title: PREGUNTA ESCRITA n. 629/98 del Yves VERWAERDE a la Comisión. Ayuda financiera para una campaña de información sobre Natura 2000

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
EU publication
dissemination of EU information
ecology
environmental protection
non-governmental organisation
public awareness campaign

text: C 310/106 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 10. 98 En el marco de esta u·ltima accio·n, y para mejorar la proteccio·n de los nin(cid:152)os contra los abusos, el proyecto apoyo· la creacio·n de una oficina de denuncias de los nin(cid:152)os v(cid:14)·ctimas, que se encarga de la investigacio·n y seguimiento en los tribunales de los casos de malos tratos. La Comisio·n seguira· apoyando, en el respeto de la soberan(cid:14)·a nacional, y por medio de la cooperacio·n, los esfuerzos del Gobierno en materia de proteccio·n de los derechos de los nin(cid:152)os. As(cid:14)·, se pondra· en marcha un proyecto destinado a apoyar la reforma de la administracio·n de justicia en Guatemala, destinado, entre otras cosas, a reforzar las administraciones encargadas de aplicar la legislacio·n, y en particular el co·digo de la infancia. (98/C 310/142) PREGUNTA ESCRITA E-0626/98 de Raimo Ilaskivi (PPE) a la Comisio·n (9 de marzo de 1998) Asunto: Cobro de tasas a los automo·viles privados que atraviesan la frontera rusa Segu·n noticias publicadas en la prensa (Helsingin-Sanomat 17. 2. 1998), en los pasos fronterizos rusos se exige el pago de una tasa de 25 marcos finlandeses a todos los extranjeros que atraviesan la frontera. ¿Que· medidas piensa emprender la Comisio·n para que se suprima dicha tasa, teniendo en cuenta que los Estados miembros de la Unio·n Europea no imponen el abono de ninguna tasa a los veh(cid:14)·culos privados rusos que atraviesan la frontera? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (17 de abril de 1998) La Comisio·n ha investigado el asunto planteado por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. Al parecer, la tasa corresponde a una ayuda para la realizacio·n de los tra·mites de despacho de aduana que, a peticio·n a los conductores que cruzan la frontera Finlandia-Rusia, presta una empresa de servicios vinculada con las aduanas rusas. Segu·n la legislacio·n aduanera rusa, los extranjeros que cruzan la frontera en automo·viles privados deben comprometerse formalmente a regresar en automo·vil en el plazo de un mes. Una vez que las aduanas rusas han introducido un sistema informa·tico en los pasos fronterizos, el tra·mite se efectu·a ahora directamente en el ordenador, y no manualmente en un formulario. Los conductores tienen actualmente dos opciones: pueden ir directamente a la aduana rusa, donde pueden rellenar personalmente el documento electro·nico sin cargo alguno, o solicitar la ayuda de la empresa pagando 25 marcos finlandeses. La ventaja de la segunda opcio·n es que, normalmente, agiliza el tra·mite aduanero. Se trata, por tanto, de honorarios comerciales que corresponden a un servicio optativo, y no de una tasa especial para los conductores extranjeros. (98/C 310/143) PREGUNTA ESCRITA E-0629/98 de Yves Verwaerde (PPE) a la Comisio·n (9 de marzo de 1998) Asunto: Ayuda financiera para una campan(cid:152)a de informacio·n sobre Natura 2000 La Comisio·n Europea no ignora que determinadas categor(cid:14)·as profesionales y grupos sociales (agricultores, industriales, cazadores, etc. ) de todo el territorio de la Unio·n Europea han manifestado fuertes reticencias a la creacio·n de la red Natura 2000 y que estas reticencias se deben principalmente a la falta de transparencia y de informacio·n sobre los objetivos de esta red


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 622/98 von Angela BILLINGHAM an die Kommission. Kurdische politische Häftlinge in der Türkei

eurovoc_concepts:
EU relations
Kurdistan question
Türkiye
accession to the European Union
democratisation
freedom of opinion
human rights
political prisoner
political violence
torture

formats: html pdf print

text: C 310/104 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 9. 10. 98 Die verzo¤gerte Weitergabe von Informationen durch die Industrie, die zu den mit Vorrang zu pru¤fenden Stoffen erforderlich sind, haben zu den Verzo¤gerungen bei der Durchfu¤hrung der Verordnung gefu¤hrt. Die Anfangspha- se beruht vollsta¤ndig auf der verbindlichen Vorlage von Daten der Hersteller bzw. Importeure. Au(cid:223)erdem waren einige Mitgliedstaaten, die fu¤r die Bewertung einer gro(cid:223)en Anzahl von Stoffen in der ersten Liste zusta¤ndig sind, nicht in der Lage, die geplante Bewertung der Risiken durchzufu¤hren, was die Durchfu¤hrung dieser Gemeinschaftsma(cid:223)nahme verzo¤gert hat. Es ist jedoch darauf hinzuweisen, da(cid:223) in der letzten Zeit gro(cid:223)e Fortschritte erzielt wurden. Der Abschu(cid:223) der Arbeiten in den kommenden Wochen an einem ersten Satz von vier Risikobewertungen, zusammen mit Ma(cid:223)nahmen zur Verringerung der Risiken fu¤r einige der Stoffe, ist ein entscheidender Schritt bei der Durchfu¤hrung der Verordnung und du¤rfte in den na¤chsten Monaten zu einer substantiellen Verbesserung im Hinblick auf abgeschlossene Berichte zur Risikobewertung fu¤hren. Sind die Arbeiten zu den ersten vier Stoffen abgeschlossen, plant die Kommission die Durchfu¤hrung einer allgemeinen Bestandsaufnahme zur Effizienz und Wirksamkeit der Verordnung. Die Arbeiten werden sich auf bisher festgestellte Schwa¤chen und Schwierigkeiten konzentrieren, um Vorschla¤ge fu¤r spezifische Ma(cid:223)nahmen zur verbesserten Durchfu¤hrung der Verordnung zu unterbreiten. In diesem Zusammenhang ist darauf hinzuweisen, da(cid:223) das Europa¤ische Bu¤ro fu¤r chemische Stoffe bei der Durchfu¤hrung der Verordnung einen a¤u(cid:223)erst wertvollen wissenschaftlichen und technischen Beitrag leistet. Insbesondere ist der Arbeitsbereich (cid:132)chemische Altstoffe(cid:147) des Bu¤ros fu¤r die Sammlung von Daten, die Festlegung von Priorita¤ten und die Risikobewertung zusta¤ndig. Im Hinblick auf die Ressourcen ist jedoch anzumerken, da(cid:223) das Europa¤ische Bu¤ro fu¤r chemische Stoffe noch im Aufbau begriffen ist. (98/C 310/139) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0622/98 von Angela Billingham (PSE) an die Kommission (9. Ma¤rz 1998) Betrifft: Kurdische politische Ha¤ftlinge in der Tu¤rkei Hat die Kommission Kenntnis u¤ber die verzweifelte Lage von kurdischen politischen Ha¤ftlingen in der Tu¤rkei? Sie werden nicht nur einer unmenschlichen Behandlung › wie der Folter mit elektrischen Schlagsto¤cken › unterzogen, sondern man verweigert ihnen auch eine angemessene a¤rztliche Versorgung. Ist das ein akzeptables Verhalten fu¤r ein Land, das der Europa¤ischen Union beitreten will? Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (20. April 1998) Die Kommission ist sich der Situation der Menschenrechte und des Demokratisierungsprozesses in der Tu¤rkei wohl bewu(cid:223)t. In ihrem Jahresbericht an das Parlament u¤ber die Entwicklung der Beziehungen zur Tu¤rkei seit Inkrafttreten der Zollunion (1), der am 4. Ma¤rz 1998 angenommen wurde, vermerkte die Kommission, da(cid:223) die Tu¤rkei seit Vorlage des vorigen Berichts in diesem Bereich keine nennenswerten Fortschritte gemacht hat. In dem die Tu¤rkei betreffenden Abschnitt der Agenda 2000 (2) kam die Kommission zu der gleichen Einscha¤tzung. Auf seiner Tagung im Dezember 1997 in Luxemburg stellte der Europa¤ische Rat fest, da(cid:223) die wirtschaftlichen und politischen Voraussetzungen fu¤r die Ero¤ffnung von Beitrittsverhandlungen mit der Tu¤rkei nicht erfu¤llt sind. Der Europa¤ische Rat hielt es jedoch fu¤r wichtig, eine europa¤ische Strategie fu¤r die Tu¤rkei auszuarbeiten, um sie in allen Bereichen an die Gemeinschaft heranzufu¤hren. Die Mitteilung (cid:132)Europa¤ische Strategie fu¤r die Tu¤rkei › Erste operative Vorschla¤ge der Kommission(cid:147) (3), welche die Kommission am 4. Ma¤rz 1998 angenommen hat, zielt daher darauf ab, der Tu¤rkei bei den fu¤r ihre Heranfu¤hrung an die Gemeinschaft erforderlichen wirtschaftlichen und politischen Reformen zu helfen. (1) Dok. KOM(98) 147 endg. (2) Dok. KOM(97) 2000 endg. (3) Dok. KOM(98) 124 endg


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 618/98 von Graham MATHER an die Kommission. Richtlinie 91/439 über den Führerschein

eurovoc_concepts:
United Kingdom
accident prevention
diabetes
driving licence
road safety
therapeutics

text: 21. 10. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 323/55 (98/C 323/73) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0618/98 von Graham Mather (PPE) an die Kommission (9. Ma¤rz 1998) Betrifft: Richtlinie 91/439 u¤ber den Fu¤hrerschein Gema¤(cid:223) den Bestimmungen der Richtlinie 91/439/EWG (1) ist es Zuckerkranken, die mit Insulin behandelt werden, nur in (cid:132)sehr au(cid:223)ergewo¤hnlichen Fa¤llen(cid:147) mo¤glich, ihren Fu¤hrerschein fu¤r die Klassen C1 und D1 im Vereinigten Ko¤nigreich zu verla¤ngern. Entsprechende Interessengruppen vertreten die Auffassung, da(cid:223) dadurch die wirtschaftliche Situation und die Lebensqualita¤t vieler Personen sehr stark beeintra¤chtigt wird. 1. Auf welchem statistischem Material basiert diese Bestimmung? 2. Welches sind die genauen Kriterien zur Festlegung dieser (cid:132)au(cid:223)ergewo¤hnlichen Fa¤lle(cid:147)? Zieht die Kommission weiterreichende Mo¤glichkeiten zu Ausnahmen von den Bestimmungen der 3. Richtlinie, vorbehaltlich regelma¤(cid:223)iger a¤rztlicher Kontrolle, in Betracht? (1) ABl. L 237 vom 24. 8. 1991, S. 1. Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (23. April 1998) Die Kommission verweist den Herrn Abgeordneten auf ihre Antworten auf die schriftlichen Anfragen E-113/98 von Frau Waddington und E-539/98 von Herrn Nicholson (1) sowie auf die mu¤ndliche Anfrage H-60/98 von Frau McIntosh, die in der Fragestunde der Sitzung des Parlaments vom Februar 1998 behandelt wurde (2). Generelle Ausnahmen von den Bestimmungen der Richtlinie werden von der Kommission nicht in Betracht gezogen. Wie bereits in obigen Antworten erkla¤rt, ist es Sache der Mitgliedstaaten zu entscheiden, was unter (cid:132)sehr au(cid:223)ergewo¤hnlichen Fa¤llen(cid:147) zu verstehen ist, und wie ha¤ufig die a¤rztlichen Kontrollen durchzufu¤hren sind. (1) ABl. C 310 vom 9. 10. 1998. S. 23 und 24. (2) Verhandlungen des Europa¤ischen Parlaments (Februar 1998). (98/C 323/74) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0619/98 von Gijs de Vries (ELDR) an die Kommission (9. Ma¤rz 1998) Betrifft: Beka¤mpfung der Korruption im internationalen o¤ffentlichen Auftragswesen Korruption spielt in Entwicklungsla¤ndern bei der Vergabe von Auftra¤gen fu¤r Infrastrukturma(cid:223)nahmen im o¤ffentlichen Sektor oft eine Rolle. Unternehmen sehen aus Angst, Auftra¤ge an Mitbewerber zu verlieren, manchmal nur ungern davon ab, Bestechungsgelder anzubieten. Der Korruption ko¤nnte ein harter Schlag versetzt werden, wenn sich die EU-Mitgliedstaaten darauf einigten, da(cid:223) bestimmte Arten von Verkaufsabschlu¤ssen nur mittels u¤berwachter, wettbewerbsorientierter Ausschreibungen mo¤glich sind. Nach diesem Verfahren ko¤nnte beispielsweise die Weltbank ersucht werden, offene Ausschrei- bungen in bestimmten vereinbarten Projektkategorien fu¤r alle durch EU-Tra¤ger von Ausfuhrkrediten und Bu¤rgschaften unterstu¤tzten Verka¤ufe zu u¤berwachen. Die Weltbank verfu¤gt bereits u¤ber Erfahrungen bei der Abwicklung bankfinanzierter Projekte und ko¤nnte eine derartige Dienstleistung gegen Entgelt fu¤r Ausfuhrkre- ditgeber entwickeln. Eine a¤hnliche U¤ berwachung wa¤re auch fu¤r direkte Anbieter von Ausru¤stungen und Dienstleistungen fu¤r Projekte des o¤ffentlichen Sektors vorstellbar. Wird die Kommission dieses Konzept › das von der Gruppe der Vierundzwanzig fu¤r internationale Wa¤hrungsfragen unterstu¤tzt wird › im Interesse einer verantwortungsvollen Staatsfu¤hrung, des fairen Wettbewerbs und des Kampfes gegen das internationale Verbrechen gemeinsam mit den Mitgliedstaaten pru¤fen?


title: A Tanács 602/98/EK rendelete (1998. március 9.) a közösségi általános preferenciális rendszerre vonatkozó 3281/94 és 1256/96 rendelet hatályának a legkevésbé fejlett országokra történő kiterjesztéséről

eurovoc_concepts:
CCT duties
developing countries
generalised preferences
originating product
tariff preference

text: 11/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 125 31998R0602 L 80/1 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1998. 3. 18. A TANÁCS 602/98/EK RENDELETE (1998. március 9. ) a közösségi általános preferenciális rendszerre vonatkozó 3281/94 és 1256/96 rendelet hatályának a legkevésbé fejlett országokra történő kiterjesztéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 113. cikkére, vámkontingens – alá eső mezőgazdasági termékeit, amelyekre egy, az 1256/96/EK rendelet 2. cikkében megállapított, a vám- csökkentés mértékének megfelelő kedvezményes vámtételt kell alkalmazni, tekintettel a Bizottság javaslatára, mivel a fejlődő országokból származó egyes ipari termékek tekin- tetében négyéves (1995–1998) általános preferenciális rendszer alkalmazásáról szóló, 1994. december 19-i 3281/94/EK tanácsi rendelet (1) 3. cikke rendelkezik a kedvezményes tarifális elbánás- ról a legkevésbé fejlett országokat illetően; mivel a fejlődő országokból származó egyes mezőgazdasági ter- mékek tekintetében 1996. július 1-jétől 1999. június 30-ig több- éves általános preferenciális rendszerek alkalmazásáról szóló, 1996. június 20-i 1256/96/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikke szin- tén rendelkezik a kedvezményes tarifális elbánásról a legkevésbé fejlett országok számára; mivel az 1996 decemberében Szingapúrban tartott miniszteri konferencián a Kereskedelmi Világszervezet tagállamai vállalták, hogy cselekvési tervet dolgoznak ki annak érdekében, hogy javít- sák a legkevésbé fejlett országokból származó termékek piacaikra történő jutását; mivel a Tanács egy 1997. április 16-i bizottsági közlemény alap- ján 1997. június 2-án elfogadott egy következtetést, amely alap- ján a szingapúri nyilatkozat végrehajtása során különösen azon legkevésbé fejlett országok számára, amelyek nem tagjai a negye- dik AKCS–EK-egyezménynek, az egyezmény aláíróinak biztosított kedvezményekkel egyenértékű kedvezményeket kell biztosítani; mivel az ipari termékekre vonatkozó egyenértékű elbánás feltéte- lezi, hogy valamennyi, a negyedik AKCS–EK-egyezmény kereté- ben vámmentességet élvező, de jelenleg az általános preferencia- rendszerből kizárt terméket bevonnak abba; ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 3281/94/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírt rendszert ki kell terjeszteni az e rendelet I. mellékletében felsorolt termékekre. 2. cikk Az 1256/96/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírt rendszert ki kell egészíteni az e rendelet II. mellékletében felsorolt termékekre alkalmazandó, az 1256/96/EK rendelet 2. cikkében megállapított kedvezményes vámtétellel a termékek érzékenysége alapján. 3. cikk A 3281/94/EK és az 1256/96/EK rendelet IV. mellékletében fel- sorolt, legkevésbé fejlett országok jegyzéke a következőképpen módosul: – a 3281/94/EK rendelet IV. melléklete a „328 Burundi” után „330 Angola” bejegyzéssel egészül ki, a „391 Botswana” és a „817 Tonga” bejegyzéseket el kell hagyni, – az 1256/96/EK rendelet IV. mellékletében a „391 Botswana” és a „817 Tonga” bejegyzést el kell hagyni. mivel fel kell venni a rendszerbe a legkevésbé fejlett országoknak a negyedik AKCS–EK-egyezményben vámcsökkentés – kivéve a 4. cikk (1) HL L 348. , 1994. 12. 31. , 1. o. A legutóbb a 998/97/EK rendelettel (HL L 144. , 1997. 6. 4. , 13. o. ) módosított rendelet. (2) HL L 160. , 1996. 6. 29. , 1. o. A legutóbb a 2448/96/EK rendelettel (HL L 333. , 1996. 12. 21. , 12. o. ) módosított rendelet. Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 1998. január 1-jétől kell alkalmazni. 126 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/28. kötet Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1998. március 9-én. a Tanács részéről az elnök G. BROWN 11/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 127 I. MELLÉKLET AZ 1. CIKKBEN (1) EMLÍTETT TERMÉKEK JEGYZÉKE KN-kód (1) Árumegnevezés (2) Só (beleértve az asztali sót és a denaturált sót is) és tiszta nátrium-klorid (ezek vizes oldatban vagy hozzáadott csomósodást gátló vagy gördülékenységet elősegítő anyaggal); tengervíz: 2501 00 31 – Vegyi átalakítás (a nátriumnak a klórtól történő elválasztása) céljára, egyéb termékek gyár- tásához (1) 2501 00 51 – Denaturált vagy ipari (beleértve finomítási) célra, az emberi vagy állati fogyasztású élelmi- szerek, tápok konzerválásához, elkészítéséhez használtak kivételével (1) 2501 00 91 – Emberi fogyasztásra alkalmas só 2501 00 99 – Más 2503 00 90 2516 12 10 2516 22 10 2516 90 10 Mindenfajta kén, a szublimált, a kicsapott és a kolloid kén kivételével, más mint nyers vagy nem finomított kén Gránit, fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva, tömb, négyzetes vagy téglalap alakú tábla formában, legfeljebb 25 cm vastagságú Homokkő, fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva, tömb, négyzetes vagy téglalap alakú tábla formában, legfeljebb 25 cm vastagságú Porfír, szienit, lava, bazalt, gneiss, trachit és más emlékművi vagy építőkő, durván nagyolva, vagy fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva, tömb, négyzetes vagy téglalap alakú tábla formában 2518 20 00 Kalcinált vagy zsugorított (szinterelt) dolomit 2518 30 00 Dolomit döngölőanyag 2530 40 00 Csillámos vas-oxid 2804 61 00 2804 69 00 2805 11 00 2805 19 00 2805 21 00 2805 22 00 Szilícium Alkálifémek Alkáliföldfémek 2805 30 Ritkaföldfémek, ittrium, szkandium és ezeknek egymással való keverékei és ötvözetei is 2805 40 10 Higany 34,5 kg nettó (standard tömeg) tartalmú üvegekben, amelyek FOB-értéke legfeljebb 224 €/üveg 2818 20 00 Alumínium-oxid, a mesterséges korund kivételével 2818 30 00 Alumínium-hidroxid ex 2844 30 11 Nyers cermet és U 235-re kimerített uránhulladék és -törmelék 2844 30 19 U 235-re kimerített urán; U 235-re kimerített uránt vagy vegyületeit tartalmazó ötvözetek, diszperziók (beleértve a cermeteket is) kerámiai termékek és keverékek ex 2844 30 51 Nyers cermet, hulladék és törmelék tórium 2845 10 00 Nehézvíz (deutérium-oxid) 2845 90 10 Deutérium és vegyületei; dúsított deutérium tartalmú hidrogén és vegyületei, e termékeket tar- talmazó keverékek és oldatok 2905 43 00 Mannit 2905 44 Szorbit (D-glucit) 3201 20 00 Akácfakivonat 3201 90 20 Szömörcefa-kivonat, valloniakivonat, tölgyfa- vagy gesztenyefa-kivonat (1) Ezen alszámhoz való bejegyzés a vonatkozó közösségi előírásokban meghatározott feltételeknek megfelelően történik. (1) A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályok sérelme nélkül, az árumegnevezések csak jelzésértékűek, mivel e melléklet keretén belül a preferenciális rendszer a KN-kódok tartalmán keresztül kerül meghatározásra. Ahol „ex” KN-kód megjelölés szerepel, a preferenciális rendszer a KN-kódokon és az árumegnevezéseken keresztül kerül meghatározásra. 128 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/28. kötet (1) (2) ex 3201 90 90 Eucalyptus-cserzőkivonat ex 3201 90 90 Kivonat a gambirfa és a mirabolán terméseiből ex 3201 90 90 Más növényi eredetű cserzőanyag-kivonatok 3502 11 90 Tojásfehérje, szárított (pl. lap, pikkely, pehely, por alakban) 3502 19 90 Más (tojásfehérje) 3502 20 91 Tejalbumin (laktalbumin), szárított (pl. lap, pikkely, pehely, por alakban) 3502 20 99 Más (tejalbumin) 3502 90 70 Más albuminok 3505 10 10 Dextrinek 3505 10 90 Más átalakított keményítők, észterezett vagy éterezett keményítők kivételével 3505 20 3809 10 Enyvek Textil-, papír-, bőr- és hasonló iparban használt, másutt nem említett végkikészítő szerek, fes- tést gyorsító és elősegítő, színtartóságot növelő anyagok, valamint más termékek és készítmé- nyek keményítőtartalommal 3824 60 Szorbit, a 2905 44 alszám alá tartozó kivételével 4104 10 91 Más cserzett bőr 4105 11 91 Más hasítatlan bőr 4105 11 99 Más hasított bőr 4105 12 Juh és bárány gyapjú nélküli, cserzett vagy újracserzett, de tovább nem kikészített bőre, hasítva is, más módon előcserzett, a 4108 vagy 4109 vtsz. alá tartozó bőr kivételével 4105 19 Más juh- és bárány gyapjú nélküli bőre 4106 11 90 Kecske vagy gida gyapjú nélküli, cserzett vagy újracserzett, de tovább nem kikészített bőre, hasítva is, növényi előcserzéssel, a 4108 vagy 4109 vtsz. alá tartozó bőr és az indiai kecske és gida kivételével 4106 12 00 Kecske vagy gida gyapjú nélküli, cserzett vagy újracserzett, de tovább nem kikészített bőre, hasítva is, más módon előcserzett, a 4108 vagy 4109 vtsz. alá tartozó bőr kivételével 4106 19 00 Más kecske vagy gida gyapjú nélküli bőre 4107 10 10 Sertés szőrtelen, tovább nem kikészített, cserzett bőre a 4108 vagy 4109 vtsz. alá tartozók kivételével 4107 29 10 Hüllő növényi előcserzés nélküli, tovább nem kikészített, cserzett bőre 4107 90 10 Más állatok szőrtelen, tovább nem kikészített, cserzett bőre 4403 10 10 Tűlevelű fából készült karó, impregnált, amely 6 méternél nem rövidebb és 18 mérternél nem hosszabb, kerülete a vastagabb felén több mint 45 cm, de kevesebb mint 90 cm 4501 Természetes parafa, nyersen vagy egyszerűen előkészítve; parafahulladék; aprított, szemcsézett vagy őrölt parafa 5001 00 00 Legombolyításra alkalmas selyemhernyógubó 5002 00 00 Nyers selyem (nem sodorva) 5105 Kártolt vagy fésült gyapjú, finom vagy durva állati szőr (beleértve a fésült gyapjú darabokat is) 5203 00 00 Pamut kártolva vagy fésülve Nem ötvözött nyersvas, legfeljebb 0,5 tömegszázalék foszfortartalommal 7201 10 11 7201 10 19 7201 10 30 – – – Legalább 0,4 tömegszázalék mangántartalommal és legfeljebb 1 tömegszázalék szilícium- tartalommal Legalább 0,4 tömegszázalék mangántartalommal és1 tömegszázalékot meghaladó szilí- ciumtartalommal Legalább 0,1, de kevesebb, mint 0,4 tömegszázalék mangántartalommal 7201 20 00 Nem ötvözött nyersvas, 0,5 tömegszázalékot meghaladó foszfortartalommal 7201 50 90 Ötvözött nyersvas; tükörvas, legalább 0,3, de legfeljebb 1 tömegszázalék titán- és legalább 0,5, de legfeljebb 1 tömegszázalék vanádiumtartalommal 11/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 129 (1) 7203 (2) Vasércből közvetlen fémkiválasztással nyert termék és más szivacsos vastömb, pellet vagy hasonló formában; legalább 99,94 tömegszázalék tisztaságú vastömb, pellet vagy hasonló for- mában 7204 50 90 Ingot újraolvasztott hulladékból, nem ötvözött acélból 7206 Vas és nem ötvözött acél ingot vagy más elsődleges formában (a 7203 vtsz. alá tartozó vas kivételével) 7218 10 00 Rozsdamentes acél, ingot vagy más elsődleges formában 7224 10 00 Más ötvözött acél ingot vagy más elsődleges formában 7601 Megmunkálatlan alumínium, ötvözetlen 7602 00 19 Más alumíniumhulladék és -törmelék (beleértve a gyári selejtet is) Megmunkálatlan ólom: 7801 10 00 Finomított ólom 7801 91 00 Más ólom, antimony- (mint a legfontosabb egyéb elem) tartalmú 7801 99 91 Ólomötvözet 7801 99 99 Más 7901 7903 Megmunkálatlan cink Cinkpor, -szemcse és -pehely 8101 10 00 Volfrámpor 8101 91 Megmunkálatlan volfrám, beleértve a zsugorított rudat is, hulladék és törmelék 8102 10 00 Molibdénpor 8102 91 8103 10 Megmunkálatlan molibdén, beleértve a zsugorított rudat is, hulladék és törmelék Megmunkálatlan tantál, beleértve a zsugorított rudat is; hulladék és törmelék, por 8104 11 00 Megmunkálatlan magnézium, legalább 99,8 tömegszázalék 8104 19 00 Más 8107 10 8108 10 8109 10 Megmunkálatlan kadmium; hulladék és törmelék, por Megmunkálatlan titán; hulladék és törmelék, por Megmunkálatlan cirkónium; hulladék és törmelék, por 8110 00 11 Megmunkálatlan antimon; por 8110 00 19 Hulladék és törmelék 8111 00 11 Megmunkálatlan mangán; por 8111 00 19 Hulladék és törmelék 8112 20 31 Megmunkálatlan króm; por, más mint krómötvözet legalább 10 tömegszázalék nikkeltarta- lommal 8112 20 39 Hulladék és törmelék 8112 30 20 Megmunkálatlan germánium; por 8112 30 40 Hulladék és törmelék 8112 40 11 Megmunkálatlan vanádium; por 8112 40 19 Hulladék és törmelék 8112 91 10 Hafnium (celtium) 8112 91 31 Megmunkálatlan nióbium (kolumbium); megmunkálatlan rénium; por 8112 91 39 Hulladék és törmelék 8112 91 50 Hulladék és törmelék 8112 91 81 Indium 8112 91 89 Gallium, tallium Cermet: 8113 00 20 – Megmunkálatlan cermet 8113 00 40 – Hulladék és törmelék 130 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/28. kötet II. MELLÉKLET A 2. CIKKBEN (1) EMLÍTETT TERMÉKEK JEGYZÉKE I. RÉSZ Nagyon érzékeny termékek KN-kód Árumegnevezés Sertésmáj – Más: – – 50 kg-nál kisebb tömegű: 0103 91 10 (a) – – – Háziasított fajták – – Legalább 50 kg tömegű – – – Háziasított fajták 0103 92 11 (a) – – – – Legalább egyszer ellett, legalább 160 kg tömegű kocák 0103 92 19 (a) – – – – Más 0105 (a) Élő baromfi, a Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, kacsa, liba, pulyka és gyöngytyúk Sovány húsréteget nem tartalmazó sertészsiradék (szalonna) és baromfizsiradék, nem olvasztott vagy másképpen nem kivont, frissen, hűtve, fagyasztva, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve 0209 00 90 (a) – Baromfizsiradék Élelmezési célra alkalmas hús, vágási melléktermék és belsőség, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből: – Más, beleértve az élelmezési célra alkalmas lisztet és őrleményt húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből – – Vágási melléktermék és belsőség: – – – Más: – – – – Baromfimáj: 0210 90 71 (b) – – – – – Hízott liba- vagy kacsamáj, sózva vagy sós lében tar- tósítva 0210 90 79 (b) – – – – – Más Tej és tejszín nem sűrítve, cukor vagy más édesítőanyag hozzá- adása nélkül: 0401 10 (a) – Legfeljebb 1 tömegszázalék zsírtartalommal 0401 20 (b) – 1 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalék zsírtartalommal 0401 30 (a) – 6 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal (1) A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályok sérelme nélkül, az árumegnevezések csak jelzésértékűek, mivel e melléklet keretén belül a preferenciális rendszer a KN-kódok tartalmán keresztül kerül meghatározásra. Ahol „ex” KN-kód megjelölés szerepel, a preferenciális rendszer a KN-kódokon és az árumegnevezéseken keresztül kerül meghatározásra. 11/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 131 KN-kód Árumegnevezés 0403 10 11 (a) 0403 10 13 (a) 0403 10 19 (a) 0403 10 31 (a) 0403 10 33 (a) 0403 10 39 (a) 0403 90 11 (a) 0403 90 13 (a) 0403 90 19 (a) 0403 90 31 (a) 0403 90 33 (a) 0403 90 39 (a) 0403 90 51 (a) 0403 90 53 (a) 0403 90 59 (a) 0403 90 61 (a) 0403 90 63 (a) 0403 90 69 (a) 0404 (a) lró, aludttej, tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyí- tott tej, tejföl sűrítve, cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáa- dásával, ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is: – Joghurt – – Ízesítés, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadása nélkül – Más: – – Ízesítés, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadása nélkül – – – Por, granulátum vagy más szilárd alakban – – – Más Tejsavó sűrítve, cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; másutt nem említett, természetes tejalkotórészeket tartal- mazó készítmény cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények (vaj- krém): 0405 10 (a) – Vaj – Kenhető tejkészítmények (vajkrém): 0405 20 90 (a) – – Legalább 75 tömegszázalék, de legfeljebb 80 tömegszázalék zsírtartalommal 0405 90 (a) – Más Madártojás héjában, frissen, tartósítva vagy főzve: – Baromfitojás: 0407 00 11 (a) 0407 00 19 (a) – – Keltetésre (1) 0407 00 30 (a) – – Más (1) Ezen alszámhoz való bejegyzés a vonatkozó közösségi előírásokban meghatározott feltételeknek megfelelően történik. 132 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/28. kötet KN-kód Árumegnevezés Madártojás héj nélkül és tojássárgája frissen, szárítva, gőzben vagy forró vízben megfőzve, formázva, fagyasztva vagy máskép- pen tartósítva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is – Tojássárgája: – – Szárítva: 0408 11 80 (a) – – – Más – – Más: – – – Más: 0408 19 81 (a) – – – – Folyékony 0408 19 89 (a) – – – – Más, beleértve a fagyasztottat is – Más – – Szárítva: 0408 91 80 (a) – – – Más – – Más: 0408 99 80 (a) – – – Más Vöröshagyma, gyöngyhagyma, fokhagyma, póréhagyma és más hagymaféle frissen vagy hűtve: ex 0703 20 00 (b) – Fokhagyma A vámcsökkentés január 31-től június 1-ig alkalmazandó. Uborka és apróuborka frissen vagy hűtve: ex 0707 00 05 (b) – Legalább 15 cm hosszú uborka A vámcsökkentés november 1-től május 15-ig alkalmazandó. 0707 00 90 (b) – Apróuborka Más zöldségek frissen vagy hűtve: ex 0709 10 00 (c) – Articsóka A vámcsökkentés január 1-től június 30-ig alkalmazandó. – Ehető gomba és szarvasgomba: 0709 52 00 (b) – – Szarvasgomba Kajszibarack, cseresznye, őszibarack (beleértve a nektarint is), szilva és kökény frissen: ex 0809 10 00 (b) – Kajszibarack A vámcsökkentés június 1-től július 31-ig alkalmazandó. ex 0809 30 (b) – Őszibarack (beleértve a nektarint is): A vámcsökkentés június 11-től szeptember 30-ig alkalmazandó. – Szilva és kökény: ex 0809 40 05 (b) – – Szilva A vámcsökkentés június 11-től szeptember 30-ig alkalmazandó. Búzaliszt vagy kétszeres liszt: – Búzaliszt: 1101 00 11 (a) – – Keménybúzából 1101 00 15 (a) – – Közönséges búzából és tönkölyből 1101 00 90 (a) – Kétszeres liszt Durva őrlemény, dara és labdacs (pellet) gabonából: 1102 10 00 (a) – Rozsliszt 11/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 133 KN-kód Árumegnevezés Durva őrlemény, dara és labdacs (pellet) gabonából: – Durva őrlemény és dara: 1103 11 (a) – – Búzából – Labdacs (pellet): 1103 21 00 (a) – – Búzából Szentjánoskenyér, tengeri moszat és egyéb alga, cukorrépa és cukornád frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, őrölve is; másutt nem említett, elsősorban emberi fogyasztásra szolgáló gyümölcsmag és más növényi termék (beleértve a Cichorium inty- bus sativum fajta nem pörkölt cikóriagyökereket is): – Más: 1212 91 (a) – – Cukorrépa: 1212 92 00 (a) – – Cukornád Sertészsír (zsiradék is) és baromfizsír a 0209 és a 1503 vtsz. alá tartozók kivételével: – Sertészsír (zsiradék is): 1501 00 19 (a) – – Más Más elkészített és konzervált hús, vágási melléktermék, belsőség vagy vér: – Homogenizált készítmények ex 1602 10 00 (b) – – Sertésből, szarvasmarhafélékből, birkából vagy kecskéből – Májból készült termékek: – – Más ex 1602 20 90 (b) – – – Sertésből, szarvasmarhafélékből, birkából vagy kecskéből – Sertésből – – Sonka és részei: 1602 41 10 (a) – – – Házi sertésből – – Lapocka és részei: 1602 42 10 (a) – – – Házi sertésből – – Más, beleértve a keverékeket is: – – – Házi sertésből 1602 49 11 (a) 1602 49 13 (a) 1602 49 15 (a) 1602 49 19 (a) 1602 49 30 (a) 1602 49 50 (a) – Más, beleértve az állati vérből készült termékeket is: – – Állati vérből készült termékek ex 1602 90 10 (b) – – – Szarvasmarhafélék és sertés véréből készült termék – – Más – – – Más 1602 90 51 (a) – – – – Házisertéshús- vagy belsőségtartalommal 134 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/28. kötet KN-kód Árumegnevezés Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, sző- lőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadása nélkül; műméz, ter- mészetes mézzel keverve is; égetett cukor: 1702 11 00 (a) 1702 19 00 (a) – Tejcukor és tejcukorszirup: – Juharcukor és juharcukorszirup: 1702 20 10 (a) – – Juharcukor szilárd állapotban, ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával 1702 20 90 (b) – – Más – Szőlőcukor és szőlőcukorszirup, gyümölcscukor-tartalom nél- kül vagy 20 tömegszázaléknál kevesebb gyümölcscukor- tartalommal, szárazanyagra számítva: 1702 30 10 (a) – – Izoglükóz – Szőlőcukor és szőlőcukorszirup, legalább 20, de kevesebb, mint 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, száraza- nyagra számítva: 1702 40 10 (a) – – Izoglükóz 1702 60 (a) – Más gyümölcscukor és gyümölcscukorszirup, 50 tömegszáza- lékot meghaladó gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva: – Más, beleértve az invert cukrot is: 1702 90 30 (a) – – Izoglükóz 1702 90 60 (a) – – Műméz, természetes mézzel keverve is – – Égetett cukor: 1702 90 71 (a) – – – Legalább 50 tömegszázalék szacharóztartalommal, szára- zanyagra számítva – – – Más: 1702 90 75 (a) – – – – Por alakban, összetömörítve is 1702 90 80 (a) – – Inulinszirup 1702 90 99 (a) – – Más Másutt nem említett élelmiszer-készítmény: – Más: – – Ízesített vagy színezett cukorszirup: 2106 90 30 (a) – – – Izoglükózszirup – – – Más: 2106 90 51 (a) – – – – Tejcukorszirup 2106 90 59 (a) – – – – Más: Állatok etetésére szolgáló készítmény: – Kutya- és macskaeledel a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve: – – A 1702 30 51–1702 30 99, a 1702 40 90, a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, vagy maltodextrinszirup-, illetve tejterméktartalommal: szőlőcukorszirup-, maltodextrin- – – – Keményítő-, szőlőcukor-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup-tartalommal: szőlőcukorszirup-, 11/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 135 KN-kód Árumegnevezés – – – – Keményítőtartalom nélkül, vagy legfeljebb 10 tömegszá- zalék keményítőtartalommal: 2309 10 15 (a) – – – – – Legalább 50, de kevesebb, mint 75 tömegszázalék tej- terméktartalommal 2309 10 19 (a) – – – – – Legalább 75 tömegszázalék tejterméktartalommal – – – – Több mint 10, de legfeljebb 30 tömegszázalék keményí- tőtartalommal: 2309 10 39 (a) – – – – – Legalább 50 tömegszázalék tejterméktartalommal – – – – Több mint 30 tömegszázalék keményítőtartalommal: 2309 10 59 (a) – – – – – Legalább 50 tömegszázalék tejterméktartalommal 2309 10 70 (a) – – – Keményítő-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup-tartalom nélkül, de tejterméktartalommal szőlőcukor-, – Más: – – Más: – – – A 1702 30 51–1702 30 99, a 1702 40 90, a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, vagy szőlőcukorszirup-, maltodextrin- maltodextrinszirup-, illetve tejterméktartalommal: – – – – Keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup-tartalommal: – – – – – Keményítőtartalom nélkül vagy legfeljebb 10 tömeg- százalék keményítőtartalommal: 2309 90 35 (a) – – – – – – Legalább 50, de kevesebb, mint 75 tömegszázalék tejterméktartalommal 2309 90 39 (a) – – – – – – Legalább 75 tömegszázalék tejterméktartalommal – – – – – Több mint 10, de legfeljebb 30 tömegszázalék keményítőtartalommal: 2309 90 49 (a) – – – – – – Legalább 50 tömegszázalék tejterméktartalommal – – – – – Több mint 30 tömegszázalék keményítőtartalommal: 2309 90 59 (a) – – – – – – Legalább 50 tömegszázalék tejterméktartalommal 2309 90 70 (a) – – – – Keményítő-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup-tartalom nélkül, de tejterméktartalommal szőlőcukor-, 136 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/28. kötet 2. RÉSZ Érzékeny termékek KN-kód Árumegnevezés Élő szarvasmarhafélék: 0102 90 (b) – Más: 0201 (b) (1) Szarvasmarhafélék húsa frissen vagy hűtve: 0202 (b) (1) Szarvasmarhafélék húsa fagyasztva Élelmezési célra alkalmas hús, vágási melléktermék és belsőség, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből: 0210 20 (b) – Szarvasmarhafélék húsa: Keményítő, inulin: 1108 14 00 (a) – – Manióka (kasszava)-keményítő – – Más keményítő: – – – Más: ex 1108 19 90 (a) – – – – Más, mint arrowroot-keményítő 1109 00 00 (a) Búzasikér, szárítva is Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, sző- lőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadása nélkül; műméz, ter- mészetes mézzel keverve is; égetett cukor: – Más, beleértve az égetett cukrot: – – Égetett cukor: – – – Más: 1702 90 79 (a) – – – – Más Másutt nem említett élelmiszer-készítmény: – Más: – – Ízesített vagy színezett cukorszirup: – – – Más: 2106 90 55 (a) – – – – Szőlőcukorszirup és maltodextrinszirup Keményítő gyártásánál keletkező maradék és hasonló hulladék, cukornád és más kilúgozott cukorgyártási hulladék, sör és szeszgyártási maradék, mellékter- mék és hulladék, labdacs (pellet) alakban is: cukorrépaszelet, kipréselt – Keményítő gyártásánál keletkező maradék és hasonló hulla- dék: – – Keményítő gyártásánál keletkező hulladék kukoricából, (ki- véve az áztatólé-koncentrátumot), amelynek szárazanyagra számított fehérjetartalma: 2303 10 11 (a) – – – Meghaladja a 40 tömegszázalékot (1) Amennyiben egy év során az 1256/96/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt országokból származó, 0201 és 0202 KN-kód alá eső marhahúsimport meghaladja a Közös- ségbe egy, az 1969 és 1974 közötti év során behozott, az érintett országból származó import legnagyobb mennyiségét, plusz egyéves 7 %-os növekedési arányt, akkor az érintett országból származó termékre vonatkozó vámmentességet részben vagy egészben fel kell függeszteni. 11/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 137 KN-kód Árumegnevezés Állatok etetésére szolgáló készítmény: – Más: – – Más: – – – A 1702 30 51–1702 30 99, a 1702 40 90, a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, vagy szőlőcukorszirup-, maltodextrin- szőlőcukor-, maltodextrinszirup-, illetve tejterméktartalommal: – – – – Keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup-tartalommal: – – – – – Keményítőtartalom nélkül, vagy legfeljebb 10 tömeg- százalék keményítőtartalommal: 2309 90 31 (a) – – – – – –Tejterméktartalom nélkül, vagy kevesebb mint 10 tömegszázalék tejterméktartalommal 3. RÉSZ Félérzékeny termékek KN-kód Árumegnevezés Citrusfélék frissen vagy hűtve: 0805 10 (b) – Narancs: ex 0805 20 (b) – Mandarin (beleértve a tangerine és a satsuma fajtát is); clemen- A vámcsökkentés november 1-től február végéig alkalmazandó. tine, wilking és hasonló citrushibridek: 4. RÉSZ Nem érzékeny termékek KN-kód Árumegnevezés Juh vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva 0204 10 00 (b) – Egész vagy félbárány frissen vagy hűtve 0204 21 00 (b) 0204 22 (b) 0204 23 00 (b) – Más juhhús frissen vagy hűtve: 0204 30 00 (b) – Egész vagy félbárány fagyasztva 0204 41 00 (b) 0204 42 (b) 0204 43 (b) – Más juhhús fagyasztva: 0204 50 (b) – Kecskehús 138 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/28. kötet KN-kód Árumegnevezés Szarvasmarhafélék, sertés, juh, kecske, ló, szamár, lóöszvér (mu- li) vagy szamáröszvér élelmezési célra alkalmas vágási mellék- terméke és belsősége, frissen, hűtve vagy fagyasztva: – Szarvasmarhafélékből frissen vagy hűtve: – – Más: 0206 10 95 (b) – – – Sovány és zsíros dagadó – Szarvasmarhafélékből fagyasztva: – – Más: – – – Más: 0206 29 91 (b) – – – – Sovány és zsíros dagadó Élelmezési célra alkalmas más hús, vágási melléktermék és bel- sőség frissen, hűtve vagy fagyasztva: – Más: 0208 90 50 (b) – – Bálna- és fókahús Élelmezési célra alkalmas hús, vágási melléktermék és belsőség, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből: – Sertéshús: – – Oldalas és dagadó és részei: 0210 12 90 (b) – – – Más – Más hús, beleértve a húsból, vágási melléktermékből és belső- ségből készült élelmezési célra alkalmas lisztet és őrleményt is: – – Vágási melléktermék és belsőség: – – – Szarvasmarhafélékből: 0210 90 41 (b) – – – – Sovány és zsíros dagadó 0210 90 90 (b) – – Húsból, vágási melléktermékből és belsőségből készült élel- mezési célra alkalmas liszt és őrlemény Vöröshagyma, gyöngyhagyma, fokhagyma, póréhagyma és más hagymaféle frissen vagy hűtve: ex 0703 20 00 (b) – Fokhagyma A vámcsökkentés febr. 1-től május 31-ig alkalmazandó Uborka és apró uborka frissen vagy hűtve: ex 0707 00 05 (b) – Uborka, legfeljebb 15 cm hosszúságú A vámcsökkentés nov. 1-től május 15-ig alkalmazandó Más zöldség frissen vagy hűtve: 0709 10 00 (b) – Articsóka A vámcsökkentés nov. 1-től dec. 31-ig alkalmazandó Manióka, arrowroot, szálepgyökér, csicsóka, édesburgonya és magas keményítő- vagy inulintartalmú más hasonló gyökér és gumó frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szele- telve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is; szágóbél: – Manióka (kasszava): – – Más: 11/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 139 KN-kód Árumegnevezés 0714 10 91 (a) – – – Emberi fogyasztásra, legfeljebb 28 kg nettó tömegű kisze- relésben, akár frissen és egészben, akár hámozva és fagyasztva, szeletelve is: – Más: – – Arrowroot, szálepgyökér és nagy keményítőtartalmú hasonló gyökér és gumó: – – – Emberi fogyasztásra, legfeljebb 28 kg nettó tömegű kisze- relésben, akár frissen és egészben, akár hámozva és fagyasztva, szeletelve is: ex 0714 90 11 (a) – – – – Arrowroot – – – Más: ex 0714 90 19 (a) – – – – Arrowroot Szőlő frissen vagy szárítva: – Szárítva: – – Más: ex 0806 20 92 (b) – – – Malagaszőlő (szmirnai mazsola) Búza és kétszeres: – Más: 1001 90 10 (b) – – Tönköly vetésre (1) Liszt, dara és por a 0713 vtsz. alá tartozó szárított hüvelyes zöldségből, a 0714 vtsz. alá tartozó szágóból, gyökérből vagy gumóból; továbbá a 8. árucsoportba tartozó termékekből: – A 0714 vtsz. alá tartozó szágóból, gyökérből vagy gumóból: – – Denaturált (1) ex 1106 20 10 (a) – – – Arrowroot-liszt és -dara – – Más: ex 1106 20 90 (a) – – – Arrowroot-liszt és -dara Keményítő; inulin: – Keményítő: – – Más keményítő: – – – Más: ex 1108 19 90 (a) – – – – Arrowroot-keményítő Halból vagy tengeri emlősből nyert zsír, olaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva: – Tengeri emlősökből nyert zsír, olaj és ezek frakciói: – – Szilárd frakciók: (1) Ezen alszámhoz való bejegyzés a vonatkozó közösségi előírásokban meghatározott feltételeknek megfelelően történik. 140 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/28. kötet KN-kód Árumegnevezés 1504 30 11 (b) – – – Bálnaolaj Más elkészített és konzervált hús, vágási melléktermék, belsőség vagy vér: – Más, beleértve az állati vérből készült termékeket is: – – Más: – – – Más: – – – – Más: – – – – – Más: – – – – – – Birkából vagy kecskéből: – – – – – – – Főzés nélküli; főtt hús vagy belsőség és főzés nél- küli hús vagy belsőség keveréke: 1602 90 72 (b) – – – – – – – – Birkából (a) A vámcsökkentés a külön vámtételre alkalmazandó. (b) A vámcsökkentés az értékvámra alkalmazandó. (c) A vámcsökkentés a külön vámtételre és az értékvámra alkalmazandó


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98, 9. märts 1998, tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses

eurovoc_concepts:
EU statistics
report
sampling
statistical method
working population

text: 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 273 31998R0577 L 77/3 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 14. 3. 1998 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 577/98, 9. märts 1998, tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 213, võttes arvesse komisjoni esitatud määruse eelnõu komisjon on konsulteerinud otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (4) alusel loodud statistikaprogrammi komiteega vastavalt eespoolni- metatud otsuse artiklile 3, ning arvestades, et: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: komisjon vajab talle määratud ülesannete täitmiseks võrreldavat statistilist teavet liikmesriikide tööhõive ja tööpuuduse taseme, vormide ja suundumuste kohta; parim viis selle teabe saamiseks ühenduse tasandil on korraldada ühtlustatud tööjõuvaatlusi; nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 3711/91, mis käsitleb tööjõu iga-aastase valikvaatluse korraldamist ühen- duses, (1) on sätestanud, et alates 1992. aastast tuleb vaatlus kor- raldada iga aasta kevadel; kuigi andmete kättesaadavuse ja ühtlustamise tagamiseks ja töö mahu mõõtmiseks on pidevuuring igakevadisest vaatlusest parem, on liikmesriikides samadel kuupäevadel raske vaatlusi kor- raldada; olemasolevate haldusallikate kasutamist tuleks soodustada, sest need pakuvad kasulikku lisa küsitluste kaudu saadud teabele, samuti saab neid valimi koostamisel aluseks võtta; käesoleva määrusega kinnitatud vaatlusandmeid võib täiendada muutujatega, mis moodustavad osa mitmeaastasest lisaküsimus- tike programmist ja mis koostatakse asjakohase menetluse koha- selt rakenduskorra osana; käesoleva määruse suhtes kohaldatakse ka olulisuse ja tasuvuse põhimõtteid, nii nagu need on määratletud nõukogu 17. veeb- ruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta, (2) mis moodustab ühenduse statistika koostamise õigus- raamistiku; statistiliste andmete konfidentsiaalsust reguleerivad eeskirjad, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 322/97 ja nõukogu 11. juuni 1990. aasta määruses (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 kon- fidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statisti- kaametile edastamise kohta; (3) (1) EÜT L 351, 20. 12. 1991, lk 1. (2) EÜT L 52, 22. 2. 1997, lk 1. (3) EÜT L 151, 15. 6. 1990, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) Artikkel 1 Vaatluste sagedus Tööjõu valikvaatluse, edaspidi “vaatlus”, korraldavad liikmesriigid igal aastal. See vaatlus on pidevuuring, mille kaudu saadakse kvartali- ja aastatulemusi; need liikmesriigid, kel ei ole võimalik rakendada pidevuuringut, võivad korraldada aastavaatluse, mis toimub kevadel. Vaatluse käigus kogutud teave käsitleb üldist olukorda nädalal (esmaspäevast pühapäevani), mis eelneb küsitlusele ja mida nimetatakse vaatlusnädalaks. Pidevuuringu puhul: — jaotatakse vaatlusnädalad ühtlaselt kogu aasta peale, — küsitlus toimub tavaliselt vaatlusnädalale vahetult järgneval nädalal. Vaatlusnädala ja küsitluse kuupäeva vahe ei tohi olla üle viie nädala, välja arvatud kolmandas kvartalis, — vaatluskvartalid ja -aastad on vastavalt 13 ja 52 järjestikusest nädalast koosnevad perioodid. Teatava kvartali või aasta moo- dustavate nädalate loend koostatakse artiklis 8 sätestatud kor- ras. Artikkel 2 Vaatlusala ja vaatluse ulatus, vaatlusviisid 1. Vaatlus tehakse liikmesriigis leibkondade või isikute valimi hulgas, kes vaatluse toimumise ajal elavad selle liikmesriigi majan- dusterritooriumil. nr 322/97. (4) EÜT L 181, 28. 6. 1989, lk 47. 274 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 2. Vaatluse üldine ulatus hõlmab isikuid, kes elavad selle liikmes- riigi majandusterritooriumil tavaleibkondades. Kui võimalik, lisa- takse põhiosas tavaleibkondadena elavale elanikkonnale isikud, kes elavad institutsioonleibkondades. Võimaluse korral vaadeldakse institutsioonleibkondi eriliste vali- mite kaudu, mis võimaldavad andmeid saada otse kõnealustelt isi- kutelt. Kui see ei ole võimalik, arvatakse institutsioonleibkonda- desse kuuluvad isikud, kes on säilitanud sideme tavaleibkonnaga, kõnealusesse tavaleibkonda. 3. Muutujad, mida kasutatakse hõiveseisundi ja vaeghõive mää- ramiseks, peavad tulenema küsitlusest asjaomase isikuga, või kui see pole võimalik, selle leibkonna teise liikmega. Muud teavet võib ammutada teistest allikatest, sealhulgas haldusandmetest, tingi- musel et saadud teave on samaväärse kvaliteediga. 4. Olenemata sellest, kas uuritakse tavaleibkonda või institut- sioonleibkonda, kogutakse andmeid tavaliselt kõikidelt leibkonda kuuluvatelt isikutelt. Kui uuritakse üksikisikut, siis teave teiste leibkonna liikmete kohta — ei pea sisaldama artikli 4 lõike 1 punktides g, h, i ja j loetletud andmeid, — ja seda võib koguda alavalimist, mis on koostatud nii, et: — vaatlusnädalad jaotatakse ühtlaselt kogu aasta peale, — vaatluste arv (valimisse kuuluvad isikud ja nende leib- konna liikmed) vastab aasta arvestuses artiklis 3 määratud usaldusväärsuse kriteeriumidele. Artikkel 3 Valimi representatiivsus Liikmesriikide kohta, kelle elanikkond on alla ühe miljoni, kõne- alused täpsusnõuded ei kehti. 3. Kui vaatlus tehakse ainult kevadel, peab vähemalt veerand vaatlusüksustest pärinema eelmisest vaatlusest ja veerand olema järgmise vaatluse osa. Need kaks rühma tehakse kindlaks koodide järgi. 4. Kui teatavatele küsimustele vastamata jätmine toob kaasa and- mete puudulikkuse, kohaldatakse vajaduse korral statistilise impu- teerimise meetodit. 5. Statistilist kaalu arvutades võetakse arvesse eelkõige valiku tõe- näosust ja täiendavaid andmeid vaadeldava elanikkonna soolise, vanuselise (viie aasta kaupa eristatud vanuserühmad) ja piirkond- liku (NUTS II tasand) jaotuse kohta, kui niisuguseid täiendavaid andmeid loetakse asjaomases liikmesriigis piisavalt usaldusväär- seks. 6. Liikmesriigid esitavad komisjonile (EÜSA) kõikvõimaliku nõu- tud teabe vaatluse korraldamise ja meetodite kohta, osutades eel- kõige valimi koostise ja suuruse kohta vastuvõetud kriteeriumi- dele. Artikkel 4 Vaadeldavad näitajad 1. Andmetes esitatakse: a) demograafiline taust: — leibkonna järjekorranumber, — sugu, — sünniaasta, — sünnikuupäev vaatlusperioodi lõpu suhtes, 1. Töötute rühma puhul, kes esindab 5 % tööealisest elanikkon- nast, ei või suhteline standardviga NUTS II tasandil aasta keskmi- ses arvestuses (või kui aastavaatlus toimub kevadel, siis kevade arvestuses) olla üle 8 % asjaomasest elanikkonna alavalimist. — perekonnaseis, — seos viiteisikuga, See nõue ei kehti piirkondade kohta, kus on alla 300 000 elani- ku. 2. Tööealisest elanikkonnast 5 % esindava alavalimi pidevuurin- gul ei või kahe järjestikuse kvartali vahelise muutuste arvestuse suhteline standardviga riigi tasandil olla suurem kui 2 % kõnealu- sest alavalimist. — abikaasa järjekorranumber, — isa järjekorranumber, — ema järjekorranumber, — kodakondsus, — selles liikmesriigis elatud aastate arv, — sünniriik (vabatahtlik teave), Miljoni kuni 20 miljoni elanikuga liikmesriigis ei või suhteline standardviga kvartali arvestuses olla suurem kui 3 % kõnealusest alavalimist. — vaatluses osalemise laad (otse või leibkonna teise liikme vahendusel); 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 275 b) hõiveseisund: — tööleasumise valmidus, — hõiveseisund vaatlusnädala jooksul, — soovitud töötundide arv (aastavaatluse puhul vabatahtlik — põhjus, miks töökohta omav isik ei töötanud, — töötu isiku puhul töökoha otsimine, — otsitud töökoha liik (füüsilisest isikust ettevõtja või tööta- ja), — töökoha otsimise viisid, — tööleasumise valmidus; c) põhitöökoha andmed: — ametiala, — kohaliku üksuse tegevusala, — amet, — kohalikus üksuses töötavate isikute arv, — riik, kus töökoht asub, — piirkond, kus töökoht asub, — aasta ja kuu, mil isik asus tööle praegusele ametikohale, — töö pidevus (ja põhjused), — ajutise töö või tähtajalise töölepingu kestus, teave); g) töökoha otsimine: — otsitava töökoha liik (täistööajaga või osalise tööajaga), — töökoha otsimise kestus, — isiku olukord vahetult enne tööotsimise algust, — kas on registreeritud riiklikus tööhõiveametis ja kas on saanud toetusi, — nende isikute soov töötada, kes tööd ei otsi, — põhjused, miks isik ei ole tööd otsinud; h) haridus ja koolitus osalemine hariduse omandamises või koolituses eelmise nelja nädala jooksul: — eesmärk, — tase, — liik, — kestus kokku, — tunde kokku, — töö täistööajaga / osalise tööajaga (ja põhjused), — kõrgeim omandatud haridus- või koolitusaste, — töötamine kodus; d) tööaeg tundides: — kõrgeima astme omandamisaasta, — omandatud kutsekvalifikatsioon, v. a kolmas tase; — nädalas tavaliselt töötatud tundide arv, i) mittetöötava isiku eelnev töökogemus: — tegelikult töötatud tundide arv, — peamised põhjused, miks tegelikult töötatud tundide arv erines isiku tavaliselt töötatud tundide arvust; e) teine töökoht: — rohkem kui ühe töökoha olemasolu, — ametiala, — kohaliku üksuse tegevusala, — tegelikult töötatud tundide arv; — eelneva töökogemuse olemasolu, — aasta ja kuu, mil isik viimati töötas, — viimasest töökohast lahkumise peapõhjus, — ametikoht viimases töökohas, — kohaliku üksuse tegevusala, kus isik viimati töötas, — amet viimases töökohas; j) olukord üks aasta enne vaatlust (vabatahtlik 1. , 3. ja 4. kvar- tali osas): f) ilmne vaeghõive: — peamine hõiveseisund, — soov praegusest rohkem tunde töötada (aastavaatluse — ametikoht, puhul vabatahtlik teave), — muu töökoha otsimine ja selle põhjused, — otsitava töökoha liik (töötaja või muu), — teise töökoha otsimise viisid, — kohaliku üksuse tegevusala, kus isik töötas, — elukohariik, — elukohapiirkond; — põhjused, miks isik ei otsi teist töökohta (aastavaatluse puhul vabatahtlik teave), l) sissetulek (vabatahtlik teave); k) peamine hõiveseisund (vabatahtlik teave); 276 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd m) küsitluse tehnilised üksikasjad: — vaatlusaasta, — võrdlusnädal, — küsitlusnädal, — liikmesriik, — piirkond, kus leibkond asub, — linnastumise aste, — leibkonna järjekorranumber, — leibkonna liik, — institutsiooni liik, — statistiline kaal, — alavalimi suhe eelmise vaatlusega (aastavaatlus), — alavalimi suhe järgmise vaatlusega (aastavaatlus), — uuringu etapi järjekorranumber. 2. Lõikes 1 kirjeldatud teabele võib lisada täiendavaid muutujaid, edaspidi “lisaküsimustikud”. Mitmeaastane lisaküsimustike programm koostatakse igal aastal artiklis 8 sätestatud korras: — see programm määratleb iga lisaküsimustiku jaoks objekti, vaatlusperioodi, valimi suuruse (sama suur või väiksem kui artikli 3 alusel määratud valim) ja tulemuste edastamise täht- aja (mis võib erineda vastavalt artiklile 6 määratud tähtajast), — lisaküsimustikega hõlmatud liikmesriigid, piirkonnad ja üksik- asjalik loend kogutavate andmete kohta koostatakse vähemalt 12 kuud enne kõnealuse küsimustiku kohase vaatlusperioodi algust, — lisaküsimustiku maht ei või olla suurem kui lõikes 1 kirjelda- tud küsimustikul c. 3. Mõisted, kasutatavad kontrollivõtted, muutujate kodifitseeri- mine, tehnika ja käsitusviiside arenguga kaasnevad muutujate loendi kohandused ja hõiveseisundit käsitlevate küsimuste sõnas- tuspõhimõtted kehtestatakse artiklis 8 sätestatud korras. Artikkel 5 Vaatluse tegemine lõppu kaheteistkümne nädala jooksul pärast vaatlusperioodi pidevuuringu korral ja üheksa kuu jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu kevadise vaatluse korral. Artikkel 7 Aruandlus Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta alates aastast 2000 iga kolme aasta järel. Aruandes antakse eelkõige hinnang statistiliste meetodite kvaliteedile, mida liikmesriigid on kavandanud tulemuste parandamiseks või vaatlusprotsessi hõlbustamiseks. Artikkel 8 Menetluskord Komisjoni “komitee”. abistab statistikaprogrammi komitee, edaspidi Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide arvestatakse nimetatud artiklis esindajate hääli komitees sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta. Kui kavandatud meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu. Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu. Artikkel 9 Kehtetuks tunnistamine Liikmesriigid võivad teha vaatluses osalemise kohustuslikuks. Käesolevaga tunnistatakse määrus (EMÜ) nr 3711/91 kehtetuks. Artikkel 6 Tulemuste edastamine Artikkel 10 Jõustumine Liikmesriigid edastavad Euroopa Ühenduste Statistikaametile identifitseerimisandmeteta otseste vaatlustulemused ilma Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 277 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 9. märts 1998 Nõukogu nimel eesistuja G. BROWN


title: Decyzja Rady z dnia 9 marca 1998 r. dotycząca zawarcia, w imieniu Wspólnoty Europejskiej, Konwencji Narodów Zjednoczonych w sprawie walki z pustynnieniem w krajach poważnie dotkniętych suszą i/lub pustynnieniem, zwłaszcza w Afryce

eurovoc_concepts:
Africa
UN convention
arid zone
desertification
drought
the EU's international role

text: 11/t. 28 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 141 31998D0216 L 83/1 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 19. 3. 1998 DECYZJA RADY z dnia 9 marca 1998 r. dotycząca zawarcia, w imieniu Wspólnoty Europejskiej, Konwencji Narodów Zjednoczonych w sprawie walki z pustynnieniem w krajach poważnie dotkniętych suszą i/lub pustynnieniem, zwłaszcza w Afryce (98/216/WE) RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, w szczególności jego art. 130r ust. 4 i art. 130y, wraz z art. 228 ust. 2 zdanie pierwsze i ust. 3 akapit pierwszy, pustynnienie jest poważnym problemem ekologicznym, spowo- dowanym złożonymi wzajemnymi oddziaływaniami między czynnikami fizycznymi, biologicznymi, politycznymi, społecz- nymi, kulturowymi i ekonomicznymi; uwzględniając wniosek Komisji (1), uwzględniając opinię Parlamentu Europejskiego (2), a także mając na uwadze, co następuje: zgodnie z mandatem nadanym jej przez Radę, Komisja uczestni- czyła, w imieniu Wspólnoty, w negocjacjach mających na celu przygotowanie Międzynarodowej konwencji w sprawie walki z pustynnieniem; Konwencja została podpisana w imieniu Wspólnoty w Paryżu dnia 14 października 1994 r. ; celem Konwencji jest walka z pustynnieniem i łagodzenie skut- ków suszy w państwach dotkniętych poważnymi suszami i/lub pustynnieniem, zwłaszcza w Afryce, przez skuteczne działanie na wszystkich szczeblach, wsparte współpracą międzynarodową i porozumieniami partnerskimi, w ramach zintegrowanego podejścia przyczyniającego się do trwałego rozwoju na dotknię- tych obszarach; (1) Dz. U. C 299 z 30. 9. 1997, str. 1. (2) Dz. U. C 339 z 10. 11. 1997. Wspólnota podjęła środki, w tym akty legislacyjne, a także wspie- rała inicjatywy w obszarach regulowanych przez Konwencję; jej obowiązkiem jest utrzymanie w mocy oraz spełnienie deklaracji dotyczących tego zakresu, złożonych na forum międzynarodo- wym; polityka Wspólnoty w dziedzinie ochrony środowiska natural- nego przyczynia się do wspierania, w skali międzynarodowej, środków mających na celu rozwiązywanie regionalnych lub glo- balnych problemów ujawniających się w tym obszarze, w tym pustynnienia; wspólnotowa polityka współpracy na rzecz rozwoju wspiera również dwa inne spośród celów realizowanych przez Konwen- cję: trwały rozwój społeczno - gospodarczy w krajach rozwijają- cych się, szczególnie w państwach znajdujących się w najbardziej niekorzystnej położeniu, oraz eliminacja ubóstwa w krajach roz- wijających się; Konwencja zawiera postanowienia ułatwiające podejmowanie ini- cjatyw na rzecz ochrony środowiska, tym samym zwalczania pus- tynnienia w północnej części obszaru śródziemnomorskiego; tak więc działania takie będą pomocne w rozwiązywaniu regional- nych problemów ochrony środowiska; 142 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 11/t. 28 polityka Wspólnoty w dziedzinie badań naukowych i technolo- gicznych wnosi znaczny wkład w ochronę środowiska i zwalcza- nia pustynnienia, szczególnie przez swoje szczególne programy współpracy naukowo - technicznej z państwami trzecimi, jak również poprzez działania dotyczące zmian w skali globalnej, w ramach programu Środowisko i Klimat; zawarcie Konwencji może zostać uwzględnione podczas podej- mowania w przyszłości działań odnoszących się do specjalnych inicjatyw w dziedzinie rozwoju społeczno - gospodarczego; zgodnie z odpowiednim zakresem kompetencji, Wspólnota i Pań- stwa Członkowskie współpracują z państwami trzecimi i odno- śnymi organizacjami międzynarodowymi; wszystkie Państwa Członkowskie zawarły już Konwencję przez złożenie swoich dokumentów ratyfikacyjnych; zawarcie Konwencji przez Wspólnotę dopomoże w osiągnięciu celów ustanowionych w art. 130a, 130b i 130u Traktatu, Artykuł 2 się przewodniczącego Rady Niniejszym upoważnia do wyznaczenia osoby (osób) umocowanej do złożenia dokumentu Generalnemu ratyfikacyjnego Organizacji Narodów Zjednoczonych, zgodnie z art. 34 Konwencji. Sekretarzowi Konwencji Osoba taka (lub osoby) złoży równocześnie deklarację uprawnień załączoną do niniejszej decyzji. Artykuł 3 Stanowisko, jakie Wspólnota ma zająć na Konferencji Stron, w przypadku gdy organ ten jest powołany do podjęcia decyzji stanowiąc mających kwalifikowaną większością na wniosek Komisji. przyjmuje prawny, skutek Rada W przypadku spraw leżących w zakresie uprawnień Wspólnoty, jest ona reprezentowana na Konferencji Stron przez Komisję. PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: Artykuł 4 Artykuł 1 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. Konwencja Narodów Zjednoczonych w sprawie walki z pustynnieniem w krajach dotkniętych poważną suszą i/lub pustynnieniem, zostaje niniejszym zatwierdzona w imieniu Wspólnoty. zwłaszcza w Afryce, Pełny tekst Konwencji oraz deklaracja uprawnień, przewidziana w jej art. 34 ust. 2 i 3, załączone są do niniejszej decyzji. Sporządzono w Brukseli, dnia 9 marca 1998 r. W imieniu Rady G. BROWN Przewodniczący


title: PREGUNTA ESCRITA n. 609/98 del Riitta MYLLER a la Comisión. Estudio comparativo de los gastos de transporte en la Unión

eurovoc_concepts:
Japan
United States
combined transport
comparative study
competitiveness
extra-EU trade
inland waterway transport
transport price

text: 22. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europead C 402/19 Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (1 de junio de 1998) El informe de la Comisi(cid:243)n sobre la Directiva 91/477/CEE del Consejo de 18 junio 1991 sobre el control de la adquisici(cid:243)n y tenencia de armas se concluirÆ lo antes posible, en cuanto se hayan incluido las recientes medidas de transposici(cid:243)n de los tres nuevos Estados miembros. El segundo punto de la pregunta es objeto de la pregunta E-201/98 del Sr. Hager (1). Se ruega a Su Seæor(cid:237)a se remita a la respuesta de la Comisi(cid:243)n a esa pregunta. (1) Ver pÆgina 6. (98/C 402/023) PREGUNTA ESCRITA E-0609/98 de Riitta Myller (PSE) a la Comisi(cid:243)n (9 de marzo de 1998) Asunto: Estudio comparativo de los gastos de transporte en la Uni(cid:243)n Uno de los objetivos principales de la integraci(cid:243)n europea es incrementar la competitividad en los mercados internacionales, especialmente con relaci(cid:243)n a los Estados Unidos y el Jap(cid:243)n. Los factores que afectan a la competitividad son, ademÆs de los gastos de producci(cid:243)n y materiales, los gastos de transporte. Dentro del Æmbito de los transportes estÆn las cuestiones relativas al medio ambiente, que es necesario tener en cuenta en todas las acciones con arreglo al principio del desarrollo sostenido. ¿Piensa la Comisi(cid:243)n examinar el porcentaje de comercio exterior de la UE que corresponde a los gastos de transporte, tambiØn en comparaci(cid:243)n con la estructura de estos gastos en los EE. UU. y el Jap(cid:243)n? Y a partir de dicho estudio, ¿piensa la Comisi(cid:243)n emprender medidas para fomentar la importancia de los transportes por v(cid:237)as navegables en el Æmbito de la UE? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (30 de abril de 1998) La Comisi(cid:243)n da por supuesto que la competitividad de la industria europea es esencial para el futuro Øxito comercial de Europa. Los costes del transporte (tanto para los transportistas como para el conjunto de la sociedad) son componentes determinantes de la competitividad. La Comisi(cid:243)n tiene intenci(cid:243)n de publicar una comunicaci(cid:243)n sobre la evaluaci(cid:243)n comparativa en el Æmbito de los transportes a finales de 1998. En cambio, no se ha emprendido ningœn estudio comparativo de los costes. La pol(cid:237)tica de la Comisi(cid:243)n sobre el fomento del transporte mar(cid:237)timo intracomunitario como parte de su estrategia de movilidad sostenible queda descrita en la Comunicaci(cid:243)n sobre «El desarrollo del transporte mar(cid:237)timo de corta distancia en Europa: perspectivas y desaf(cid:237)os» (1), donde se enuncian varias medidas prÆcticas que deben adoptarse a distintos niveles, y en particular por parte del propio sector mar(cid:237)timo, para fomentar el transporte mar(cid:237)timo de corta distancia. El fomento de este tipo de transporte es parte integrante de otras actividades de la Comunidad como las redes transeuropeas de transporte, el Programa PACT para los transportes combinados y el Cuarto Programa Marco de Investigaci(cid:243)n y Desarrollo, que contribuye al desarrollo del transporte por v(cid:237)a navegable. Otro aspecto esencial para la mejora del transporte por v(cid:237)a navegable en la Comunidad es la eficacia de sus puertos de mar. En su «Libro Verde sobre los puertos y las infraestructuras mar(cid:237)timas» (2), la Comisi(cid:243)n se refiri(cid:243) a la mejora de la eficacia de los puertos como un objetivo clave de la pol(cid:237)tica portuaria comunitaria. Actualmente se estÆn llevando a cabo las consultas relativas a este documento. (1) COM(95)317 final. (2) COM(97)678 final


title: Decyzja Komisji z dnia 9 marca 1998 r. w sprawie procedury zaświadczania zgodności wyrobów budowlanych na podstawie art. 20 ust. 2 dyrektywy Rady 89/106/EWG w zakresie zestawów wyrobów do ścian działowych wewnętrznychTekst mający znaczenie dla EOG.

eurovoc_concepts:
Community certification
building slab
product safety
production control
quality control of industrial products
quality label

text: 114 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 31998D0213 18. 3. 1998 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 13/t. 20 L 80/41 DECYZJA KOMISJI z dnia 9 marca 1998 r. w sprawie procedury zaświadczania zgodności wyrobów budowlanych na podstawie art. 20 ust. 2 dyrektywy Rady 89/106/EWG w zakresie zestawów wyrobów do ścian działowych wewnętrznych (Tekst mający znaczenie dla EOG) (98/213/WE) KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając dyrektywę Rady 89/106/EWG z dnia 21 grudnia 1988 r. w sprawie zbliżenia przepisów ustawowych, wykona- wczych i administracyjnych Państw Członkowskich, odnoszą- cych się do wyrobów budowlanych (1), zmienioną dyrektywą 93/68/EWG (2), w szczególności jej art. 13 ust. 4, a także mając na uwadze, co następuje: Komisja jest zobowiązana wybrać spośród dwóch procedur zaświadczania zgodności wyrobu przewidzianych w art. 13 ust. 3 dyrektywy 89/106/EWG „możliwie najmniej uciążliwą procedurę zgodną z wymaganiami dotyczącymi bezpieczeń- stwa”; oznacza to, że niezbędne jest podjęcie decyzji dla danego wyrobu lub rodziny wyrobów, czy obecność systemu fabrycznej kontroli produkcji, za który odpowiedzialność po- jest koniecznym i wystarczającym warunkiem nosi producent, do zaświadczania zgodności oraz czy z przyczyn dotyczących zachowania zgodności z kryteriami wspomnianymi w art. 13 ust. 4 wymagana jest interwencja zatwierdzonej jednostki cer- tyfikującej; artykuł 13 ust. 4 wymaga, aby określona w ten sposób procedura była wykazana w mandatach i specyfikacjach tech- nicznych; dlatego wymagane jest zdefiniowanie wyrobów lub rodziny wyrobów w sposób wykorzystywany w mandatach i specyfikacjach technicznych; obie procedury przewidziane w art. 13 ust. 3 są opisane szczegółowo w załączniku III do dyrektywy 89/106/EWG; dlatego też niezbędne jest jasne zdefiniowanie metod, przy których pomocy te dwie procedury mają być wprowadzane w życie dla każdego wyrobu lub rodziny wyrobów, w odniesieniu do załącznika III, z uwagi na fakt, że załącznik III daje preferencje niektórym systemom; procedura określona w art. 13 ust. 3 lit. a) odpowiada sys- temom przedstawionym jako pierwsza możliwość, bez stałego nadzoru oraz jako druga i trzecia możliwość przedstawione w załączniku III pkt 2 ppkt ii), a procedura określona w art. 13 ust. 3 lit. b) odpowiada systemom przedstawionym w załącz- i) oraz jako pierwsza możliwość, z niku III pkt 2 ppkt nadzorem stałym, w załączniku III pkt 2 ppkt ii); środki przewidziane w niniejszej decyzji są zgodne z opinią Stałego Komitetu ds. Budownictwa, PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: Artykuł 1 Zgodność wyrobu i rodziny wyrobów wymienionych w za- łączniku I zaświadcza się z zastosowaniem procedury, na której mocy producent jako jedyna osoba odpowiedzialna za system fabrycznej kontroli produkcji zapewnia, że wyrób jest zgodny z odpowiednimi specyfikacjami technicznymi. Artykuł 2 Zgodność wyrobów wymienionych w załączniku II zaświadcza się z zastosowaniem procedury, zgodnie z którą oprócz sys- temu fabrycznej kontroli produkcji przez producenta w ocenę i nadzór nad kontrolą produkcji lub samym wyrobem zaanga- żowana jest zatwierdzona jednostka certyfikująca. Artykuł 3 Procedurę zaświadczania zgodności określoną w załączniku III wskazuje się w mandatach dotyczących europejskich specyfika- cji technicznych. Artykuł 4 Niniejsza decyzja skierowana jest do Państw Członkowskich. Sporządzono w Brukseli, dnia 9 marca 1998 r. W imieniu Komisji Martin BANGEMANN Członek Komisji (1) Dz. U. L 40 z 11. 2. 1989, str. 12. (2) Dz. U. L 220 z 30. 8. 1993, str. 1. 13/t. 20 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 115 ZAŁĄCZNIK I Zestawy wyrobów do ścian działowych, wykonanych z materiałów o euroklasach A (1), B (1), C (1), A (bez badań), D, E i F, przeznaczonych do zastosowań podlegających przepisom przeciwpożarowym. Zestawy wyrobów do ścian działowych przeznaczonych do rozdzielania ognia. Zestawy wyrobów do ścian działowych przeznaczonych do zastosowań podlegających przepisom dotyczącym substancji niebezpiecznych. Zestawy wyrobów do ścian działowych przeznaczonych do zastosowań podlegających przepisom dotyczącym bezpie- czeństwa użytkowania. Zestawy wyrobów do ścian działowych przeznaczonych do innych zastosowań. Zestawy wyrobów do ścian działowych z materiałami o euroklasach A (2), B (2) i C (2), przeznaczone do zastosowań podlegających wymaganiom dotyczącym reakcji na ogień. ZAŁĄCZNIK II (1) Materiały, których właściwości reakcji na ogień nie ulegają zmianom podczas procesu produkcyjnego. (2) Materiały, których właściwości reakcji na ogień ulegają zmianom podczas procesu produkcyjnego. 116 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 13/t. 20 ZAŁĄCZNIK III ZAŚWIADCZENIE ZGODNOŚCI Uwaga: dla zestawów mających więcej niż jedno z zamierzonych zastosowań wymienionych w następujących rodzinach wyrobów zatwierdzona jednostka, w ramach odpowiednich systemów zaświadczania zgodności, wykonuje jednocześnie wszystkie zadania z nich wynikające. RODZINA WYROBÓW ZESTAWY WYROBÓW DO ŚCIAN DZIAŁOWYCH (1/5) 1. Systemy zaświadczania zgodności Dla wyrobu(-ów) i ich zamierzonego(-ych) zastosowania(zastosowań) wnosi się do Europejskiej Organizacji Zatwierdzeń Technicznych (EOTA) o wyszczególnienie następujących systemów zaświadczania zgodności w stosownych wytycznych dla europejskich zatwierdzeń technicznych: Wyrób(y) Zamierzone zastosowanie(-a) Poziom(y) lub klasa(-y) (reakcji ogniowej) System(y) zaświad- czania zgodności Zestawy wyrobów do ścian wewnętrznych Do zastosowań podlegających wyma- ganiom dotyczącym reakcji na ogień A (1), B (1) i C (1) A (3), B (3) i C (3) A (bez badań) D, E i F 1 (2) 3 (4) 4 (5) (1) Materiały, których właściwości reakcji na ogień ulegają zmianie podczas procesu produkcyjnego. (2) System 1: patrz dyrektywa 89/106/EWG załącznik III pkt 2 ppkt i), bez kontroli próbek losowych. (3) Materiały, których właściwości reakcji na ogień nie ulegają zmianie podczas procesu produkcyjnego. (4) System 3: patrz dyrektywa 89/106/EWG załącznik III pkt 2 ppkt ii), druga możliwość. (5) System 4: patrz dyrektywa 89/106/EWG załącznik III pkt 2 ppkt ii), trzecia możliwość. 2. Warunki, które powinny zostać zastosowane przez EOTA w odniesieniu do systemu zaświadczania zgodności Specyfikacja systemu zaświadczania zgodności powinna być tak dobrana, aby system ten mógł być wprowadzany w życie nawet wówczas, gdy ustalenie niektórych właściwości użytkowych wyrobu nie jest konieczne, z uwagi na fakt, że co najmniej jedno Państwo Członkowskie w ogóle nie posiada wymogów prawnych dotyczących właściwości wyrobu (patrz art. 2 ust. 1 dyrektywy 89/106/EWG oraz, gdy to właściwe, ppkt 1. 2. 3 dokumentów interpretacyjnych). W tych przypadkach nie wolno nakładać na producenta obowiązku sprawdzenia charakterystyki wyrobu, jeśli nie życzy on sobie przedkładać deklaracji dotyczących właściwości produktu w tym zakresie. RODZINA WYROBÓW ZESTAWY WYROBÓW DO ŚCIAN DZIAŁOWYCH (2/5) 1. Systemy zaświadczania zgodności Dla wyrobu(-ów) i ich zamierzonego(-ych) zastosowania(zastosowań) wnosi się do Europejskiej Organizacji Zatwierdzeń Technicznych (EOTA) o wyszczególnienie następujących systemów zaświadczania zgodności w stosownych wytycznych dla europejskich zatwierdzeń technicznych: Wyrób(y) Zamierzone zastosowanie(-a) Poziom(y) lub klasa(-y) (odpornoś- ci ogniowej) System(y) zaświadczania zgodności Zestawy wyrobów do ścian działowych Do rozdzielania ognia wszystkie 3 (1) (1) System 3: patrz dyrektywa 89/106/EWG załącznik III pkt 2 ppkt ii), druga możliwość. 13/t. 20 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 117 2. Warunki, które powinny zostać zastosowane przez EOTA w odniesieniu do systemu zaświadczania zgodności Specyfikacja systemu zaświadczania zgodności powinna być tak dobrana, aby system ten mógł być wprowadzany w życie nawet wówczas, gdy ustalenie niektórych właściwości użytkowych wyrobu nie jest konieczne, z uwagi na fakt, że co najmniej jedno Państwo Członkowskie w ogóle nie posiada wymogów prawnych dotyczących właściwości wyrobu (patrz art. 2 ust. 1 dyrektywy 89/106/EWG oraz, gdy to właściwe, ppkt 1. 2. 3 dokumentów interpretacyjnych). W tych przypadkach nie wolno nakładać na producenta obowiązku sprawdzenia charakterystyki wyrobu, jeśli nie życzy on sobie przedkładać deklaracji dotyczących właściwości produktu w tym zakresie. RODZINA WYROBÓW ZESTAWY WYROBÓW DO ŚCIAN DZIAŁOWYCH (3/5) 1. Systemy zaświadczania zgodności Dla wyrobu(-ów) i ich zamierzonego(-ych) zastosowania(zastosowań) wnosi się do Europejskiej Organizacji Zatwierdzeń Technicznych (EOTA) o wyszczególnienie następujących systemów zaświadczania zgodności w stosownych wytycznych dla europejskich zatwierdzeń technicznych: Wyrób(y) Zamierzone zastosowanie(-a) Poziom(y) lub klasa(-y) System(y) zaświadczania zgodności Zestawy wyrobów do ścian działowych Do zastosowań podlegających przepisom w sprawie substan- cji niebezpiecznych (1) — 3 (2) (1) W szczególności substancje niebezpieczne określone w dyrektywie 76/769/EWG, ze zmianami. (2) System 3: patrz dyrektywa 89/106/EWG załącznik III pkt 2 ppkt ii), druga możliwość. 2. Warunki, które powinny zostać zastosowane przez EOTA w odniesieniu do systemu zaświadczania zgodności Specyfikacja systemu zaświadczania zgodności powinna być tak dobrana, aby system ten mógł być wprowadzany w życie nawet wówczas, gdy ustalenie niektórych właściwości użytkowych wyrobu nie jest konieczne, z uwagi na fakt, że co najmniej jedno Państwo Członkowskie w ogóle nie posiada wymogów prawnych dotyczących właściwości wyrobu (patrz art. 2 ust. 1 dyrektywy 89/106/EWG oraz, gdy to właściwe, ppkt 1. 2. 3 dokumentów interpretacyjnych). W tych przypadkach nie wolno nakładać na producenta obowiązku sprawdzenia charakterystyki wyrobu, jeśli nie życzy on sobie przedkładać deklaracji dotyczących właściwości produktu w tym zakresie. RODZINA WYROBÓW ZESTAWY WYROBÓW DO ŚCIAN DZIAŁOWYCH (4/5) 1. Systemy zaświadczania zgodności Dla wyrobu(-ów) i ich zamierzonego(-ych) zastosowania(zastosowań) wnosi się do Europejskiej Organizacji Zatwierdzeń Technicznych (EOTA) o wyszczególnienie następujących systemów zaświadczania zgodności w stosownych wytycznych dla europejskich zatwierdzeń technicznych: Wyrób(y) Zamierzone zastosowanie(-a) Poziom(y) lub klasa(-y) System(y) zaświadczania zgodności Zestawy wyrobów do ścian działowych zagrożenia Do zastosowań, które mogą wykazywać dla „bezpieczeństwa użytkowania” i podlegających takim przepi- som (1) System 3: patrz dyrektywa 89/106/EWG załącznik III pkt 2 ppkt ii), druga możliwość. — 3 (1) 118 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 13/t. 20 2. Warunki, które powinny zostać zastosowane przez EOTA w odniesieniu do systemu zaświadczania zgodności Specyfikacja systemu zaświadczania zgodności powinna być tak dobrana, aby system ten mógł być wprowadzany w życie nawet wówczas, gdy ustalenie niektórych właściwości użytkowych wyrobu nie jest konieczne, z uwagi na fakt, że co najmniej jedno Państwo Członkowskie w ogóle nie posiada wymogów prawnych dotyczących właściwości wyrobu (patrz art. 2 ust. 1 dyrektywy 89/106/EWG oraz, gdy to właściwe, ppkt 1. 2. 3 dokumentów interpretacyjnych). W tych przypadkach nie wolno nakładać na producenta obowiązku sprawdzenia charakterystyki wyrobu, jeśli nie życzy on sobie przedkładać deklaracji dotyczących właściwości produktu w tym zakresie. RODZINA WYROBÓW ZESTAWY WYROBÓW DO ŚCIAN DZIAŁOWYCH (5/5) 1. Systemy zaświadczania zgodności Dla wyrobu(-ów) i ich zamierzonego(-ych) zastosowania(zastosowań) wnosi się do Europejskiej Organizacji Zatwierdzeń Technicznych (EOTA) o wyszczególnienie następujących systemów zaświadczania zgodności w stosownych wytycznych dla europejskich zatwierdzeń technicznych: Wyrób(y) Zamierzone zastosowanie(-a) Poziom(y) lub klasa(-y) System(y) zaświadczania zgodności Zestawy wyrobów do ścian działowych Do zastosowań innych niż te wymienione w 1/5, 2/5, 3/5 i 4/5 — 4 (1) (1) System 4: patrz dyrektywa 89/106/EWG załącznik III pkt 2 ppkt ii), trzecia możliwość. 2. Warunki, które powinny zostać zastosowane przez EOTA w odniesieniu do systemu zaświadczania zgodności Specyfikacja systemu zaświadczania zgodności powinna być tak dobrana, aby system ten mógł być wprowadzany w życie nawet wówczas, gdy ustalenie niektórych właściwości użytkowych wyrobu nie jest konieczne, z uwagi na fakt, że co najmniej jedno Państwo Członkowskie w ogóle nie posiada wymogów prawnych dotyczących właściwości wyrobu (patrz art. 2 ust. 1 dyrektywy 89/106/EWG oraz, gdy to właściwe, ppkt 1. 2. 3 dokumentów interpretacyjnych). W tych przypadkach nie wolno nakładać na producenta obowiązku sprawdzenia charakterystyki wyrobu, jeśli nie życzy on sobie przedkładać deklaracji dotyczących właściwości produktu w tym zakresie


title: PERGUNTA ESCRITA n. 620/98 do Deputado Gijs de VRIES à Comissão. Branqueamento de capitais

eurovoc_concepts:
bank
exchange of information
fight against crime
financial institution
financial transaction
fraud
international cooperation
money laundering
organised crime
secret service

text: C 50/2 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 22. 2. 1999 Independentemente dessas informa(cid:231)ıes, importa, no entanto, assinalar que a adjudica(cid:231)ªo ao mesmo cons(cid:243)rcio da concep(cid:231)ªo do projecto e a execu(cid:231)ªo das obras Ø uma eventualidade prevista pelo artigo 1o da Directiva 93/37/CEE do Conselho, de 14 de Junho de 1993, relativa (cid:224) coordena(cid:231)ªo dos processos de adjudica(cid:231)ªo de empreitadas de obras pœblicas (1). (1) JO L 199 de 9. 8. 1993. (1999/C 50/002) PERGUNTA ESCRITA E-0620/98 apresentada por Gijs de Vries (ELDR) (cid:224) Comissªo (9 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Branqueamento de capitais O branqueamento de capitais estÆ rapidamente a converter-se num dos problemas mais prementes da luta contra a criminalidade internacional. Segundo determinadas estimativas (Sr. Bryan West, vice-presidente do Citibank e ex-comissÆrio da London Metropolitan Police), todos os dias se branqueiam 500 milhıes de d(cid:243)lares procedentes de actividades criminosas, nomeadamente do trÆfico de drogas e da criminalidade organizada russa, apenas nas institui(cid:231)ıes financeiras sediadas em Londres. (1) (cid:201) urgente verificar de que modo pode refor(cid:231)ar-se a eficÆcia da Directiva comunitÆria relativa ao branqueamento de capitais. Mais concretamente, hÆ que voltar a examinar o papel das unidades de informa(cid:231)ªo financeira designadas pelos Estados-membros para aplicar a directiva. A forte disparidade de competŒncias das unidades nacionais de informa(cid:231)ªo financeira entravou gravemente o interc(cid:226)mbio de informa(cid:231)ıes e a coopera(cid:231)ªo dentro da Uniªo. EstarÆ a Comissªo disposta a criar um grupo de trabalho composto por peritos procedentes tanto do sector pœblico como do privado encarregado de a aconselhar, dentro de um prazo limitado, sobre propostas destinadas a fazer da directiva um instrumento eficaz de luta contra o branqueamento de capitais? (1) Jack Nelson, «Money-Laundering: Now Global, and Piling Up», International Herald Tribune, 3 de Fevereiro de 1998. Resposta dada por Mario Monti em nome da Comissªo (3 de Junho de 1998) A Comissªo estÆ de acordo com o Sr. Deputado quanto (cid:224) gravidade do problema do branqueamento de capitais e acredita firmemente que as medidas anti-branqueamento podem constituir um instrumento eficaz de combate ao crime organizado. A Comissªo apresentarÆ brevemente ao Parlamento e ao Conselho o segundo relat(cid:243)rio referente (cid:224) transposi(cid:231)ªo da Directiva do Conselho 91/308/CEE, de 10 de Junho de 1991, relativa (cid:224) preven(cid:231)ªo da utiliza(cid:231)ªo do sistema financeiro para efeitos de branqueamento de capitais (1). O relat(cid:243)rio visa dar resposta (cid:224)s questıes suscitadas pelo Conselho e pelo Parlamento (Resolu(cid:231)ªo de Junho de 1996 (2)) ap(cid:243)s anÆlise do primeiro relat(cid:243)rio da Comissªo (3). Esta acredita que a directiva tem dado os seus frutos ao mobilizar o sector financeiro, em especial os bancos, e ao tornar o acesso ao sistema financeiro mais dif(cid:237)cil aos dinheiros procedentes de actividades criminosas. Por outro lado, constata que, atØ ao momento, os resultados em termos de processos instaurados e subsequentes condena(cid:231)ıes por branqueamento de capitais sªo relativamente decepcionantes. A Comissªo estÆ actualmente a considerar a eventual necessidade de uma nova proposta de directiva que actualize e alargue o (cid:226)mbito da directiva de 1991, dando assim resposta ao apelo do Parlamento no sentido de uma nova iniciativa neste dom(cid:237)nio e a algumas das recomenda(cid:231)ıes constantes do plano de ac(cid:231)ªo contra a criminalidade organizada (4) adoptado pelo Conselho Europeu de Amesterdªo. A Comissªo partilha da preocupa(cid:231)ªo do Sr. Deputado relativamente ao facto de as diferen(cid:231)as de papel e estatuto das unidades de informa(cid:231)ªo financeira criadas nos Estados-membros com o objectivo de receber relat(cid:243)rios de transac(cid:231)ıes suspeitas parecerem constituir um obstÆculo ao interc(cid:226)mbio de informa(cid:231)ıes, amea(cid:231)ando assim reduzir a eficÆcia da luta da Comunidade contra o branqueamento de capitais. A Comissªo estÆ actualmente a analisar formas de melhor atacar este complexo problema. (1) JO L 166 de 28. 6. 1991. (2) JO C 198 de 8. 7. 1996. (3) COM(95) 54 final. (4) JO C 251 de 15. 8. 1997


title: QUESTION ECRITE no 612/98 de Fernando MONIZ à la Commission. Barrage de Sela - un attentat écologique

eurovoc_concepts:
Northern Portugal
application of EU law
climate change
engineering structure
environmental impact
environmental protection
impact study
lake
protection of animal life
protection of plant life

text: C 310/102 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 9. 10. 98 (98/C 310/136) QUESTION E· CRITE E-0612/98 pose·e par Fernando Moniz (PSE) a‘ la Commission (9 mars 1998) Objet: Barrage de Sela › un attentat e·cologique La de·fense de l(cid:146)environnement est l(cid:146)une des pre·occupations majeures de l(cid:146)UE. Diffe·rentes initiatives et de·cisions viennent d(cid:146)e(cid:136)tre arre(cid:136)te·es afin de lancer une campagne de sensibilisation permanente, paralle‘lement a‘ l(cid:146)entre·e en vigueur dans les pays membres de normes et re‘glements nouveaux. Au cours de la semaine de session de fe·vrier 1998, a‘ Strasbourg, ce the‘me a retenu l(cid:146)attention du Conseil, de la Commission et du Parlement europe·en, eu e·gard notamment aux changements climatiques. Un accord signe· en 1968, pre·voit la mise en valeur du potentiel hydroe·lectrique de Sela sur le Minho, au nord du Portugal, a‘ co(cid:136)te· de Mon(cid:231)a(cid:152)o et Melga(cid:231)o, la responsabilite· du projet e·tant partage·e entre l(cid:146)entreprise portugaise EDP et l(cid:146)entreprise espagnole Union Fenosa. Or, la cre·ation d(cid:146)un lac artificiel de 22 km de long submergerait comple‘tement des centaines d(cid:146)installations de pe(cid:136)che et provoquerait la destruction d(cid:146)habitats naturels accueillant diffe·rentes espe‘ces de la faune (alose, lamproie et saumon). De plus, l(cid:146)existence d(cid:146)un lac entra(cid:14)(cid:136)nerait un changement climatique qui s(cid:146)accompagnerait d(cid:146)un accroissement de l(cid:146)humidite· et de l(cid:146)ensoleillement au point de modifier le micro-climat indispensable a‘ la culture d(cid:146)un vin de grande tradition et de qualite· («o vinho alvarinho»), seul produit ve·ritablement rentable et compe·titif de deux communes qui figurent parmi les plus authentiques et traditionnelles du Portugal mais e·galement parmi les plus de·favorise·es. Les collectivite·s territoriales, les assemble·es repre·sentatives de la re·gion et la population en ge·ne·ral, inquie‘tes des incidences du projet hydroe·lectrique, ont clairement fait conna(cid:14)(cid:136)tre leur opposition afin d(cid:146)e·viter qu(cid:146)une logique exclusivement e·conomiste ne prenne le pas sur la pre·servation de la nature et sur une organisation socio-e·conomique et des traditions auxquelles le monde rural est attache· et qu(cid:146)il est impe·ratif de prote·ger. Face a‘ un projet contraire aux principes que l(cid:146)UE de·fend, la Commission, une fois saisie de toutes les donne·es pertinentes, compte-t-elle intervenir pour que les inte·re(cid:136)ts le·gitimes en pre·sence soient pris en compte? Dans l(cid:146)affirmative, quelles mesures concre‘tes seront mises en (cid:156)uvre? Re·ponse donne·e par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (21 avril 1998) Le projet sous rubrique n(cid:146)a pas fait l(cid:146)objet d(cid:146)une demande de cofinancement communautaire. Selon les informations dont la Commission dispose, la consultation du public est en cours a‘ l(cid:146)heure actuelle, comme l(cid:146)exige la proce·dure d(cid:146)e·valuation d(cid:146)impact environnemental, directive 85/337/CEE du Conseil du 27 juin 1985 concernant l(cid:146)e·valuation des incidences de certains projets publics et prive·s sur l(cid:146)environnement (1). La Commission veillera a‘ ce que les autorite·s nationales respectent le droit communautaire, notamment en ce qui concerne la protection de la nature. (1) JO L 175 du 5. 7. 1985. (98/C 310/137) QUESTION E· CRITE E-0613/98 pose·e par Tommy Waidelich (PSE) a‘ la Commission (9 mars 1998) Objet: Postes budge·taires pour une aide de l(cid:146)UE en faveur d(cid:146)organisations (cid:156)uvrant dans le domaine des stupe·fiants Selon certaines informations, l(cid:146)UE aurait, en 1996 et en 1997, verse· une aide a‘ des organisations telles que «European Cities on Drug Policy» (ECDP) qui (cid:156)uvrent notamment en faveur de la le·galisation des stupe·fiants, l(cid:146)instauration de «coffee-shops» et la de·pe·nalisation de l(cid:146)he·ro(cid:14)¤ne. La Commission voudrait-elle indiquer sur quels postes budge·taires ces aides sont verse·es?


title: 98/216/CE: Decisión del Consejo de 9 de marzo de 1998 relativa a la celebración, en nombre de la Comunidad Europea, de la Convención de las Naciones Unidas de lucha contra la desertificación en los países afectados por sequía grave o desertificación, en particular en África

text: 19. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 83/1 II (Actos cuya publicación no es una condición para su aplicabilidad) CONSEJO DECISIÓN DEL CONSEJO de 9 de marzo de 1998 relativa a la celebración, en nombre de la Comunidad Europea, de la Convención de las Naciones Unidas de lucha contra la desertificación en los países afectados por sequía grave o desertificación, en particular en África (98/216/CE) EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, el apartado 4 de su artículo 130 R y su artículo 130 Y en relación con la primera frase del apartado 2 del artículo 228 y con el párrafo primero del apartado 3 del artículo 228, Vista la propuesta de la Comisión (1), Visto el dictamen del Parlamento Europeo (2), Considerando que la Comisión ha participado, en nom- bre de la Comunidad, en las negociaciones para la elaboración de una Convención internacional de lucha contra la desertificación de conformidad con el mandato que le confió el Consejo; Considerando que la Convención se firmó en nombre de la Comunidad en París el 14 de octubre de 1994; Considerando que el objeto de la Convención es luchar contra la desertificación y mitigar los efectos de la sequía en aquellos países que sufren una sequía o una desertifi- cación especialmente graves, sobre todo en África, gracias a medidas eficaces a todos los niveles, apoyadas por acuerdos internacionales de cooperación y asociación, en el marco de un enfoque integrado, con el fin de contri- buir al logro de un desarrollo sostenible en las zonas afectadas; (1) DO C 299 de 30. 9. 1997, p. 1. (2) DO C 339 de 10. 11. 1997. Considerando que la desertificación es un grave problema ambiental causado por complejas interacciones entre fac- tores físicos, biológicos, políticos, sociales, culturales y económicos; Considerando que la Comunidad ha adoptado medidas, incluidos actos legislativos, y ha apoyado iniciativas en los sectores contemplados por la Convención y que tiene el deber de afirmar y proseguir su compromiso en este terreno en el ámbito internacional; Considerando que la política de la Comunidad en el ámbito del medio ambiente contribuye a fomentar, a nivel internacional, medidas destinadas a hacer frente a los problemas regionales o planetarios del medio ambiente, de los que forma parte la desertificación; Considerando que la política de la Comunidad en el sector de la cooperación al desarrollo fomenta el desarro- llo socioeconómico sostenible de los países en desarrollo, fundamentalmente los más desfavorecidos de ellos, y la erradicación de la pobreza en dichos países, dos de los objetivos también previstos en la Convención; Considerando que la Convención incluye algunas disposi- ciones que permiten llevar a cabo acciones de protección del medio ambiente mediante la lucha contra la desertifi- cación en el Mediterráneo septentrional; que, por ello, estas medidas contribuyen también a hacer frente a los problemas regionales del medio ambiente; Considerando que la política de la Comunidad en el sector de la investigación científica y técnica contribuye en gran medida a la conservación del medio ambiente y a L 83/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 3. 98 la lucha contra la desertificación, en particular mediante programas específicos de cooperación en el ámbito cientí- fico y tecnológico con terceros países, así como mediante las actividades relativas al cambio global del programa sobre el medio ambiente y el clima; Considerando que la celebración de la Convención podrá tenerse en consideración en el contexto de la adopción de eventuales medidas relativas a iniciativas específicas en el área del desarrollo socioeconómico: Considerando que, en el marco de sus respectivas compe- tencias, la Comunidad y los Estados miembros coopera- rán con los terceros países y las organizaciones interna- cionales competentes; Considerando que todos los Estados miembros ya han celebrado la Convención depositando sus respectivos ins- trumentos de ratificación; Considerando que la celebración de la Convención por parte de la Comunidad contribuirá a que se alcancen los objetivos que se establecen en los artículos 130 A, 130 B y 130 U del Tratado, Artículo 2 Se autoriza al Presidente del Consejo para que designe a la persona o personas facultadas para depositar el instru- mento de ratificación de la Convención ante el Secretario General de la Organización de las Naciones Unidas, de conformidad con el artículo 34 de la Convención. Esta persona o personas depositarán al mismo tiempo la Declaración de competencia que figura adjunta a la presente Decisión. Artículo 3 La posición que deba adoptar la Comunidad en el seno de la Conferencia de las Partes, cuando dicho órgano tenga que adoptar decisiones que surtan efectos jurídicos, será aprobada por el Consejo por mayoría cualificada a propuesta de la Comisión. La Comunidad estará representada en la Conferencia de las Partes por la Comisión para las materias que son competencia comunitaria. DECIDE: Artículo 4 Artículo 1 La presente Decisión se publicará en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Queda aprobada, en nombre de la Comunidad, la Con- vención de las Naciones Unidas de lucha conta la deser- tificación en los países afectados por sequía grave o desertificación, en particular en África. El texto de la Convención así como la Declaración de competencia prevista en los apartados 2 y 3 del artícu- lo 34 de la Convención figuran adjuntos a la presente Decisión. Hecho en Bruselas, el 9 de marzo de 1998. Por el Consejo El Presidente G. BROWN


title: QUESTION ECRITE no 634/98 de Angela SIERRA GONZÁLEZ à la Commission. Installation de l'entreprise Parlevilet à Puerto de Las Palmas

eurovoc_concepts:
Canary Islands
FIFG
Netherlands
building subsidy
cold store
fishing agreement
fishing fleet
fishing industry
fishing regulations
harbour installation

formats: html print