsemistä koskevat yleiset säännöt; komissio tekee tarvittavat ehdotukset mainitun asetuksen muuttamiseksi yhteisössä tuotettujen elintarvikkeiksi tarkoitettujen munien pakollisen merkintäjärjestelmän käyttöönottamiseksi nykyisen kasvatusjärjestelmiä koskevan vapaaehtoisen järjestelmän sijasta, ja selvyyden ja tarkoituksenmukaisuuden vuoksi on suotavaa kumota ja korvata direktiivi 88/166/ETY, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla 1. Tässä direktiivissä vahvistetaan eri järjestelmissä kasvatettavien munivien kanojen suojelua koskevat vähimmäisvaatimukset. 2. Jäsenvaltiot voivat perustamissopimuksen yleisten sääntöjen mukaisesti pitää voimassa tai soveltaa alueellaan tämän direktiivin säännöksiä tiukempia määräyksiä munivien kanojen suojelemiseksi. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista tällaisista toimenpiteistä. 2 artikla Tässä direktiivissä tarkoitetaan: 1. •munivilla kanoilla' täysikasvuisia gallus gallus -lajiin kuuluvia kanoja, joita kasvatetaan munantuotantoa varten; 2. 'pesällä' erillistä munimiseen tarkoitettua aluetta yksittäiselle linnulle tai linturyhmälle; 3. 'pehkulla' puulastujen, olkien, hiekan, turpeen ja muita tämän kaltaisia aineksia, joita linnut voivat käsitellä; 4. 'häkillä' mitä tahansa suljettua tilaa, joka on tarkoitettu muniville kanoille häkkikanaloissa; 5. ' varustellulla häkillä' häkkiä, jossa on pehkuja, orsia ja munimispesä. n 3 artikla 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki äskettäin rakennetut tai uudestaan rakennetut kasvatusjärjestelmät sekä kaikki tällaiset ensimmäistä kertaa käyttöön otettavat kasvatusjärjestelmät täyttävät 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen vähintään seuraavat vaatimukset: a) kahdeksaa munivaa kanaa kohden on oltava vähintään yksi erillinen munimiseen soveltuva pesä tai jos käytetään yhteispesiä, 100 lintua kohden on oltava vähintään 1 neliömetrin verran pesätilaa. Jos yksikkökohtainen ryhmäkoko on alle 8 munivaa kanaa, kullakin yksiköllä on oltava erillinen pesä; b) kaikilla kanoilla on oltava asianmukaiset orret, jotka on kiinnitetty vähintään 10 senttimetrin korkeudelle maanpinnasta tai lattiatasosta, joissa ei ole teräviä kulmia ja joissa kullekin linnulle on vallintaan 15 senttimetriä tilaa. Orsien välinen etäisyys vaakatasossa ei saa ylittää yhtä metriä; c) pehkun on sovelluttava hiekkakylpyihin; d) ruokintakouruja käytettäessä kunkin linnun ruokintatilan on oltava vähintään 10 senttimetriä. Pyöröruokkijoita käytettäessä ' kunkin linnun ! ruokintatilan on oltava vähintään 4 senttimetriä; e) käytettäessä juomakouruja kullakin linnulla on oltava tilaa vallintaan 10 senttimetriä kourusta. Jos käytetään juomakuppeja tai -nippoja, kutakin 10:ntä lintua kohden on oltava vallintaan yksi juomakuppi tai -nippa. Jos ryhmän koko on alle 10 lintua, ryhmän ulottuvilla on oltava vähintään kaksi juomanippaa tai kaksi juomakuppia; f) lattia on rakennettava siten, että se tukee riittävästi kummankin jalan jokaista etuvarvasta. M 2. Käytettäessä järjestelmiä, joissa linnut voivat liikkua vapaasti eri tasojen välillä, tai yksitasoisia järjestelmiä, 1 kohdan vaatimusten lisäksi seuraavien lisävaatimusten on täytyttävä: a) monitasoisissa järjestelmissä tasojen välisen korkeuden on oltava vähintään 50 senttimetriä; b) juotto- ja ruokintalaitteet on sijoitettava tasaisesti; c) toimivaltainen viranomainen voi sallia nokan kärjen leikkaamisen, mutta ainoastaan alle 10 päivää vanhoille kananpojille; d) vähintään puolet maan pinnasta on peitettävä pehkulla. Peliku ei saa olla liian kiinteää ja sen on sovelluttava nokkimiseen, kuopimiseen ja hiekkakylpyihin. 3. Käytettäessä varusteltuja häkkejä 1 kohdan vaatimusten lisäksi seuraavien lisävaatimusten on täytyttävä: a) häkkien korkeuden on oltava joka kohdasta mitattuna vähintään 50 senttimetriä; b) lintujen nokan kärkiä ei saa leikata. 4. Jäsenvaltiot voivat sallia poikkeuksia 1 kohdan a ja c alakohdan osalta salliakseen häkkien käytön seuraavien edellytysten täyttyessä, sanotun rajoittamatta kuitenkaan 9 artiklan soveltamista: a) jokaista munivaa kanaa kohden on oltava rajoituksetta käytössä vaakatasossa mitattuna vähintään 800 neliösenttimetriä häkkipinta-alaa; b) häkkien korkeuden on oltava joka kohdasta mitattuna vähintään 50 senttimetriä; c) häkeissä on oltava toimivaltaisten viranomaisten hyväksymät kynnenlyhentimet sekä asianmukaiset orret; SH d) häkkien etuosan on avauduttava kokonaan tai häkin muussa osassa on oltava vastaavanlainen oviaukko, jotta lintujen valiingoittuminen vältettäisiin; e) häkkikerrosten välillä on oltava käytävä, jonka leveys on vähintään yksi metri, jotta lintujen tarkastaminen, häkkiin sijoittaminen ja siirtäminen olisi helpompaa; f) lattian kaltevuuden on oltava enintään 14 prosenttia tai 8 astetta. Jos pohja ei ole metalliverkosta, jonka silmät ovat suorakulmaiset, jäsenvaltiot voivat hyväksyä kaltevamman pohjan; g) lintujen nokan kärkeä ei saa leikata. 5. Kunkin 4 kohdan mukaisesti myönnetyn poikkeuksen osalta kyseisen jäsenvaltion on tarkastettava, että kyseisessä kohdassa säädetyt edellytykset on täytetty. 6. Jäsenvaltioiden on lisäksi varmistettava, että 1-4 kohdassa säädettyjä vähimmäisvaatimuksia sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009 kaikissa kasvatusjärjestelmissä. 4 artikla 1. Jäsenvaltiot voivat sallia 31 päivään joulukuuta 2008 asti sellaisten häkkien käytön, jotka ovat olleet käytössä 1 päivänä tammikuuta 1999 ja jotka ovat alle 10 vuotta vanhoja, jos ne täyttävät vähintään seuraavat vaatimukset: a) jokaista munivaa kanaa kohden on oltava rajoituksetta käytössä vähintään 450 neliösenttimetriä vakaatasossa mitattua häkkipinta-alaa, lukuun ottamatta erityisesti hukkaruokinnan estäviä kaarevia reunoja, jotka saattavat rajoittaa käytettävissä olevaa pinta-alaa; b) häkissä on oltava rajoituksetta käytössä oleva ruokintakaukalo. Sen on oltava pituudeltaan vähintään 10 senttimetriä jokaista häkissä olevaa eläintä kohden; D<T e) jos juomanippoja tai -kuppeja ei ole, jokaisessa häkissä on oltava b alakohdassa tarkoitetun ruokintakaukalon pituinen juomakouru. Käytettäessä yhdistettyjä juottolaitteita niissä on oltava vähintään kaksi juomanippaa tai -kuppia kunkin häkin kanojen ulottuvilla; d) häkin on oltava vähintään 40 senttimetriä korkea 65 prosentissa häkin pinta- alasta eikä missään kohdassa matalampi kuin 35 senttimetriä; e) häkin pohjan on oltava rakennettu siten, että se tukee riittävästi kummankin jalan jokaista etuvarvasta. Pohjan kaltevuus saa olla enintään 14 prosenttia tai 8 astetta. Jos pohja ei ole metalliverkosta, jonka silmät ovat suorakulmaiset, jäsenvaltiot voivat hyväksyä kaltevamman pohjan; f) lintujen nokan kärkeä ei saa leikata. 2. Toimivaltainen viranomainen voi sallia tapauskohtaisesti sellaiset häkit, jotka ovat 1 päivänä tammikuuta 1999 yli 10 vuotta vanhoja, ajanjaksoksi, joka ei missään tapauksessa saa jatkua 31 päivän joulukuuta 2003 jälkeen, jos häkit täyttävät vähintään 1 kohdassa säädetyt vaatimukset. 3. Tämän artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädettyä kanaa kohden edellytettyä pinta- alaa lisätään kuitenkin siten, että sen on 1 päivästä tammikuuta 2004 oltava vallintaan 550 neliösenttimetriä. 5 artikla 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että munivia kanoja koskevat edellytykset ovat liitteessä säädettyjen vaatimusten mukaisia. 2. Liitteen säännöksiä voidaan muuttaa 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tieteellisen kehityksen huomioon ottamiseksi. 26 6 artikla 1. , Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisen viranomaisen vastuulla tehdään tarkastuksia tämän direktiivin ja sen liitteen säännösten noudattamisen varmistamiseksi. Näissä tarkastuksissa, jotka voidaan tehdä muuta tarkoitusta varten toteutettujen tarkastusten yhteydessä, on joka vuosi käytävä läpi tilastollisesti edustava otos jokaisen jäsenvaltion eri kasvatusjärjestelmistä. 2. Komissio vahvistaa 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen ohjesäännöt, joita on noudatettava 1 kohdassa säädetyissä tarkastuksissa. 3. Joka toinen vuosi ennen huhtikuun viimeistä työpäivää ja ensimmäisen kerran ennen 30 päivää huhtikuuta 2001 jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kahden edellisen vuoden aikana tämän artiklan mukaisesti tehtyjen tarkastusten tulokset, mukaan lukien tehtyjen tarkastusten määrä suhteessa jäsenvaltion alueella olevien tilojen määrään. 7 artikla Komission eläinlääkintäasiantuntijat voivat tehdä yhteistyössä. toimivaltaisten viranomaisten kanssa tarkastuksia paikan päällä, siltä osin kuin se on tarpeen tämän direktiivin yhdenmukaisen soveltamisen kannalta. Niiden yhteydessä tarkastajien on omalta osaltaan toteutettava erityisiä hygieniatoimenpiteitä, joilla estetään tautien leviäminen. Jäsenvaltion, jonka alueella tarkastus tehdään, on kaikin tarvittavin tavoin avustettava asiantuntijoita näiden tehtävän suorittamisessa. Komissio ilmoittaa tehtyjen tarkastusten tulokset asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava toimenpiteet, jotka voivat osoittautua tarpeellisiksi tarkastuksen tulosten huomioon ottamiseksi. Tämän artiklan soveltamista koskevat yleiset säännöt vahvistetaan 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 2> 8 artikla Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, sovelletaan seuraavia sääntöjä: a) Komission edustaja esittää pysyvälle eläinlääkintäkomitealle (jäljempänä 'komitea') luonnoksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa luonnoksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi tarvittaessa äänestyksen perusteella asettaa asian kiireellisyyden mukaan. b) Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. c) Komission on mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 9 artikla Komissio antaa neuvostolle ja parlamentille viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2006 eläinlääkintäalan tiedekomitean lausunnon perusteella laaditun kertomuksen niistä munivien kanojen kasvatusjärjestelmistä, joissa noudatetaan munivien kanojen hyvinvointia koskevia vaatimuksia patologian, kotieläinjalostuksen, fysiologian, käyttäytymistieteen ja sosioekonomisten tekijöiden kannalta tehden, asianmukaiset ehdotukset sellaisten järjestelmien poistamiseksi, jotka eivät täytä näitä vaatimuksia. Neuvosto päättää ehdotuksista määräenemmistöllä viimeistään kolmen kuukauden kuluttua niiden esittämisestä. 10 artikla Kumotaan neuvoston direktiivi 88/166/ETY 1 päivästä tammikuuta 1999. % 11 artikla 1. , Jäsenvaltioiden on ennen 1 päivää tammikuuta 1999 annettava ja julkaistava tämän direktiivin säännösten noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 1999. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset komissiolle. 12 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 13 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 10 3fi 1. 2. 3. 4. 5. LIITE Eläinsuojissa ja erityisesti laitteissa, joiden kanssa linnut voivat joutua kosketuksiin, käytetyt rakennusmateriaalit eivät saa olla vahingollisia linnuille, ja ne on voitava puhdistaa ja desinfioida perusteellisesti. Eläinsuojien mallin on oltava sellainen, että eläinten vahingoittuminen vältetään. Ennen asiaa koskevien yhteisön sääntöjen vahvistamista sähkölaitteet ja virtapiirit on asennettava kansallisten sääntöjen mukaisesti sähköiskujen välttämiseksi. Rakennuksen eristyksen, lämmityksen ja ilmanvaihdon avulla on varmistettava, että ilman kierto, pölyisyys, lämpötila, ilman suhteellinen kosteus ja kaasupitoisuudet pysyvät sellaisina, ettei linnuille aiheudu haittaa. Kaikki lintujen terveydelle ja hyvinvoinnille välttämättömät automaattiset tai mekaaniset laitteet on tarkastettava vähintään kaksi kertaa päivässä. Kaikki havaitut viat on korjattava viipymättä tai, jos se on mahdotonta, on toteutettava aiheelliset toimenpiteet lintujen terveyden ja hyvinvoinnin turvaamiseksi, kunnes vika on korjattu, « käyttäen erityisesti muita ruokintamenetelmiä ja pitäen ympäristö tyydyttävässä kunnossa. Koneellista ilmanvaihtojärjestelmää käytettäessä on huolehdittava asianmukaisesta varajärjestelmästä, joka varmistaa lintujen terveyden ja hyvinvoinnin kannalta lisäksi on asennettava riittävän hälytysjärjestelmä, tiedon kasvattaja jonka välityksellä rikkoutumisesta. Hälytysjärjestelmä on testattava säännöllisesti. rikkoutuessa; siipikarjan ilmanvaihdon järjestelmän saa Havaituista puutteista ja niiden korjaamiseksi toteutetuista toimista on pidettävä kirjaa, joka säilytetään tilalla ja jonka on oltava toimivaltaisen viranomaisen sitä pyytäessä kyseisen viranomaisen määräämän käytettävissä vähimmäisajanjakson ajan; tämän ajanjakson on kuitenkin oltava vähintään kolme vuotta. tämän ja tarpeiden fysiologisten tyydyttämiseksi Lintuja ei saa pitää jatkuvasti pimeässä. Tältä osin lintujen käyttäytymiseen liittyvien ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset ilmasto-olosuhteet on syytä huolehtia asianmukaisesta luonnollisesta valaistuksesta tai keinovalaistuksesta, jota on pidettävä kytkettynä vähintään niin kauan, että se vastaa kello 9:n ja 17:n välillä tavallisesti vallitsevaa päivänvaloa. Lisäksi on oltava käytettävissä asianmukainen (kiinteä tai siirrettävä), riittävän voimakas valaistus, jotta linnut voidaan tarkastaa milloin taliansa. Keinovalaistusta käytettäessä siipikarjalla on oltava päivittäin asianmukainen lepoaika, jonka aikana valon voimakkuutta on vähennettävä siten, että siipikarja voi kunnolla levätä. Lattiakanaloissa valon voimakkuus on pidettävä samana. 6. Omistajan tai linnuista vastaavan henkilön on tarkastettava kaikki linnut vähintään kaksi kertaa päivässä. n T> Tarkastuksista ja niiden johdosta toteutetuista toimista on pidettävä päivittäin kirjaa, joka säilytetään tilalla ja jonka on oltava toimivaltaisen viranomaisen käytettävissä tämän sitä pyytäessä kyseisen viranomaisen määräämän vähimmäisajanjakson ajan; tämän ajanjakson on kuitenkin oltava vähintään kolme vuotta. Jos linnut vaikuttavat huonokuntoisilta tai käyttäytyvät poikkeavasti, syyt on selvitettävä ja toteutettava niiden edellyttämät toimenpiteet - eli lintuja on hoidettava, ne on eristettävä tai teurastettava tai kiinnitettävä huomiota ympäristöön. Jos syy on tuotantoyksikön ympäristössä eikä sen välitön korjaaminen ole välttämätöntä, se korjataan kun tilat on tyhjennetty ennen seuraavan lintuerän tuomista. Jos siipikarjan kasvattajan antama hoito ei tehoa, on otettava yhteys eläinlääkäriin mahdollisimman pian. Lintujen tilat, laitteet ja välineet on puhdistettava ja desinfioitava asianmukaisella tavalla ristikkäistartuntojen ja taudinkantajaeliöiden kehittymisen ehkäisemiseksi. rehu on poistettava Jätökset sekä syömättä jäänyt mahdollisimman usein hajujen vähentämiseksi ja jotta ne eivät houkuttelisi paikalle kärpäsiä tai jyrsijöitä. lattialle kaatunut tai Häkin osat, jotka ovat kosketuksissa lintuihin, on puhdistettava ja desinfioitava kokonaan joka kerta, kun tila tyhjennetään ja ennen uuden lintuerän tuomista. Neljästä tai useammasta häkkikerroksesta koostuvat tilat sallitaan ainoastaan, jos ylemmät häkit voidaan tarkastaa ja linnut voidaan vaivattomasti siirtää näistä häkeistä kiinteän korokekäytävän tai muiden sopivien välineiden avulla. Kaikilla linnuilla on oltava joka päivä saatavilla riittävästi ravitsevaa ja hygieenistä rehua ja koko ajan riittävästi puhdasta vettä, paitsi parantavan tai ennaltaehkäisevän hoidon yhteydessä. Ruokinta- ja juottolaitteet on suunniteltava, rakennettava, sijoitettava ja huollettava siten, että tarkoitetun ravinnon ja veden saastumisen vaara on mahdollisimman pieni. linnuille Lintujen hoitoa varten on oltava riittävän suuri henkilöstö, jolla on asianmukainen koulutus ja kokemus käytetystä siipikarjan kasvatusjärjestelmästä. Siipiä ei saa poistaa, typistää, leikata tai katkaista niiden jänteitä. Jos lentokyvyn rajoittaminen on tarpeen, ammattitaitoinen henkilö voi leikata pois siipisulat toisesta siivestä. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. Linnut on suojattava asianmukaisesti petoeläimiä ja ankaria ilmasto-oloja vastaan. 14. Rakennusten, häkkien ja aitauksien on oltava varustettu siten, että karkaaminen voidaan estää. lintujen 12 5/ ISSN 1024-4492 KOM(98) 135 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 15 Luettelonumero : CB-CO-98-166-FI-C ISBN 92-78-32093-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 3V


title: PREGUNTA ESCRITA n. 854/98 del Lyndon HARRISON a la Comisión. Responsabilidad en caso de incendio (RESPUESTA COMPLEMENTARIA)

eurovoc_concepts:
European Commission
accident prevention
civil defence
fire protection
hotel industry
liability
safety standard

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 843/98 af Jean-Antoine GIANSILY til Kommissionen. EU-støtte til tilrettelæggelsen af valg i Togo

eurovoc_concepts:
EU aid
European Commission
Togo
democracy
financial aid
presidential election
rule of law
self-employed person

formats: html pdf print

text: 2. 10. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 304/159 (98/C 304/242) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0791/98 af Andre· Laignel (PSE) til R(cid:229)det (16. marts 1998) Om: Initiativ til neds(cid:230)ttelse af den ugentlige arbejdstid til 35 timer i hele Den Europ(cid:230)iske Union Det er indlysende, at en neds(cid:230)ttelse af den ugentlige arbejdstid til 35 timer ville fremme besk(cid:230)ftigelsen og de europ(cid:230)iske borgeres livskvalitet og lige muligheder med hensyn til adgang til besk(cid:230)ftigelse i hele Den Europ(cid:230)iske Union. I dette łjemed er det nłdvendigt med et klart og viljefast tilsagn fra R(cid:229)det. Under hvilke former og hvorn(cid:229)r agter R(cid:229)det at tr(cid:230)ffe foranstaltninger til en opadg(cid:229)ende harmonisering af de sociale lovgivninger og navnlig til indfłrelse af en lovbestemt ugentlig arbejdstid p(cid:229) 35 timer i alle Den Europ(cid:230)iske Unions medlemsstater? Svar (4. juni 1998) R(cid:229)det minder det (cid:230)rede parlamentsmedlem om, at retningslinjerne for besk(cid:230)ftigelsen i 1998, som R(cid:229)det vedtog den 15. december 1997 (1), bl. a. tager sigte p(cid:229) at fremme virksomhedernes og de ansattes tilpasningsevne, is(cid:230)r ved at modernisere arbejdets tilrettel(cid:230)ggelse. I denne forbindelse opfordrer R(cid:229)det arbejdsmarkedets parter til, p(cid:229) de relevante niveauer, at forhandle aftaler, som fremmer virksomhedernes produktivitet og konkurrencedygtig- hed for at opn(cid:229) den nłdvendige ligev(cid:230)gt mellem fleksibilitet og sikkerhed. Det pr(cid:230)ciseres i retningslinjerne, at »disse aftaler f. eks. kan omfatte en arbejdstid p(cid:229) (cid:229)rsbasis, arbejdstidsneds(cid:230)ttelse, nedbringelse af overarbejde, stłrre udbredelse af deltidsarbejde, livslang uddannelse og orlovsordninger«. Det (cid:230)rede parlamentsmedlem vil vide, at det i artikel 118 B i Amsterdam-traktaten, som for łjeblikket er forelagt medlemsstaterne til ratifikation, hedder, at »dialogen mellem arbejdsmarkedets parter p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan kan, hvis parterne finder det łnskeligt, fłre til overenskomstm(cid:230)ssige forbindelser, herunder aftaler« og, at deres iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan kan finde sted efter f(cid:230)lles anmodning fra de underskrivende parter, ved en afgłrelse, som R(cid:229)det tr(cid:230)ffer p(cid:229) forslag af Kommissionen. Hvad ang(cid:229)r en neds(cid:230)ttelse af den ugentlige arbejdstid til 35 timer i Den Europ(cid:230)iske Union, som det (cid:230)rede parlamentsmedlem omtaler, kan R(cid:229)det oplyse, at det ikke har f(cid:229)et forelagt noget forslag fra Kommissionen herom. (1) EFT C 30 af 28. 1. 98, s. 1. (98/C 304/243) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0843/98 af Jean-Antoine Giansily (UPE) til Kommissionen (11. marts 1998) Om: EU-stłtte til tilrettel(cid:230)ggelsen af valg i Togo I anledning af det kommende pr(cid:230)sidentvalg i Togo har Kommissionen efter en undersłgelsesrejse til landet offentliggjort en r(cid:230)kke retningslinjer med henblik p(cid:229) at sikre fuldst(cid:230)ndig gennemskuelighed i valgproceduren. En ekspert fra Kommissionen har tilsyneladende inden for rammerne af den finansielle stłtte til tilrettel(cid:230)ggelsen af valget f(cid:229)et bemyndigelse til at assistere den Nationale Valgkommission, som blev nedsat i henhold til en lov af 9. september 1997, og hvis medlemmer, der for halvdelens vedkommende tilhłrer pr(cid:230)sidentens flertal, og som for den anden halvdels vedkommende tilhłrer oppositionen, allerede har aflagt ed i forbindelse med deres inds(cid:230)ttelse. 1. 2. Er denne ekspert allerede udpeget, og hvis dette ikke er tilf(cid:230)ldet, hvorn(cid:229)r vil udpegelsen finde sted? Hvad vil ekspertens nłjagtige opgave v(cid:230)re?


title: Financial Services Statistics.

eurovoc_concepts:
European Economic Area
credit institution
financial institution
financial statistics


title: Beschluß über den Gemeinsamen Standpunkt des Rates im Hinblick auf den Erlaß der Richtlinie des Rates über die Registrierung der an Bord von Fahrgastschiffen im Verkehr nach oder von einem Hafen eines Mitgliedstaates der Gemeinschaft befindlichen Personen (C4-0620/97 96/0281(SYN)) (Verfahren der Zusammenarbeit: zweite Lesung)

eurovoc_concepts:
carriage of passengers
information
maritime transport
transport safety
vessel


title: PREGUNTA ESCRITA n. 843/98 del Jean-Antoine GIANSILY a la Comisión. Apoyo de la Unión a la organización de elecciones en el Togo

text: 2. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 304/159 (98/C 304/242) PREGUNTA ESCRITA E-0791/98 de Andre· Laignel (PSE) al Consejo (16 de marzo de 1998) Asunto: Iniciativa para la reduccio·n del tiempo de trabajo a 35 horas semanales en toda la Unio·n Europea En toda la Unio·n Europea, la reduccio·n del tiempo de trabajo a 35 horas semanales tendr(cid:14)·a, sin lugar a dudas, un efecto beneficioso para el empleo, la calidad de vida de los ciudadanos europeos y la igualdad en el acceso al empleo. Por este motivo, es necesario un compromiso claro y de buena disposicio·n por parte del Consejo. ¿Con arreglo a que· formas y en que· plazo tiene previsto intervenir el Consejo para lograr una armonizacio·n al alza de las legislaciones sociales, en particular mediante el establecimiento de una semana legal de trabajo de 35 horas en el conjunto de pa(cid:14)·ses de la Unio·n Europea? Respuesta (4 de junio de 1998) El Consejo recuerda a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a que las directrices para el empleo en 1998, adoptadas por el propio Consejo el 15 de diciembre de 1997 (1), se proponen, entre otras cosas, fomentar la capacidad de adaptacio·n de los trabajadores y de las empresas, especialmente mediante la modernizacio·n de la organizacio·n del trabajo. En este contexto, el Consejo insta a los interlocutores sociales a negociar, a los niveles adecuados, acuerdos que faciliten la productividad y la competitividad de las empresas a fin de alcanzar el equilibrio necesario entre flexibilidad y seguridad. En dichas directrices se precisa que «dichos acuerdos podra·n versar, por ejemplo, sobre el co·mputo anual del tiempo de trabajo, la reduccio·n del tiempo de trabajo y de las horas extraordinarias, el fomento del trabajo a tiempo parcial, la formacio·n «permanente» y la interrupcio·n de la actividad profesional». Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a no ignora que el art(cid:14)·culo 118 B del Tratado de Amsterdam, sometido actualmente a la ratificacio·n de los Estados miembros, establece que «el dia·logo entre interlocutores sociales en el a·mbito comunitario podra· conducir, si e·stos lo desean, al establecimiento de relaciones convencionales, acuerdos incluidos» y que su aplicacio·n a nivel comunitario podra· realizarse a peticio·n conjunta de las partes firmantes, sobre la base de una decisio·n del Consejo adoptada a propuesta de la Comisio·n. Por lo que se refiere a la reduccio·n del tiempo de trabajo a 35 horas semanales en la Unio·n Europea, a que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, el Consejo desea sen(cid:152)alar que la Comisio·n no le ha presentado ninguna propuesta al respecto. (1) DO C 30 de 28. 1. 98, p. 1. (98/C 304/243) PREGUNTA ESCRITA P-0843/98 de Jean-Antoine Giansily (UPE) a la Comisio·n (11 de marzo de 1998) Asunto: Apoyo de la Unio·n a la organizacio·n de elecciones en el Togo En el marco de las pro·ximas elecciones presidenciales que se celebrara·n en el Togo, una misio·n de la Comisio·n ha hecho oficial un conjunto de recomendaciones para asegurar la total transparencia de las operaciones electorales. En el marco de la ayuda financiera a la organizacio·n de las elecciones, parece que se ha mandatado a un experto de la Comisio·n para asistir a la Comisio·n Electoral Nacional establecida en virtud de una ley de 9 de septiembre de 1997, cuyos miembros, la mitad de los cuales procede de la mayor(cid:14)·a presidencial y la otra mitad de la oposicio·n, ya han prestado juramento con ocasio·n de su toma de posesio·n. 1. 2. ¿Se ha nombrado ya al experto y, en caso negativo, en que· fecha aproximada se le nombrara·? ¿Cua·l es su misio·n concreta?


title: WRITTEN QUESTION No. 889/98 by Mark WATTS to the Commission. Illegal slaughter of sheep in France at the Eid-El-Kabir Festival

eurovoc_concepts:
France
Islam
animal welfare
health legislation
meat processing industry
protection of animals
religious group
sheep
slaughter of animals
veterinary inspection

text: C 386/52 Official Journal of the European Communities EN 11. 12. 98 from conventional agriculture in composed foodstuffs, the proposed American regulations seem to be less stringent than the provisions of Regulation (EEC) 2092/91 of 24 June 1991 on organic production of agricultural products and indications referring thereto on agricultural products and foodstuffs (2) and the proposal (3) for including livestock production under the scope of that Regulation. (1) OJ C 310, 9. 10. 1998, p. 50. (2) OJ L 198, 22. 7. 1991. (3) COM(97) 747 final. (98/C 386/070) WRITTEN QUESTION P-0889/98 by Mark Watts (PSE) to the Commission (11 March 1998) Subject: Illegal slaughter of sheep in France at the Eid-El-Kabir Festival In my Question No 90 (H-0013/98) (1), I drew the Commissioner(cid:146)s attention to the fact that he had already agreed with me that the French authorities had infringed Community law by allowing thousands of sheep to be brutally slaughtered in fields outside Paris as part of the Eid-El-Kabir Festival in April 1997. I went on to ask the Commission to state what guarantees it had now obtained from the French authorities that they will comply with the European law and ensure that this barbaric and illegal slaughter will not be allowed to happen against this year. In its reply, the Commission said (cid:145)it is quite possible for the celebration of (cid:146)Eid-El-Kabir(cid:146) to take place in a manner which respects the relevant animal welfare rules,(cid:146) which do not allow such slaughter to be carried out in the open air or other places outside slaughterhouses. However, although it says that (cid:145)the Commission has intervened further with the French authorities(cid:146), it has failed to answer my specific question about the guarantees that the French authorities have provided. Will the Commission now provide as a matter of urgency details of the guarantees that it has received from the French authorities that they will ensure that Community law is not broken and of the steps that the French authorities will take against any persons who break the law? Will the Commission also state precisely the action it will take against the French authorities under Article 100 of the EC Treaty, and with what consequences, if it receives evidence that any breaches of the law take place at this year(cid:146)s festival? (1) Debates of the European Parliament (February 1998). Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (6 April 1998) The Commission continues to monitor the situation with regard to the problem of illegal slaughter of sheep outside slaughterhouses in connection with the Moslem festival mentioned by the Honourable Member. At the end of 1997 the Commission intervened with the French authorities indicating that it would expect France to ensure that the relevant Community rules were correctly observed in respect of the slaughter of sheep during the celebration of the festival in 1998. A follow-up letter was sent on 13 March 1998, giving a deadline of two weeks to reply. So far the Commission has not received the information requested. France was also warned that failure to ensure the respect of the rules would lead to the opening of the Article 169 EC Treaty procedure. The Commission has not up to the present time received any complaint concerning the celebration of the Eid-el-Kabir during the current year


title: QUESTION ECRITE no 879/98 de David HALLAM à la Commission. Propositions de normes en matière de produits biologiques présentées par le ministère américain de l'Agriculture

eurovoc_concepts:
United States
antibiotic
biological standard
chemical product
foodstuff
foodstuffs legislation
genetic engineering
intensive livestock farming
irradiation
organic farming