title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 850/98, 30. märts 1998, kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu

eurovoc_concepts:
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing area
fishing regulations
protection of animal life

text: 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 217 31998R0850 L 125/1 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 27. 4. 1998 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 850/98, 30. märts 1998, kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (3) ning arvestades, et: (1) (2) määrus (EÜ) nr 894/97 (4) on määruse (EMÜ) nr 3094/86 (millega sätestatakse teatavad tehnilised meetmed kalava- rude kaitseks) konsolideeritud versioon ning kõnealust määrust on sageli ja oluliselt muudetud; määruse (EMÜ) nr 3094/86 kohaldamisel on ilmnenud teatavaid puudujääke, mille tagajärjeks on kohaldamis- ja jõustamisprobleemid, mis tuleks lahendada, vähendades eelkõige erinevate võrgusilma suurust käsitlevate nõuete arvu, jättes välja kaitsealuste liikide põhimõtte, piirates eri- neva silmasuurusega pardalhoitavate võrkude arvu; seepä- rast on otstarbekas asendada määrus (EÜ) nr 894/97, välja arvatud selle artiklid 11, 18, 19 ja 20, uue tekstiga; (1) EÜT C 292, 4. 10. 1996, lk 1 ja EÜT C 245, 12. 8. 1997, lk 10. (2) EÜT C 132, 28. 4. 1997, lk 235. (3) EÜT C 30, 30. 1. 1997, lk 26. (4) EÜT L 132, 23. 5. 1997, lk 1. (3) (4) (5) (6) (7) (8) tehniliste kaitsemeetmete kehtestamiseks on vaja määrat- leda teatavad põhimõtted ja teatav kord ühenduse tasandil selleks, et iga liikmesriik saaks korraldada kalapüüki oma jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates meredes; on vaja luua tasakaal kalapüügi meetodite mitmekesisusele vastavate kaitsemeetmete ja lihtsalt kohaldatavate ühtsete eeskirjade vajaduse vahel; asutamislepingu artikli 130r lõikega 2 on kehtestatud põhimõte, et keskkonnakaitsenõuded tuleb integreerida ühenduse kõigisse meetmetesse, eriti ettevaatusprintsiipi silmas pidades; mereorganismide merre tagasilaskmist tuleks vähendada nii palju kui võimalik; tuleks sätestada noorkalade elualade kaitse, võttes arvesse asjaomaste vööndite konkreetseid bioloogilisi tingimusi; nõukogu on kehtestanud direktiiviga 92/43/EMÜ (5) loo- made ja taimede looduslike elupaikade ja kasvukohtade kaitsemeetmed; käesoleva määruse reguleerimisalasse kuu- luvate mereorganismide loetelu sisaldab liike, mis kuulu- vad kõnealuse direktiivi nõuete kohaselt kaitse alla; (9) 25. oktoobril 1996 võttis Euroopa Parlament vastu reso- lutsiooni komisjoni teatise kohta, mis käsitleb ühise kalan- duspoliitika tehniliste meetmete rakendamist; (5) EÜT L 206, 22. 7. 1992, lk 7. Direktiivi on muudetud 1994. aasta ühi- nemisaktiga. 218 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd (10) mere bioloogiliste ressursside kaitse ja kalavarude tasakaa- lustatud kasutamise tagamiseks tuleks nii kalurite kui tar- bijate huvides kehtestada tehnilised kaitsemeetmed, täpsus- tades muu hulgas teatavate liikide püüdmiseks sobivad võrgusilma suurused ja võrgusilma kombinatsioonid ning püügivahendite muud omadused, mereorganismide miini- mumsuurused ja püügipiirangud teatavatel aladel ja teata- vatel perioodidel ning teatavate püüniste ja varustusega; (11) teadusuuringute tulemusi silmas pidades tuleks kehtestada sätted veetavate püüniste võrgusilmade suurendamiseks teatavat liiki mereorganismide püügi puhul, lisaks sellele tuleks kehtestada sätted ruudukujuliste silmadega võrkude kohustuslikuks kasutamiseks, sest sellise abinõu tähtsus noorte mereorganismide püügi vähendamisel võib olla oluline; (12) et vältida üha väiksemate silmadega seisevvõrkude kasuta- mist, mille tagajärjel suureneb asjaomaste sihtliikide noor- vormide suremus, tuleb kehtestada seisevvõrkude silma- suurused; (19) võtmaks arvesse kalapüügitraditsioone teatavates piirkon- dades, tuleks vastu võtta anšooviste ja tuunide püüki ja pardal hoidmist käsitlevad erisätted; (20) tagamaks kontrolli konkreetsetele tingimustele vastavate laevade püügitegevuse üle teatavates piirkondades, on sel- listesse piirkondadesse pääsemise tingimuseks püügiluba, nagu on osutatud nõukogu 27. juuni 1994. aasta määru- ses (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted; (1) (21) juhul kui mereimetajate läheduses olevate kalaparvede puhul kasutatakse seinnootasid, võivad need imetajad saagi hulka sattuda ja hukkuda; nõuetekohase kasutamise korral on seinnoodaga püük siiski tulemusrikas püügimeetod, mida võib kasutada üksnes sihtliikide püüdmiseks; seepä- rast tuleb mereimetajate ümbritsemine seinnoodaga ära keelata; (13) väljapüügi liigiline koostis ja sellega seonduvad püügitavad on eri geograafilistes piirkondades erinevad; selliste erine- vuste tõttu on kõnealustes piirkondades õigustatud erine- vate abinõude kohaldamine; (22) selleks et vältida teadusuuringute, kalavarude asustamise või ümberasustamise takistamist, ei peaks käesolevat mää- rust kohaldama kõnealuse tegevuse raames vajalike toi- mingute suhtes; (14) teatavaid kalajahuks või kalaõliks töödeldavaid liike võib püüda väikeste silmadega võrkudega, tingimusel et selline püük ei mõju teistele liikidele ebasoodsalt; (23) nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86, milles määratletakse kalalaevade omadu- sed, (2) ja nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93 ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatava kontrollisüsteemi loomise kohta, (3) sisaldavad teatavaid kaitsemeetmeid ja seepärast pole neid vaja korrata; (15) väikseimat võrgusilma suurust tuleb kasutada nende lii- kide puhul, mis moodustavad olulise osa ühenduse laevas- tiku lastidest, ja nende liikide puhul, mis jäävad pärast merre tagasilaskmist ellu; (16) liigi alammõõt peaks vastama kõnealuse liigi puhul kasu- tatava võrgusilma suuruse selektiivsusele; (24) kui kalavarude kaitsmine on tõsises ohus, peaks komisjo- nil ja liikmesriikidel olema lubatud võtta asjakohaseid aju- tisi meetmeid; (17) määratleda tuleks mereorganismide suuruse mõõtmise viis; (18) noorte heeringate kaitseks tuleks vastu võtta kilupüüki ja kilu pardal hoidmist käsitlevad erisätted; (25) täiendavaid rangelt kohaliku iseloomuga siseriiklikke meet- meid võib säilitada või vastu võtta pärast seda, kui (1) EÜT L 171, 6. 7. 1994, lk 7. (2) EÜT L 274, 25. 9. 1986, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3259/94 (EÜT L 339, 29. 12. 1994, lk 11). (3) EÜT L 261, 20. 10. 1993, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 686/97 (EÜT L 102, 19. 4. 1997, lk 1). 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 219 komisjon on kontrollinud nende vastavust ühenduse õigusaktidele ja ühisele kalanduspoliitikale; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: (26) kui käesoleva määruse rakendamiseks on vaja üksikas- jalikke eeskirju, tuleks sellised eeskirjad määruse (EMÜ) nr 3760/92 (1) artiklis 18 sätestatud korras vastu võtta, Artikkel 1 Käesolevat määrust, millega kehtestatakse tehnilised kaitsemeet- med, kohaldatakse kalavarude püügi ja lossimise suhtes, mis leiab aset liikmesriikide jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates meredes, mis asuvad ühes artiklis 2 täpsustatud piir- kondadest, välja arvatud artiklites 26 ja 33 sätestatud teistsugus- tel juhtudel. I JAOTIS MÕISTED Artikkel 2 g) Piirkond 7 1. Käesolevas määruses on mered määratletud järgmiselt. a) Piirkond 1 Kõik veed, mis asuvad põhja ja lääne pool joont, mis läbib punkti asukohaga 48o põhjalaiust ja 18o läänepikkust ja jätkub sealt otse põhja suunas punktini 60o põhjalaiust, sealt otse ida suunas punktini 5o läänepikkust, sealt otse põhja suunas punk- tini 60o 30′ põhjalaiust, sealt otse ida suunas punktini 4o lää- nepikkust, sealt otse põhja suunas punktini 64o põhjalaiust ning sealt otse ida suunas Norra rannikuni. b) Piirkond 2 Kõik veed, mis asuvad punktist 48o põhjalaiust põhja pool, välja arvatud piirkonnas 1 ja püügirajoonide ICES IIIb, IIIc ja IIId veed. c) Piirkond 3 Kõik ICES VIII ja IX alarajooni kuuluvad veed. d) Piirkond 4 Kõik ICES X alarajooni kuuluvad veed. e) Piirkond 5 Kõik Kesk-Atlandi idaosa rajoonidesse 34. 1. 1, 34. 1. 2, 34. 1. 3 ja CECAF-piirkonna kalastusvööndi 34 alarajooni 34. 2. 0 kuulu- vad veed. f) Piirkond 6 Kõik Prantsuse Guajaana departemangu rannalähedased veed, mis kuuluvad Prantsusmaa jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla. Kõik Prantsuse Martinique’i ja Guadeloupe’i departemangu ran- nalähedased veed, mis kuuluvad Prantsusmaa jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla. h) Piirkond 8 Kõik Prantsuse Réunioni departemangu rannalähedased veed, mis kuuluvad Prantsusmaa jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla. 2. Käesolevas määruses lühenditega “ICES” ja “CECAF” tähistatud geograafilised piirkonnad on vastavalt Rahvusvahelise Mereuuri- mise Nõukogu ja Ida-Atlandi keskosa kalanduskomitee määratle- tud piirkonnad. Neid on kirjeldatud komisjoni teatistes nr 85/K 335/02 (2) ja nr 85/K 347/05 (3), kui hilisematest muudatustest ei tulene teisiti. 3. Lõikes 1 osutatud piirkonnad võib artiklis 48 sätestatud kor- ras jagada geograafilisteks piirkondadeks, võttes eelkõige aluseks lõikes 2 osutatud määratlused. 4. Käesoleva määruse kohaldamisel, olenemata lõikest 2: — piirneb Kattegat põhjas joonega, mis ulatub Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt edasi Rootsi ranniku lähima punk- tini, ning lõunast joonega, mis ulatub Hasenøre Headist Gni- ben Pointini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Headist Kul- lenini, — piirneb Skagerrak läänes joonega, mis ulatub Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani, ja lõunas joonega, mis ulatub Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini, — hõlmab Põhjameri ICES IV alarajooni, sellega külgneva ICES IIa rajooni osa, mis jääb 64o põhjalaiusest lõunasse, ja ICES IIIa rajooni selle osa, mis pole teises taandes esitatud Skager- raki määratlusega hõlmatud. (1) EÜT L 389, 31. 12. 1992, lk 1. Määrust on muudetud 1994. aasta ühi- nemisaktiga. (2) EÜT C 335, 24. 12. 1985, lk 2. (3) EÜT C 347, 31. 12. 1985, lk 14. 220 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd Artikkel 3 Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) mereorganismid — kõik merekalad, sealhulgas anadroomsed ja katadroomsed liigid meres elamise ajal, koorikloomad ja limu- sed ja nende osad; b) veetava võrgu võrgusilma suurus — pardal oleva võrgu pära või võrgupikenduse võrgusilma suurus, mis on veetava võrguga ühendatud või sobib sellega ühendamiseks. Võrgusilma suu- rus määratakse määruses (EMÜ) nr 2108/84 (1) sätestatud korras. Käesolevat võrgusilma suuruse mõistet ei kohaldata ruudukujuliste silmadega võrgu võrgusilma suuruse suhtes; c) mitmekordsest niidist võrk — vähemalt kahest niidist koosnev võrk, mille niite on võimalik sõlmede vahel üksteisest eraldada niidi struktuuri kahjustamata; d) ruudukujuliste silmadega võrk — võrgukonstruktsioon, mille võrgusilmade osad sirgjoonelised read on võrgu pikiteljega paralleelsed ja osad sellega risti; e) ruudukujuliste silmadega selektiivluugi või -akna võrgusilma suurus — veetavasse võrku asetatud paneeli või akna suurim määrat- letav võrgusilma suurus. Võrgusilma suurus määratakse mää- ruses (EMÜ) nr 2108/84 sätestatud korras; f) sõlmedeta võrk — võrk, mille ligikaudu võrdse pikkusega kül- gedega võrgusilmade nurgad moodustatakse võrgusilma kahe kõrvutise külje niitide põimimisel; g) seisevvõrgud ja nakkevõrgud — kinnitatud püügivahendid, mis koosnevad ühest võrgutükist ja on mere põhja kinnitatud või selliseks kinnitamiseks sobivad; h) abarad — kinnitatud püügivahendid, mis koosnevad vähemalt kahest ühendatult ja samasuunaliselt ühe selise külge riputa- tud võrgust ja on mere põhja kinnitatud või selliseks kinnita- miseks sobivad. (1) EÜT L 194, 24. 7. 1984, lk 22. II JAOTIS VÕRGUD JA NENDE KASUTAMISTINGIMUSED I PEATÜKK VEETAVAID PÜÜNISEID KÄSITLEVAD SÄTTED b) Ühenduse laevad võivad ühenduse kalastusvetes ja mis tahes püügireisil siiski hoida pardal võrke, mille silmad on väiksemad kui 120 millimeetrit ja mis ei vasta VIII ja IX lisa- des kehtestatud tingimustele, juhul kui Artikkel 4 — esitatakse luba kõnealusel püügireisil toimuvaks püü- giks väljaspool ühenduse kalastusvett ja 1. Iga I–V lisas nimetatud piirkonna või geograafilise piirkonna jaoks on, vajadusel sõltuvalt ajavahemikust, iga võrgusilma suu- rusklassi püügiliigid need samad, mis on määratletud asjakohases lisas. — kui ühenduse kalastusvetes viibimise ajal on kõik võr- gud, mille silmade suurused ei vasta VIII ja IX lisades kehtestatud tingimustele, soritud ja stoovitud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõike 1 sätetele. 2. I–V lisas nimetatud piirkondades või geograafilistes piirkonda- des on püügireiside ajal keelatud kasutada ja pardal hoida veeta- vaid võrke, mille võrgusilma suurus on teistsugune, kui asjaoma- ses lisas osutatud on. 3. a) VIII ja IX lisas nimetatud piirkondades või geograafilistes piirkondades on, vajadusel sõltuvalt ajavahemikust, püügi- reiside ajal keelatud kasutada ja pardal hoida mis tahes traa- le, taani nootasid või muid samalaadseid veetavaid võrke, kui pardal hoitavate püüniste võrgusilmade suurused ei vasta asjakohases lisas kehtestatud tingimustele. 4. Pardal hoitavat saaki, mis on püütud ükskõik millises I–V, X ja XI lisas nimetatud piirkonnas või geograafilises piirkonnas, võib lossida ainult juhul, kui saagi protsentuaalne koostis vastab asja- kohases lisas kehtestatud tingimustele. 5. Sihtliikide ja teiste liikide protsendimäära saamiseks liidetakse kokku kõigi pardal hoitavate või ümberlaaditud sihtliikide ja teiste liikide kogused, nii nagu on sätestatud I–V lisas. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 221 Artikkel 5 Artikkel 7 1. I–V, X ja XI lisas osutatud protsendimäärad arvutatakse suhtarvudena kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või maalelaadimisel. 1. a) Kõigisse veetavatesse võrkudesse võib asetada ruudukuju- liste silmadega selektiivaknad, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 millimeetrit. 2. Juhul kui lõikes 1 osutatud protsendimääri arvutatakse laeva kohta, millest osa mereorganisme on ümber laaditud, võetakse arvesse ka ümberlaaditud kogused. 3. Kalalaevade kaptenid, kes ei täida logiraamatut vastavalt mää- ruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 6 sätetele, ei või mereorganisme ümber laadida ühelegi teisele laevale ega võta ümberlaaditud mereorganisme vastu üheltki teiselt laevalt. b) Samas võib iga põhjatraali, taani nooda või muu sama- laadse veetava võrgu, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 millimeetrit, varustada selektiivakendega, mis on luba- tud nõukogu 12. juuni 1986. aasta määrusega (EMÜ) nr 1866/86, millega sätestatakse teatavad tehnilised meet- med Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ja Sundi kalavarude kaitseks (1). 2. Ruudukujuliste silmadega selektiivaken 4. Lõikes 1 osutatud protsendimäärad võib arvutada ühe või mitme valikproovi põhjal. a) asetatakse võrgu ülemisse poolde või ülemisele võrgulinale võrgujätku ette või mistahes võrgujätku ja võrgupära tagumise osa vahele; 5. Olenemata lõikest 1, võib pardal hoitava tobiasaagi puhul, mis on püütud võrkudega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 16 mm, protsendimäära arvutada enne sorteerimist. ditega; b) ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarin- 6. Käesoleva artikli kohaldamisel saadakse terve norra sale- homaari kaal tema saba kaalu korrutamisel kolmega. Artikkel 6 1. a) Keelatud on pardal hoida või kasutada põhjatraale, taani nootasid või muid samalaadseid veetavaid võrke, mille noodapära ümbermõõt, jättes välja liitekohad ja palistused, on mis tahes suunas üle 100 võrgusilma. Käesolevat sätet kohaldatakse põhjatraalide, taani nootade või muude sama- laadsete veetavate võrkude puhul, mille võrgusilma suurus on 90–119 millimeetrit. b) Esimest punkti ei kohaldata piimtraalide suhtes. 2. Ühegi noodapära stricto sensu mis tahes suunas mõõdetud ümbermõõdu võrgusilmade arv ei tohi eestpoolt tahapoole kas- vada. Käesolevat sätet kohaldatakse kõigi veetavate võrkude suh- tes, mille võrgusilma suurus on vähemalt 55 millimeetrit. 3. Võrgujätku või -pikenduse mis tahes suunas mõõdetud ümber- mõõdu võrgusilmade arv, palistuste võrgusilmad välja arvatud, peab olema vähemalt sama suur kui noodapära stricto sensu esiotsa ümbermõõdusuurim võrgusilmade arv, palistuste võrgusilmad välja arvatud. Käesolevat sätet kohaldatakse kõigi veetavate võr- kude suhtes, mille võrgusilma suurus on vähemalt 55 millimee- trit. c) on vähemalt kolm meetrit pikk, välja arvatud juhul, kui ta on ühendatud võrkudega, mida veab vähem kui 112 kW võim- susega laev; sellisel juhul peab selektiivaken olema vähemalt kaks meetrit pikk; d) koosneb sõlmedeta võrgust või võrgust, mille sõlmed ei libise, ja asetakse võrku nii, et võrgusilmad on kogu püügi aja täieli- kult avatud; e) on tehtud nii, et võrgusilmade arv selektiivakna eesmises sil- mareas on sama suur või suurem kui võrgusilmade arv selek- tiivakna tagumises silmareas. 3. Kui ruudukujuliste silmadega selektiivaken asetatakse võrgu kokkutõmbamata osasse, on selektiivakna iga külje ja sellega külg- neva võrgu palistuse vahel kuni viis avatud rombikujulist võrgu- silma. Kui ruudukujuliste silmadega selektiivaken asetatakse osaliselt või tervikuna võrgu kokkutõmmatud osasse, on selektiivakna tagu- mise silmarea ja sellega külgneva võrgupalistuse vahel kuni viis avatud rombikujulist võrgusilma. 4. Olenemata lõike 1 punktist a ja lõike 2 punktist a, varustatakse iga põhjatraal, taani noot või muu samalaadne veetav võrk, mille silma suurus on 70-79 millimeetrit, ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga, mis asetatakse noodapära ette ja mille silma suu- rus on vähemalt 80 millimeetrit (1) EÜT L 162, 18. 6. 1986, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 1821/96 (EÜT L 241, 21. 9. 1996, lk 8). 222 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd 5. Olenemata lõike 1 punktist a, pole pardal lubatud hoida min- giski koguses perekonda Pandalus kuuluvaid koorikloomi, kes on püütud veetava põhjavõrguga, mille silma suurus on 32-54 mil- limeetrit, kui võrk ei ole varustatud ruudukujuliste silmadega selektiivruudu või -aknaga, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 millimeetrit. 6. Lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimusi kohaldatakse ainult piir- kondades 1 ja 2. 7. Võrgu mis tahes osasse asetatud ruudukujuliste silmadega võrgu silmade mõõtmeid ei võeta veetava võrgu silmade suuruse hindamisel arvesse. nakkevõrkude ja abarate kasutamine või pardal hoidmine keela- tud, kui a) kõnealuse võrguga püütud ja pardal hoitav saak sisaldab siht- liike alla 70 %; b) — seisevvõrkude ja nakkevõrkude võrgusilma suurused ei vasta asjakohases lisas sätestatud kategooriatele, — abarate kõige väiksemate võrgusilmadega võrguosa sil- made suurus ei vasta asjakohases lisas sätestatud kategoo- riatele. 2. Sihtliikide miinimumprotsendi saamiseks liidetakse kõigi püü- tud sihtliikide kogused kokku. Artikkel 8 Artikkel 12 1. Keelatud on pardal hoida või kasutada veetavaid võrke, mille pära koosneb osaliselt või tervikuna üle 8 millimeetri paksusest üheniidilisest võrgumaterjalist. 2. Keelatud on pardal hoida või kasutada veetavaid võrke, mille pära koosneb osaliselt või tervikuna mitmeniidilisest võrgumater- jalist, kui mitmeniidilised kimbud ei ole ligikaudu võrdse paksu- sega ja kui mitme niidi paksus võrgusilma küljel kokku ei ole üle 12 millimeetri. 1. Artikli 11 lõikes 1 osutatud protsendimäärad arvutatakse suh- tarvudena kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või maalelaadimisel. 2. Lõikes 1 osutatud protsendimäära võib arvutada ühe või mitme valikproovi põhjal. 3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata pelaagiliste traalnootade suhtes. Artikkel 13 Artikkel 9 Artikleid 11 ja 12 ei kohaldata lõheliste, silmude ja pihklaste suh- tes. 1. Keelatud on pardal hoida või kasutada veetavaid võrke, mille pära koosneb osaliselt või tervikuna võrgumaterjalist, mille võr- gusilmad ei ole ruudu- või rombikujulised. 2. Lõiget 1 ei kohaldata selliste veetavate võrkude suhtes, mille võrgusilma suurus võrgu päras on 31 millimeetrit või vähem. III PEATÜKK Artikkel 10 VÕRKE JA NENDE KASUTAMISTINGIMUSI KÄSITLEVAD ÜLDSÄTTED Tragide suhtes ei kohaldata artikli 4 sätteid tingimusel, et kõnea- luste võrkudega püütud ja pardal hoitavate mereorganismide kogus, välja arvatud kahepoolmelised karploomad, ei ole üle 5 % kõigi pardal olevate mereorganismide kogukaalust. Artikkel 14 II PEATÜKK SEISEVVÕRKE KÄSITLEVAD SÄTTED Artikkel 11 Sortimine toimub kohe pärast loomuse väljavõtmist võrgust või võrkudest. Artikkel 15 1. I–VII, X ja XI lisas sätestatud protsendimääri ületavad püütud mereorganismide kogused lastakse enne sadamasse naasmist merre tagasi. 1. VI ja VII lisas nimetatud piirkondades või geograafilistes piir- kondades on, vajadusel sõltuvalt ajavahemikust, seisevvõrkude, 2. Kogu sadamasse naasmisele eelneval ajal on I–VII, X ja XI lisas määratletud sihtliikide osakaal pardal vähemalt pool nendes lisa- des osutatud sihtliikide miinimumprotsendist. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 223 3. I–VII, X ja XI lisas sätestatud sihtliikide miinimumprotsendid peab saavutama 24 tundi pärast püügireisi algust ajaks, mil toi- mub logiraamatu igapäevane täitmine vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 6 kehtestatud tingimustele. Artikkel 16 Vahendeid, mis võiksid võrgu mis tahes osas võrgusilmi ummis- tada või muul viisil nende suurust oluliselt vähendada, pole luba- tud kasutada. Käesolevad sätted ei välista teatavate vahendite kasutamist, mille nimekiri ja tehnilised kirjeldused koostatakse artiklis 48 osutatud korras. III JAOTIS MEREORGANISMIDE ALAMMÕÕDUD Artikkel 17 Artikkel 19 Mereorganism on alamõõduline juhul, kui tema mõõtmed on XII lisas asjakohase liigi ja asjakohase geograafilise piirkonna jaoks sätestatud mõõtmetest väiksemad. 1. Alamõõdulisi mereorganisme ei tohi pardal hoida, ümber laa- dida, lossida, transportida, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb kohe merre tagasi heita. Artikkel 18 1. Mereorganismi suurust mõõdetakse vastavalt XIII lisa sätetele. 2. Lõiget 1 ei kohaldata 2. Kui on sätestatud rohkem kui üks mereorganismi suuruse mõõtmisviis, loetakse organism alammõõdule vastavaks, kui üks- kõik millist neist viisidest kasutades saadakse tulemuseks vastava alammõõduga võrdne või sellest suurem suurus. 3. Mistahes liiki homaare, languste, kahepoolmelisi karploomi ja tigusid, kelle alammõõt on kehtestatud XII lisas, võib pardal hoida ja lossida ainult tervena. 4. a) Taskukrabisid võib pardal hoida ja lossida ainult tervena. a) sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide ja makrellide suhtes 10 % ulatuses iga sellise liigi pardal hoitava kogusaagi eluskaalust. Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide ja makrellide protsendimäär arvutatakse suhtar- vuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või maalelaadimisel. Protsendimäära võib arvutada ühe või mitme valikproovi põhjal. 10 % piirmäära ei või üle- tada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal; b) mereorganismide suhtes, mida I–V lisas pole määratletud alla 16 millimeetrise või 16–31 millimeetrise võrgusilmakategoo- ria sihtliikidena ja mis on püütud veetava püünisega, mille võr- gusilma suurus on alla 32 millimeetri, tingimusel et nimeta- tud organisme ei sordita, müüda, esitleta ega pakuta müügiks inimtoiduna kasutamiseks. b) Pardal hoitava või lossitava taskukrabide saagi kogukaalust või selle osadest võivad kehast eraldunud sõrad siiski moo- dustada kõige rohkem 5 %. 3. Elussöödaks püütud alamõõdulisi sardiine, anšooviseid, stau- riide ja makrelle võib pardal siiski hoida, tingimusel et neid hoi- takse elus. 224 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd TEATAVATE MEREORGANISMIDE PÜÜGIGA SEOTUD ERISÄTTED IV JAOTIS Artikkel 20 Heeringapüügi piirangud e) 15. augustist kuni 30. septembrini tsoonis, mis ulatub Ühend- kuningriigi idaranniku lähtejoonest mõõtes 54o 10′ põhja- laiuse ja 54o 45′ põhjalaiuse vahel kuue kuni kaheteistkümne miili kaugusele; 1. Pardal on keelatud hoida heeringat, mis on püütud allpool nimetatud geograafilistes piirkondades ja ajavahemikel: f) 21. septembrist kuni 31. detsembrini järgmiste koordinaati- dega piiratud ICES VIIa rajooni osades: a) 1. jaanuarist kuni 30. aprillini geograafilises piirkonnas, mis asub Mull of Kintyre ja Corsewall Pointi vahele tõmmatud joo- nest kirde pool; b) 1. juulist kuni 31. oktoobrini järgmiste koordinaatidega mää- ratletud geograafilises piirkonnas: i) — 54o 20′ põhjalaiust Mani saare idarannikul, — 54o 20′ põhjalaiust, 3o 40′ läänepikkust, — 53o 50′ põhjalaiust, 3o 50′ läänepikkust, — 55o 30′ põhjalaiust Taani läänerannikul, — 53o 50′ põhjalaiust, 4o 50′ läänepikkust, — 55o 30′ põhjalaiust, 7o 00′ idapikkust, — 4o 50′ läänepikkust Mani saare edelarannikul — 57o 00′ põhjalaiust, 7o 00′ idapikkust, ja — 57o 00′ põhjalaiust Taani läänerannikul; ii) — 54o 15′ põhjapikkust Põhja-Iiri idarannikul, c) 15. augustist kuni 15. septembrini vööndis, mis ulatub Ühend- kuningriigi idaranniku lähtejoonest mõõtes 55o 30′ põhja- laiuse ja 55o 45′ põhjalaiuse vahel kuue kuni kaheteistkümne miili kaugusele; — 54o 15′ põhjalaiust, 5o 15′ läänepikkust, — 53o 50′ põhjalaiust, 5o 50′ läänepikkust, d) 15. augustist kuni 30. septembrini järgmisi punkte ühendava — 53o 50′ põhjalaiust Iirimaa idarannikul; joonega piiratud geograafilises piirkonnas: — Butt of Lewis, — Cape Wrath, — 58o 55′ põhjalaiust, 5o 00′ läänepikkust, — 58o 55′ põhjalaiust, 7o 10′ läänepikkust — 58o 20′ põhjalaiust, 8o 20′ läänepikkust, — 57o 40′ põhjalaiust, 8o 20′ läänepikkust, g) aasta ringi ICES VIIa rajooni piirkonnas, mis jääb Šotimaa, Ing- lismaa ja Walesi lääneranniku ja selle ranniku lähtejoontest 12 meremiili kaugusel asuva joone vahele ja piirneb lõunas laiu- sega 53o 20′ põhjalaiust ja loodes Mull of Galloway‘st (Šoti- maa) Point of Ayre‘ni (Mani saar) ulatuva joonega; h) aasta ringi Logani lahes, ida pool joont, mis ulatub Mull of Loganist, punktist 54o 44′ põhjalaiust ja 4o 59′ läänepikkust, kuni Laggantalluch Headi, punktini 54o 41′ põhjalaiust ja 4o 58′ läänepikkust; i) 1997. aastal ja pärast seda igal kolmandal aastal 16 järjesti- kuse päeva jooksul alates jaanuarikuu teisest reedest järgmiste koordinaatidega määratletud piirkonnas: — 57o 40′ põhjalaiust North Uisti saare läänerannikul, sealt edasi piki saare põhjarannikut punktini 57o 40′ 36" põh- jalaiust ja 7o 20′ 39" läänepikkust, — 57o 50′ 03" põhjalaiust, 7o 08′ 06" läänepikkust, — 52o 00′ põhjalaiust Iirimaa kagurannikul, — 52o 00′ põhjalaiust, 6o 00′ läänepikkust, — 52o 30′ põhjalaiust, 6o 00′ läänepikkust, — piki Lewise saare läänerannikut kirdesse kuni alguspunk- tini (Butt of Lewis); — 52o 30′ põhjalaiust Iirimaa kagurannikul; 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 225 j) 1997. aastal ja pärast seda igal kolmandal aastal 16 järjesti- kuse päeva jooksul alates novembrikuu esimesest reedest järg- miste koordinaatidega määratletud piirkonnas: b) 1. jaanuarist kuni 31. märtsini ja 1. oktoobrist kuni 31. det- sembrini Moray Firthi sisevetes punktist 3o 30′ läänepikkust lääne suunas ja Firth of Forthi sisevetes punktist 3o 00′ lääne- pikkust lääne suunas; — 9o 00′ läänepikkust Iirimaa lõunarannikul, — 51o 15′ põhjalaiust, 9o 00′ läänepikkust, — 51o 15′ põhjalaiust, 11o 00′ läänepikkust, — 52o 30′ põhjalaiust, 11o 00′ läänepikkust, — 52o 30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul; c) 1. juulist kuni 31. oktoobrini järgmiste koordinaatidega piira- tud geograafilises piirkonnas: — 55o 30′ põhjalaiust Taani läänerannikul, — 55o 30′ põhjalaiust, 7o 00′ idapikkust, — 57o 00′ põhjalaiust, 7o 00′ idapikkust, — 57o 00′ põhjalaiust Taani läänerannikul. k) 1998. aastal ja pärast seda igal kolmandal aastal 16 järjesti- kuse päeva jooksul alates novembrikuu esimesest reedest järg- miste koordinaatidega määratletud piirkonnas: 2. Laevad võivad siiski pardal hoida eespool kirjeldatud piirkon- dadest pärit kilu, tingimusel, et seda ei ole üle 5 % kõigi pardal ole- vate mereorganismide eluskaalust, mis on püütud ühe määratle- tud ajavahemiku jooksul igas eraldi piirkonnas. — 9o 00′ läänepikkust Iirimaa lõunarannikul, — 51o 15′ põhjalaiust, 9o 00′ läänepikkust, — 51o 15′ põhjalaiust, 7o 30′ läänepikkust, Artikkel 22 Makrellipüügi piirangud — 52o 00′ põhjalaiust Iirimaa lõunarannikul. 1. Pardal on keelatud hoida makrelli, mis on püütud järgmiste koordinaatidega määratletud geograafilises piirkonnas: 2. Laevad võivad siiski pardal hoida eespool kirjeldatud piirkon- dadest pärit heeringat, tingimusel, et seda ei ole üle 5 % kõigi par- dal olevate mereorganismide eluskaalust, mis on püütud ühe mää- ratletud ajavahemiku jooksul igas eraldi piirkonnas. 3. Olenemata lõike 1 punkti f alapunktist ii ja punktist h, võivad kuni 12,2 meetri pikkused laevad, mille kodusadam asub Iirimaa või Põhja-Iirimaa rannikul 53o 00′ põhjalaiuse ja 55o 00′ põhja- laiuse vahel, hoida pardal lõike 1 punkti f alapunktis ii ja punktis h sätestatud piirkondadest pärit heeringat. Ainus lubatud püügi- viis on püük triivvõrkudega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 54 millimeetrit. Artikkel 21 Heeringa kaitseks kehtestatud kilupüügipiirangud 1. Pardal on keelatud hoida kilu, mis on püütud allpool nimeta- tud geograafilistes piirkondades ja ajavahemikel: — punkt Ühendkuningriigi lõunarannikul asukohaga 2o 00′ lää- nepikkust, — 49o 30′ põhjalaiust, 2o 00′ läänepikkust, — 49o 30′ põhjalaiust, 7o 00′ läänepikkust, — 52o 00′ põhjalaiust, 7o 00′ läänepikkust, — punkt Ühendkuningriigi läänerannikul asukohaga 52o 00′ põhjalaiust, välja arvatud juhtudel, kui makrelli kaal ei ületa 15 % kõigi kõnealuses piirkonnas püütud pardal olevate makrellide ja teiste mereorganismide eluskaalust. 2. Lõiget 1 ei kohaldata a) laevade suhtes, kus on kasutusel ainult seisevvõrgud ja/või käsijadad; a) 1. jaanuarist kuni 31. märtsini ja 1. oktoobrist kuni 31. det- sembrini ICES statistilises piirkonnas 39E8. Käesoleva määru- ses tähenduses on see ICES piirkond piirkond, mis piirneb joo- nega, mis ulatub Ühendkuningriigi idarannikult otse itta piki 55o 00′ põhjalaiust kuni punktini 1o 00′ läänepikkust, sealt otse põhja punktini 55o 30′ põhjalaiust ja sealt otse läände kuni Ühendkuningriigi rannikuni; b) laevade suhtes, kus on kasutusel põhjatraalid, taani noodad või muud samalaadsed veetavad võrgud, tingimusel, et neil on pardal vähemalt 75 % mereorganismide eluskaalust, millest on välja arvatud anšoovis, heeringas, stauriid, makrell, pelaagili- sed peajalgsed, ja sardiin, ning mis arvutatakse protsentuaal- selt kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust; 226 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd c) laevade suhtes, mis ei ole kalapüügiks seadmestatud ja millele makrell ümber laaditakse. 2. Lõikes 1 osutatud rajoonis on keelatud hoida pardal korraga pelaagilisi traale ja seinnootasid. 3. Pardal olevat makrelli käsitatakse lõikes 1 sätestatud piirkon- nas püütuna, välja arvatud see, mille kohta järgmistes punktides sätestatud korras on deklareeritud, et see oli pardal enne laeva sisenemist kõnealusesse piirkonda. Laeva kapten, kes soovib siseneda kalapüügiks kõnealusesse piir- konda ja kelle laeva pardal on makrelli, teatab selle liikmesriigi kontrolliasutusele, kelle tsoonis ta soovib kala püüda, piirkonda saabumise arvatava aja ja koha kõige enam 36 ja vähemalt 24 tundi enne laeva sisenemist kõnealusesse piirkonda. Piirkonda sisenemisel teatab laeva kapten pädevale kontrolliasu- tusele pardal oleva makrelli logiraamatusse kantud kogused. Kap- tenilt võib nõuda logiraamatu ja pardal oleva saagi esitamist kont- rollimiseks pädeva kontrolliasutuse määratud ajal ja kohas. Kontrollimine peab toimuma kuue tunni jooksul pärast seda, kui kontrolliasutus on teate pardal olevast makrellikogusest kätte saa- nud, ja võimalikult lähedal piirkonda sisenemise kohale. Laeva kapten, kes soovib kõnealusesse piirkonda siseneda selleks, et makrelli oma laevale ümber laadida, teatab selle liikmesriigi kontrolliasutusele, kelle vööndis ümberlaadimine toimub, kavat- setava ümberlaadimise aja ja koha kõige enam 36 ja vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimise algust. Ümberlaadimise lõpetami- sel teatab kapten pädevale kontrolliasutusele viivitamata oma laeva ümberlaaditud makrellikoguse. Pädevad kontrolliasutused on: — Prantsusmaal: Mimer, teleks: Pariis 25 08 23, — Iirimaal: Department of Marine, teleks: Dublin 91798 MRNE, — Ühendkuningriigis: Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, teleks: London 21274. Artikkel 24 Tuunipüügi piirangud 1. Portugali jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluva- tes meredes ICES X alapiirkonnas põhja pool 36o 30′ põhjalaiust ja CECAF piirkondades põhja pool 31o põhjalaiust ja ida pool 17o 30′ läänepikkust on keelatud pardal hoida mis tahes hulka seinnoodaga püütud vööttuuni, suursilm-tuuni või kulduim tuu- ni, samuti on nimetatud piirkondades keelatud nende liikide püük seinnoodaga. 2. Hispaania või Portugali jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates meredes ICES VII, IX ja X alapiirkonnas ning Kanaari saari ja Madeirat ümbritsevates CECAF piirkonda- des on keelatud pardal hoida triivvõrkudega püütud tuunikala, samuti on nimetatud piirkondades keelatud selle liigi püük triiv- võrkudega. Artikkel 25 Lestaliste kaitseks kehtestatud krevetipüügipiirangud 1. Laeval on keelatud pardal hoida mistahes hulka põhjamere garneeli või Aesopi krevetti, mis on püütud 16–31millimeetrise võrgusilmaga veetavate põhjavõrkudega, kui laeval puuduvad töökorras seadmed lestaliste eraldamiseks põhjamere garneelidest ja Aesop krevettidest pärast nende püüdmist. 2. Põhjamere garneeli ja Aesop kreveti püügiks kasutatakse eral- dustraali või sorteerimisvõrega võrku. Käesoleva lõike üksikasja- likud rakenduseeskirjad koostatakse artiklis 48 sätestatud korras. 3. Laevade pardal, mis ei vasta lõigete 1 ja 2 sätetele, võib põhjamere garneeli ja Aesop′i krevetti hoida siis, kui neid pole üle 5 % pardal olevate mereorganismide eluskaalust. Artikkel 23 Lõhe ja meriforelli püügipiirangud Artikkel 26 Anšoovisepüügi piirangud 1. ICES VIIIc rajoonis on pelaagilise traaliga püütud anšooviste hoidmine pardal või nende püüdmine pelaagilise traaliga keela- tud. 1. Lõhet ja meriforelli ei tohi pardal hoida, ümber laadida, lossi- da, transportida, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda, vaid nad kohe merre tagasi heita, kui nad on püütud — vetes, mis jäävad piirkondades 1, 2, 3 ja 4 liikmesriikide lähtejoontest mõõtes kaugemale kui kuus miili, 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 227 — erandina artikli 2 lõikest 1 vetes, mis piirkondades 1, 2, 3 ja 4 ei kuulu liikmesriikide jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla, välja arvatud Gröönimaa ja Fääri saarte jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, — 43o 50′ põhjalaiust, 8o 19′ läänepikkust, — 43o 25′ põhjalaiust, 9o 12′ läänepikkust, — veetava võrguga. — Cabo Villano nime kandev punkt Hispaania läänerannikul (43o 10′ põhjalaiust, 9o 12′ läänepikkust); 2. Lõiget 1 ei kohaldata Skagerrakis ja Kattegatis püütava lõhe ja meriforelli suhtes. b) 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini järgmisi koordinaate ühen- dava joonega piiratud geograafilises piirkonnas: Artikkel 27 — Cabo Corrubedo nime kandev punkt Hispaania lääneran- nikul (42o 35′ põhjalaiust, 9o 05′ läänepikkust), Teiste tursulaste kaitseks kehtestatud tursikupüügipiirangud 1. Pardal on keelatud hoida tursikut, mis on püütud veetavate püünistega järgmisi punkte ühendava joonega piiratud piirkon- nas: — Ühendkuningriigi idarannikul punktist 56o põhjalaiust kuni 2o idapikkust, — sealt põhja poole kuni 58o põhjalaiuseni, lääne poole kuni 0o 30′ läänepikkuseni, põhja poole kuni 59o 15′põhjalaiuse- ni, ida poole kuni 1o idapikkuseni, põhja poole kuni 60o põh- jalaiuseni ja lääne poole kuni pikkuskraadini 0o 00′, — 42o 35′ põhjalaiust, 9o 25′ läänepikkust, — 43o 00′ põhjalaiust, 9o 30′ läänepikkust, — 43o 00 põhjalaiusel asuv punkt Hispaania läänerannikul; c) 1. detsembrist kuni järgmise aasta veebruari viimase päevani järgmisi koordinaate ühendava joonega piiratud geograafilises piirkonnas: — 37o 50′ põhjalaiusel asuv punkt Portugali läänerannikul, — sealt põhja poole kuni 60o 30′ põhjalaiuseni, lääne poole kuni Shetlandi saarte rannikuni, seejärel alates 60o põhjalaiusest Shetlandi läänerannikul lääne poole kuni 3o läänepikkuseni ja lõuna poole kuni 58o 30′ põhjalaiuseni, — 37o 50′ põhjalaiust, 9o 08′ läänepikkust, — 37o 00′ põhjalaiust, 9o 07′ läänepikkust, — ja lõpuks lääne poole kuni Ühendkuningriigi rannikuni. — 37o 00′ põhjalaiusel asuv punkt Portugali läänerannikul. 2. Laevad võivad siiski hoida pardal kõnealusest piirkonnast lõi- kes 1 nimetatud püünistega püütud tursikut, tingimusel, et seda ei ole üle 5 % kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust, mis kõnealuses piirkonnas vastavate püünistega püütud on. 2. Lõikes 1 osutatud tsoonides ja ajavahemikel on traalide, taani nootade või muude samalaadsete veetavate võrkude hoidmine pardal keelatud, kui need püünised ei ole soritud ja stoovitud vas- tavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõike 1 sätetele. Artikkel 28 Merluusipüügipiirangud Artikkel 29 Atlandi merilesta püügipiirangud 1. Traali, taani nooda või muu samalaadse veetava võrguga püük on keelatud allpool nimetatud geograafilistes piirkondades ja aja- vahemikel: 1. Suurema kui kaheksameetrise kogupikkusega laevadel on põh- jatraalide, taani nootade või samalaadsete veetavate püüniste kasutamine keelatud järgmistes geograafilistes piirkondades: a) 1. septembrist kuni 31. detsembrini järgmisi koordinaate ühendava joonega piiratud geograafilises piirkonnas: a) lähtejoontest mõõtes 12 miili laiusel alal Prantsusmaa ranni- kul alates 51o 00′ põhjalaiusest põhja poole ja Belgia ja Hol- landi rannikul alates 53o 00′ põhjalaiusest lõuna poole; — Cabo Priori nime kandev punkt Hispaania põhjarannikul (43o 34′ põhjalaiust, 8o 19′ läänepikkust), b) järgmisi koordinaate ühendava joonega piiratud piirkonnas: 228 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd — punkt Taani rannikul asukohaga 57o 00′ põhjalaiust, — 57o 00′ põhjalaiust, 7o 15′ idapikkust, — 55o 00′ põhjalaiust, 7o 15′ idapikkust, — 55o 00′ põhjalaiust, 7o 00′ idapikkust, — 54o 30′ põhjalaiust, 7o 00′ idapikkust, — 54o 30′ põhjalaiust, 7o 30′ idapikkust, — 54o 00′ põhjalaiust, 7o 30′ idapikkust, — 54o 00′ põhjalaiust, 6o 00′ idapikkust, — 53o 50′ põhjalaiust, 6o 00′ idapikkust, — 53o 50′ põhjalaiust, 5o 00′ idapikkust, — 53o 30′ põhjalaiust, 5o 00′ idapikkust, — 53o 30′ põhjalaiust, 4o 15′ idapikkust, — 53o 00′ põhjalaiust, 4o 15′ idapikkust, — nende mootori võimsus ei ületa mingil juhul 221 kilo- vatti (kW) ja vähendatud võimsusega mootorite puhul ei olnud nende võimsus enne selle vähendamist üle 300 kW. d) nimistus oleva laeva võib asendada mõne muu laeva või muude laevadega tingimusel, et — asendamise tagajärjel ei suurene ühegi liikmesriigi puhul punkti c esimeses taandes osutatud mootorite koguvõimsus, — ühegi asenduslaeva mootori võimsus ei ole mingil juhul suurem kui 221 kW, — ühegi asenduslaeva mootori võimsust ei ole vähenda- tud ja — ühegi asenduslaeva kogupikkus ei ole suurem kui 24 meetrit. e) Liikmesriigi nimistus oleva laeva mootori võib asendada tingimusel, et — mootori asendamise tagajärjel ei ületa laeva mootori võimsus mingil juhul 221 kW, — punkt Hollandi rannikul asukohaga 53o 00′ põhjalaiust; — asendusmootori võimsust ei ole vähendatud ja c) lähtejoontest mõõtes 12 miili laiusel alal Taani läänerannikul alates 57o 00′ põhjalaiusest põhja poole kuni Hirtshalsi maja- kani. 2. a) Laevadel, millele on vastavalt määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 7 lõikele 3 väljastatud kalapüügiluba, on lõikes 1 osutatud piirkondades piimtraalipüük siiski lubatud. Keela- tud on kasutada piimtraali, mille poomipikkus või kõigi poomide kogupikkus on üle üheksa meetri või mida on võimalik pikendada nii, et saadav kogupikkus on üle üheksa meetri, välja arvatud juhul, kui kasutatakse 16–31millimee- trise võrgusilmaga püüniseid. Poomi pikkust mõõdetakse selle ühest äärmisest punktist teiseni, kaasa arvatud kõik poomitarindid. b) Olenemata määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 1 lõikest 2, võib punktis a osutatud otstarbeks väljastada kalapüügilube laevadele, mille kogupikkus on üle 8 meetri. c) Laevad, millele on väljastatud punktides a ja b osutatud kalapüügiluba, vastavad järgmistele tingimustele: — nad peavad olema nimistus, mille iga liikmesriik komis- jonile ette valmistab, kusjuures nimekirjas olevate lae- vade mootorite koguvõimsus ei või ületada iga liikmes- tõendatud mootorite 1. riigi koguvõimsust, jaanuaril 1998 — asendusmootori võimsus ei ole nii suur, et asendamise tagajärjel suureneb kõnealuse liikmesriigi punkti c esi- meses taandes osutatud mootorite koguvõimsus. f) Kalalaevadelt, mis ei vasta käesolevas lõikes sätestatud tin- gimustele, võetakse kalapüügiluba ära. 3. Olenemata lõike 2 punktist a, on kalapüügiluba omavatel lae- vadel, kelle põhitegevus on põhjamere garneelide püük, siiski lubatud kasutada piimtraale, mille poomide kogupikkus on üle 9 meetri, juhul kui nad kasutavad 80–99millimeetrise võrgusil- maga püüniseid, tingimusel, et neile laevadele on selleks antud täiendavad kalapüügiload. Kõnealune täiendav kalapüügiluba vaa- datakse uuendamiseks läbi igal aastal. Laeva või laevad, millele on antud selline täiendav kalapüügiluba, võib asendada teise laevaga tingimusel, et — asenduslaeva kogumahutavus on kõige enam 70 brt ja tema kogupikkus ei ületa 20 meetrit või — asenduslaeva võimsus on maksimaalselt 180 kW ja tema kogupikkus ei ületa 20 meetrit. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 229 Kalalaevadelt, mis enam ei vasta käesolevas lõikes sätestatud tin- gimustele, võetakse täiendav kalapüügiluba alaliselt ära. ületa 2 % kõigi nimetatud piirkonnas püütud par- dal hoitavate mereorganismide eluskaalust; 4. a) Erandina lõikest 1 või — laevadel, mille mootori võimsus ei ületa mingil juhul 221 kW ja millel vähendatud võimsusega mootorite puhul ei ületanud mootori võimsus enne vähendamist 300 kW, on lubatud kõnelauses lõikes osutatud piir- kondades püügiks kasutada põhjalähedaste liikide püü- giks mõeldud traalnootasid, — paarislaevadel, mille mootorite võimsus kokku ei ületa mingil juhul 221 kW ja millel vähendatud võimsusega mootorite puhul ei ületanud mootorite võimsused enne vähendamist 300 kW, on lubatud nimetatud piirkon- dades püügiks kasutada põhjalähedaste liikide püügiks mõeldud paaristraale. b) Sellegipoolest on laevadel, mille mootori võimsus on üle 221 kW, lubatud kasutada põhjalähedaste liikide püügiks mõeldud traalnootasid, ja paarislaevadel, mille mootorite võimsused kokku ületavad 221 kW, on lubatud kasutada põhjalähedaste liikide püügiks mõeldud paaristraale, tingi- musel, et ii) — kasutatavate püüniste võrgusilmade suurus on vähemalt 100 millimeetrit ja — pardal hoitavad atlandi merilesta ja/või merikeele kogused, mis on püütud nimetatud piirkondades, ei ületa 5 % kõigi nimetatud piirkonnas püütud par- dal hoitavate mereorganismide kaalust; või iii) — kasutatavate püüniste võrgusilmade suurus on vähemalt 80 millimeetrit ja — sellise suurusega võrgusilmadega püüniste kasuta- mine piirdub 12 miili laiuse alaga Prantsusmaa ran- nikul põhja pool 51o 00′ põhjalaiust ja — pardal hoitavad atlandi merilesta ja merikeele kogu- sed, mis on püütud nimetatud piirkondades, ei ületa 5 % kõigi nimetatud piirkonnas püütud pardal hoi- tavate mereorganismide eluskaalust. i) — pardal hoitav tobia- ja/või kilusaak, mis on püütud nimetatud piirkondades, moodustab vähemalt 90 % kõigi nimetatud piirkonnas püütud pardal hoitavate mereorganismide eluskaalust ja 5. Piirkondades, kus ei tohi kasutada piimtraale, traalnootasid või paarispõhjatraale, on selliste võrkude hoidmine pardal keelatud, kui nad ei ole soritud ja stoovitud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikele 1. — pardal hoitavad atlandi merilest ja/või merikeele kogused, mis on püütud nimetatud piirkondades,ei 6. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad koostatakse artiklis 48 sätestatud korras. V JAOTIS TEATAVATE PÜÜGILIIKIDE JA NENDEGA SEOTUD TEGEVUSTE PIIRANGUD Artikkel 30 2. Laevadel on keelatud kasutada 32–99millimeetrise võrgusil- maga piimtraale järgmistes geograafilistes piirkondades: Põhjalähedaste liikide püüdmiseks mõeldud veetavate püüniste kasutamispiirangud a) Põhjameri järgmisi punkte ühendavast joonest põhja pool: 1. Laevadel on keelatud pardal hoida või kasutada mistahes piim- traale, mille poomi pikkus või kõigi poomide kogupikkus ületab 24 meetrit või mida on võimalik pikendada rohkem kui 24 mee- tri pikkuseks. Poomi pikkust mõõdetakse selle ühest äärmisest punktist teiseni, kaasa arvatud kõik poomitarindid. — punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55o põhja- laiust, — seejärel ida poole kuni punktini 55o põhjalaiust ja 5o ida- pikkust, 230 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd — seejärel põhja poole kuni 56o põhjalaiuseni, viivitamata ja sorditud kalu ei lasta merre tagasi, kui artik- kel 19 ei nõua teisiti — ja lõpuks ida poole kuni 56o põhjalaiusel asuva punktini ja Taani läänerannikul; b) ICES Vb rajoon, ICES VI alapiirkond põhja pool 56o põhja- laiust ja ICES XII alapiirkond põhja pool 56o põhjalaiust. Punktides a ja b nimetatud piirkondades on keelatud pardal hoida 32–99millimeetrise võrgusilmaga piimtraale, kui sellised võrgud ei ole soritud ja stoovitud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikele 1. 3. Laevadel on keelatud kasutada 80–99millimeetriste võrgusil- madega põhjalähedaseks püügiks mõeldud traalnootasid, põhja- lähedaste liikide püüdmiseks mõeldud paaristraale või taani noo- tasid lõike 2 punktis a sätestatud geograafilises piirkonnas. Kõnealuses piirkonnas on pardal keelatud hoida 80–99millimee- triste võrgusilmadega põhjalähedaseks püügiks mõeldud traal- nootasid, põhjalähedaste liikide püüdmiseks mõeldud paaristraale või taani nootasid, kui sellised võrgud ei ole soritud ja stoovitud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikele 1. Artikkel 31 Tavatud püügiviisid ii) seadmed on paigaldatud sellisel viisil ja sellisesse kohta, et on tagatud viivitamatu külmutamine ja mereorganisme pole võimalik merre tagasi lasta. 3. Laevad, millel on lubatud kalastada Läänemerel, Suur- ja Väike- Beltides ja Sundis, võivad automaatseid sortimisseadmeid pardal hoida Kattegatis tingimusel, et neile on väljastatud vastavasisuline kalapüügiluba. Kalapüügiluba määratleb liigid, piirkonnad, ajavahemikud ja muud nõutavad tingimused, mis on seotud sortimisseadmete par- dal hoidmise ja kasutamisega. Artikkel 33 Seinnootade kasutamispiirangud 1. Mereimetajate parvede või rühmade ümbritsemine seinnoo- daga on keelatud. 2. Lõiget 1 kohaldatakse olenemata artiklist 1 kõigi liikmesriikide lippude all sõitvate või liikmesriikides registreeritud laevade suh- tes kõigis vetes. 1. Mereorganisme on keelatud püüda lõhkeainete, mürk- või nar- kootiliste ainete või elektri abil. Artikkel 34 2. Mis tahes tulirelvade abil püütud mereorganismide müük, esit- lemine ja müügiks pakkumine on keelatud. Ühendkuningriiki ja Iirimaad ümbritsevas 12 miili laiuses tsoonis toimuva püügi piirangud Artikkel 32 1. Laevadel on keelatud piimtraalide kasutamine territoriaalvete lähtejoontest mõõdetud piirkonnas, mis ulatub 12 miili kaugu- sele Ühendkuningriigi ja Iirimaa rannikutest. Automaatsete sortimisseadmete kasutamispiirangud 1. Kalalaeva pardal on keelatud selliste seadmete kasutamine, mil- lega on võimalik heeringat, makrelle ja stauriide automaatselt sor- tida vastavalt nende suurusele ja soole. 2. Selliste seadmete pardal hoidmine ja kasutamine on siiski luba- tud tingimusel, et a) laev ei hoia pardal ega kasuta samaaegselt kuni 70 millimeet- rise võrgusilma suurusega veetavaid püüniseid, ühte või mitut seinnoota ega muid samalaadseid püüniseid või 2. Lõikes 1 osutatud piirkondades on piimtraale lubatud siiski kasutada järgmistesse kategooriatesse kuuluvatel laevadel: a) b) c) laevad, mis on kasutusele võetud enne 1. jaanuari 1987 ning mille mootori võimsus ei ületa 221 kW ja mille vähendatud võimsusega mootori puhul ei ületanud mootori võimsus enne vähendamist 300 kW; laevad, mis on kasutusele võetud pärast 31. detsembrit 1986 ning mille mootori võimsust ei ole vähendatud, mille mootori võimsus ei ületa 221 kW ja mille kogupikkus on kuni 24 meet- rit; laevad, mille mootor asendati pärast 31. detsembrit 1986 vähendamata võimsusega mootoriga, mille võimsus ei ületa 221 kW. b) i) kogu seaduslikult pardal hoitavat saaki säilitatakse külmu- tatult, sorditud kalad külmutatakse pärast sortimist 3. Olenemata lõikest 2, on keelatud kasutada piimtraale, mille poomi pikkus või mille kõikide poomide kogupikkus ületab ühek- et sat meetrit või mida on võimalik pikendada nii, 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 231 saadavkogupikkus on üle üheksa meetri, välja arvatud juhul, kui püügiks kasutatakse 16–31millimeetrise võrgusilmaga püüniseid. Poomi pikkust mõõdetakse selle ühest äärmisest punktist teiseni, kaasa arvatud kõik poomitarindid. 5. Laevadel, mis ei tohi piimtraale kasutada, on käesolevas artik- lis osutatud piirkondades selliste võrkude pardal hoidmine keela- tud, kui need ei ole soritud ja stoovitud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõike 1 sätetele. 4. Laevadel, mis ei vasta lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustele, ei lubata tegeleda kõnealustes lõigetes osutatud püügiga. 6. Käesoleva lõike üksikasjalikud rakenduseeskirjad koostatakse artiklis 48 sätestatud korras. SKAGERRAKKI JA KATTEGATTI KÄSITLEVAD ERISÄTTED VI JAOTIS Artikkel 35 Olenemata artikli 19 lõikest 1, võib Skagerrakis või Kattegatis püütud alamõõdulisi mereorganisme pardal hoida, ümber laadi- da, lossida, transportida, säilitada, müüa, esitleda ja müügiks pak- kuda 10 % ulatuses kogu pardal hoitava saagi eluskaalust. Artikkel 36 Lõhet ja meriforelli ei tohi pardal hoida, ümber laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda, vaid tuleb kohe merre tagasi lasta, kui nad on püütud mistahes Ska- gerraki või Kattegati osas, mis asub väljaspool liikmesriikide läh- tejoontest mõõdetud nelja miili laiust vööndit. Artikkel 37 1. 1. juulist kuni 15. septembrini on Skagerrakis ja Kattegatis läh- tejoontest kolme miili ulatuses asuvates vetes alla 32 millimeetrise võrgusilmaga traalide kasutamine keelatud. — euroopa emakala (Zoarces viviparus), mudillasi (Gobiidae) või võldaseid (Cottus ssp. ) söödaks, võib kasutada mis tahes võr- gusilma suurusega võrke. Artikkel 38 Traalide või seinnootadega laupäeva kesköö ja pühapäeva kesköö vahelisel ajal Skagerrakis või reede kesköö ja pühapäeva kesköö vahelisel ajal Kattegatis püütud heeringa, makrelli või kilu hoid- mine pardal on keelatud. Piimtraalide kasutamine Kattegatis on keelatud. Artikkel 39 Artikkel 40 Käesoleva määruse artiklites 37, 38 ja 39 osutatud ajavahemikel ja piirkondades, mille puhul ei tohi kasutada traale ega piimtraa- le, on selliste võrkude hoidmine pardal keelatud, kui nad ei ole soritud ja stoovitud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 arti- kli 20 lõikele 1. 2. Püüdes traalidega lõikes 1 osutatud vetes ja ajavahemikul Artikkel 41 — harilikku süvameregarneeli (Pandalus borealis), võib kasutada võrke, mille väikseim võrgusilma suurus on 30 millimeetrit, Olenemata artiklist 31, võib Skagerrakis ja Kattegatis tuuni ja hiid- haid (Cetorhinus maximus) püüda elektri või harpuunikahuriga. VII JAOTIS TEHNILISED SÄTTED 2. Lõiget 1 ei kohaldata kalalaeva pardal toimuva surimitoodete ja kalamassi tootmise suhtes. Artikkel 42 Töötlemine Artikkel 43 Teadusuuringud 1. Kala mis tahes füüsiline või keemiline töötlemine kalajahuks, kalaõliks või samalaadseteks toodeteks või kala samal otstarbel ümberlaadimine on keelatud. Nimetatud keeld ei kehti kalajäät- mete töötlemise kohta. 1. Käesolevat määrust ei kohaldata kalapüügitegevuse suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel ja asjaomase liikmesriigi 232 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd või asjaomaste liikmesriikide loal ja võimupiirides ning millest komisjonile ja liikmesriigile või liikmesriikidele, kelle vetes uurin- gud toimuvad, on ette teatatud. 2. Lõikes 1 täpsustatud otstarbel püütud mereorganisme võib müüa, säilitada, esitleda ja müügiks pakkuda tingimusel, et — nad vastavad käesoleva määruse XII lisas kehtestatud normi- dele ja vastavalt nõukogu 17. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3759/92 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korraldamise kohta) (1) artiklile 2 vastuvõetud turustusnormi- dele või — neid müüakse otseselt muuks otstarbeks kui inimtoiduks. Artikkel 44 Kalavarude asustamine ja ümberasustamine 1. Käesolevat määrust ei kohaldata kalapüügitegevuse suhtes, mis toimub üksnes mereorganismide asustamiseks või ümberasusta- miseks ning asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide loal ja vastutusel. Kui asustamine või ümberasustamine toimub mõne teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide vetes, teatatakse sellest eelnevalt komisjonile ja kõigile asjaomastele liikmesriikide- le. 2. Käesoleva artikli lõikes 1 täpsustatud otstarbel püütud mereor- ganisme, kes on hiljem elusana merre tagasi lastud, võib müüa, säilitada, esitleda või pakkuda müügiks tingimusel, et täidetakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 3759/92 artiklile 2 vastuvõetud turustusnorme. VIII JAOTIS LÕPPSÄTTED Artikkel 45 Artikkel 46 1. Kui mereorganismide kaitse nõuab kohest tegutsemist, võib komisjon käesolevale määrusele lisaks või sellest erandina vastu võtta kõiki vajalike meetmeid artiklis 48 osutatud korras. 1. Liikmesriigid võivad võtta meetmeid kalavarude kaitseks ja majandamiseks 2. Kui teatavate liikide või püügipiirkondade kaitsmine on tõsi- selt ohus ja kui viivitamine võiks põhjustada raskesti heastatavat kahju, võivad liikmesriigid võtta asjakohaseid mittediskrimineeri- vaid kaitsemeetmeid oma jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete suh- tes. a) üksnes kohalike kalavarude suhtes, mis pakuvad huvi üksnes asjaomase liikmesriigi kaluritele, või b) kehtestades tingimused või üksikasjaliku korra väljapüügi pii- ramiseks tehniliste abinõudega: 3. Lõikes 2 nimetatud meetmed edastatakse koos selgitava mär- gukirjaga komisjonile ja teistele liikmesriikidele kohe pärast nende vastuvõtmist. Komisjon kinnitab need meetmed või nõuab nende tühistamist või muutmist 10 tööpäeva jooksul pärast niisuguse teate saamist. Komisjoni otsusest teatatakse kohe liikmesriikidele. Liikmesriigid võivad suunata komisjoni otsuse nõukogule 10 töö- päeva jooksul alates kõnealuse teate kättesaamisest. Nõukogu võib ühe kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võtta teistsuguse otsuse. (1) EÜT L 388, 31. 12. 1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 3318/94 (EÜT L 350, 31. 12. 1994, lk 15). i) täiendades ühenduse õigusaktide kalapüügisätteid, või ii) seades nimetatud õigusaktides sätestatud miinimumnõue- test rangemaid nõudeid, tingimusel, et niisuguseid meetmeid kohaldatakse üksnes asja- omase liikmesriigi kalurite suhtes ning et need on kooskõlas ühenduse õigusaktidega ja vastavuses ühise kalanduspoliitikaga. 2. Komisjonile tuleb teatada siseriiklike tehniliste meetmete keh- testamise või nende muutmise kavadest niipalju varem, et see jõuaks esitada oma seisukoha. Kui komisjon ühe kuu jooksul teate saamisest seda nõuab, peab asjaomane liikmesriik peatama kavandatud meetmete jõustamise kolmeks kuuks nimetatud teate saamisest arvates, et komisjon saaks selle aja jooksul otsustada, kas kõnealused meetmed on kooskõlas lõike 1 sätetega. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 233 Kui komisjon leiab oma otsuses, millest ta teatab kõikidele liik- mesriikidele, et kavandatav abinõu ei ole kooskõlas lõike 1 säte- tega, ei tohi asjaomane liikmesriik seda jõustada, tegemata selles vajalikke muudatusi. Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjo- nile vastuvõetud meetmetest kohe pärast vajalike muudatuste tegemist. Artikkel 48 Käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu määruse (EMÜ) nr 3760/92 artiklis 18 sätestatud korras. Need eeskirjad võivad muu hulgas sisaldada järgmist: — niidi jämedust määratlevad tehnilised eeskirjad, — võrgusilma suurust määratlevad tehnilised eeskirjad, 3. Liikmesriigid esitavad komisjonile viimase nõudmisel kõik üksikasjad, mida on vaja hinnangu andmiseks selle kohta, kas siseriiklikud tehnilised abinõud on kooskõlas lõike 1 sätetega. — proovide võtmise eeskirjad, 4. Komisjoni algatusel või ükskõik millise liikmesriigi nõudmisel võib artiklis 48 sätestatud korras otsustada, kas liikmesriigi kohal- datav siseriiklik tehniline meede on kooskõlas käesoleva artikli lõike 1 sätetega. Kui selline otsus tehakse, kohaldatakse lõike 2 teist ja kolmandat lõiku. — mootori võimsuse mõõtmist käsitlevad tehnilised eeskirjad, — ruudukujuliste silmadega võrke käsitlevad tehnilised eeskirjad. — võrkudele lisatavate seadiste nimistud ja tehnilised kirjeldused, 5. Asjaomased liikmesriigid teatavad komisjonile kaldalt toimu- vat kalapüüki käsitlevatest abinõudest üksnes teadmiseks. — võrgumaterjale käsitlevad tehnilised eeskirjad, — võrgusilmade kombinatsioone käsitlevate eeskirjade muuda- tused. Artikkel 47 Artikkel 49 1. Nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku põhjal hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ees- kirjade kehtestamise, mis käsitlevad käesoleva määruse kohalda- mise kuupäeval kohaldatavaid võrgusilma suuruste kombinat- sioone. Nõukogu teeb komisjoni ettepaneku põhjal hiljemalt kolme aasta jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamist otsuse I–XI lisas sätestatud tingimuste läbivaatamise ja muudatuste kohta, mida kohaldatakse ühe aasta jooksul alates kõnealuse otsuse vastuvõt- misest. 2. Aastatel 1998, 1999 ja 2000 eelistavad liikmesriigid komisjo- nilt katseprojektide rahastamist taotledes katseprojekte, mis käsit- levad ruudukujuliste silmadega selektiivakende või muude veeta- vate püüniste selektiivsust suurendavate vahendite kasulikkust. Rahastatavaid katseprojekte hinnates annab komisjon eesõiguse sellistele projektidele. Määruse (EÜ) nr 894/97 järgmised artiklid ja lisad tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2000 kehtetuks: — artiklid 1–10, — artiklid 12–17, — I–VII lisa. Viiteid nimetatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt XV lisas sätestatud vastavus- tabelile. Käesolevas määruses nimetatud mereorganismide teaduslikud nimed on sätestatud XIV lisas. Artikkel 50 Komisjon esitab nõukogule nimetatud katseprojektide tulemuste kohta aruande ja edastab samas vajalikud ettepanekud hiljemalt nelja aasta jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist. Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Nõukogu teeb kõnealuste ettepanekute kohta otsuse hiljemalt ühe aasta jooksul pärast nende esitamist. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2000, välja arvatud artikli 32 lõiget 3 ja artiklit 47, mida kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumisest. 234 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 30. märts 1998 Nõukogu nimel eesistuja Lord SIMON of HIGHBURY 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 235 I LISA VEETAVAD PÜÜNISED: piirkonnad 1 ja 2, välja arvatud Skagerrak ja Kattegat Võrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid võrgusilma eri suuruskategooriate puhul Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites) < 16 16–31 32–54 55–69 70–79 80–99 ≥ 100 Sihtliigid Sihtliikide miinimumprotsent 95 × Tobiaslased (Ammodytidae) (1) Tobiaslased (Ammodytidae) (2) Tursik (Trisopterus esmarkii) Ateriinid ja meritindid (Atherina spp. ja Osmerus spp. ) Tursik (Trisopterus minutus) Tursk (Gadus argenteus) Paelkalalased (Cepolidae) Euroopa kilu (Sprattus sprattus) Harilik angerjas (Anguilla anguilla) Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicholus) Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) Hõbekalalased (Argentinidae) Sardiin (Sardina pilchardus) Krevetilised (Pandalus montagui, Crangon spp. , Palae- mon spp. ) Makrellid (Scomber spp. ) Stauriidid (Trachurus spp. ) Heeringas (Clupea harengus) Ebakalmaarlased, Ommastrephidae) Tuulehaugid (Belone spp. ) Tursik (Trisopterus luscus) Krevetilised (Pandalus spp. , Parapenaeus longirostris) kalmaarlased (Loliginidae, Harilik meriangerjas (Conger conger) Merilohelased (Trachinidae) Merikuklased (Triglidae) Harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris) Vöödikvähklased (Galatheidae) Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) Harilik merikeel (Solea vulgaris) Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) Euroopa merluus (Merluccius merluccius) Kammellased (Lepidorhombus spp. ) Merlang (Merlangius merlangus) Sile kammeljas (Scophthalmus rhombus) Ø Ø Ø Ø Ø Ø ÿ Ø ÿ ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ 90/60 (3) (5) 60 30 90/60 (4) 90 35 30 70 (6) Puudub × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (1) Muudes piirkondades ja muudel ajavahemikel kui need, mis on sätestatud joonealuses märkuses 2. (2) Põhjameres 1. novembrist kuni veebruari viimase päevani. (3) Pardal hoitav saak peab sisaldama: — vähemalt 90 % kahe või enama sihtliigi segu või — vähemalt 60 % ühte sihtliiki ja mitte üle 5 % tursa, kilttursa ja süsika segu ja mitte üle 15 % sümboliga “Ø” tähistatud liikide segu. (4) Pardal hoitav saak peab sisaldama: — vähemalt 90 % kahe või enama sihtliigi segu või — vähemalt 60 % ühte sihtliiki ja mitte üle 5 % tursa, kilttursa ja süsika segu ja mitte üle 15 % sümboliga “ÿ” tähistatud liikide segu. (5) sätted, mida kohaldatakse 16–31 mm võrgusilmadega püünistega püütud pardal hoitava heeringasaagi suhtes, on kindlaks määratud ühenduse õigusaktides, kus on teatavate kalavarude ja kalavarude rühmade kohta kehtestatud lubatud kogupüügid ja püügitingimused. (6) Käesoleva määruse kohaldamise kuupäevale järgneva esimese aasta jooksul on sihtliikide vähemalt 50 % osakaal kohane loomuste puhul, mis püütakse piirkonnas 2, välja arvatud Põhjameri, ICES Vb rajoon, VI alapiirkond põhja pool 56o põhjalaiust ja XII alapiirkond põhja pool 56o põhjalaiust. 236 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites) < 16 16–31 32–54 55–69 70–79 80–99 ≥ 100 Sihtliigid Sihtliikide miinimumprotsent 95 90/60 (1) (3) 60 30 90/60 (2) 90 35 30 70 (4) Puudub Pollak (Pollachius pollachius) Harilik soomuslest (Limanda limanda) Harilik seepia (Sepia officinalis) Huntahven (Dicentrarchus labrax) Jõelest e lest (Platichthys flesus) Väikesuulest (Microstomus kitt) Koerhailased (Scyliorhinidae) Pikklest (Glyptocephalus cynoglossus) Harilik peetrikala (Zeus faber) Ebakammkarp (Chlamys opercularis) Ebakammkarp (Chlamys varia) Meripoisurlased (Mullidae) Kefaallased (Mugilidae) Pikksabalased (Nezumia spp. , Trachyrhynchus spp. , Malococephalus spp. ) Lintsabalased (Trichiuridae) Merikuratlased (Lophiidae) Railased (Rajidae) Merikogerlased (Sparidae) Harilik kammeljas (Psetta maxima) Kõik teised mereorganismid (1) Pardal hoitav saak peab sisaldama: Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × — vähemalt 90 % kahe või enama sihtliigi segu või — vähemalt 60 % ühte sihtliiki ja mitte üle 5 % tursa, kilttursa ja süsika segu ja mitte üle 15 % sümboliga “Ø” tähistatud liikide segu. (2) Pardal hoitav saak peab sisaldama: — vähemalt 90 % kahe või enama sihtliigi segu või — vähemalt 60 % ühte sihtliiki ja mitte üle 5 % tursa, kilttursa ja süsika segu ja mitte üle 15 % sümboliga “ÿ” tähistatud liikide segu. (3) sätted, mida kohaldatakse 16–31 mm võrgusilmadega püünistega püütud pardal hoitava heeringasaagi suhtes, on kindlaks määratud ühenduse õigusaktides, kus on teatavate kalavarude ja kalavarude rühmade kohta kehtestatud lubatud kogupüügid ja püügitingimused. (4) Käesoleva määruse kohaldamise kuupäevale järgneva esimese aasta jooksul on sihtliikide vähemalt 50 % osakaal kohane loomuste puhul, mis püütakse piirkonnas 2, välja arvatud Põhjameri, ICES Vb rajoon, VI alapiirkond põhja pool 56o põhjalaiust ja XII alapiirkond põhja pool 56o põhjalaiust. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 237 II LISA VEETAVAD PÜÜNISED: piirkond 3, välja arvatud ICES IXa rajoon ida pool 7° 23′ 48" läänepikkust Võrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid võrgusilma eri kategooriate puhul Sihtliigid Tobiaslased (Ammodytidae) Tursik (Trisopterus esmarkii) Euroopa kilu (Sprattus sprattus) Harilik e euroopa angerjas (Anguilla anguilla) Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) Ateriinid ja meritindid (Atherina spp. ja Osmerus spp. ) Tursik (Trisopterus minutus) Tursk (Gadus argenteus) Paelkalalased (Cepolidae) Sardiin (Sardina pilchardus) Krabiline (Polybius henslowi) Krevetilised (Pandalus montagui, Crangon spp. , Palaemon spp. ) Makrellid (Scomber spp. ) Stauriidid (Trachurus spp. ) Heeringas (Clupea harengus) Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) Hõbekalalased (Argentinidae) Ebakalmaarlased, kalmaarlased (Loliginidae, Ommastrephidae) Tuulehaugid (Belone spp. ) Tursikud (Trisopterus spp. ) Merikeellane (Dicologoglossa cuneata) Süvameregarneelid (Pandalus spp. ) Merilatiklased, limapealased (Bramidae, Berycidae) Harilik meriangerjas (Conger conger) Merikogerlased (Sparidae, v. a Spondyliosoma cantharus) Meripuuklased (Scorpaenidae) Merikeellased (Microchirus azevia, Microchirus variegatus) Niituimlutsud (Phycis spp. ) Merilohelased (Trachinidae) Merikuklased (Triglidae) Ahvenalised (Centracanthidae) Kaheksajalad (Octopus vulgaris, Eledone cirrosa) Huulkalalased (Labridae) Krevetilised (Aristeus antennatus, Aristaeomorpha foliacea, Parapenaeus longirostris) Harilik seepia (Sepia officinalis) Pikksabalased (Malacocephalus spp. , Nezumia spp. , Trachyrhynchus spp. ) Koerhailased (Scyliorhinidae) Mora (Mora moro) Vöödikvähklased (Galatheidae) Harilik peetrikala (Zeus faber) Meripoisurlased (Mullidae) Kõik teised mereorganismid Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites) 16–31 32–54 55–59 60–69 ≥ 70 Sihtliikide miinimumprotsent 50 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Puudub × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × 238 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd III LISA VEETAVAD PÜÜNISED: ICES IXa rajoon ida pool 7° 23′ 48" läänepikkust Võrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid võrgusilma eri kategooriate puhul Sihtliigid Kefaallased (Mugilidae) Merikogerlased (Sparidae) Meripoisurlased (Mullidae) Merikuklased (Triglidae) Merilohelased (Trachinidae) Huulkalalased (Labridae) Niituimlutsud (Phycis spp. ) Merikeellane (Dicologoglossa cuneata) Lestaline (Citharus linguatula) Harilik meriangerjas (Conger conger) Harilik ritsikvähk (Squilla mantis) Viburhännaklane, süvameregarneelid (Parapenaeus longirostris, Pandalus spp. ) Kalmaarlased, ebakalmaarlased (Ommastrephidae, Loliginidae, Alloteuthis spp. ) Harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris) Seepiad (Sepia spp. ) Makrellid (Scomber spp. ) Stauriidid (Trachurus spp. ) Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) Harilik angerjas (Anguilla anguilla) Ateriinid ja meritindid (Atherina spp. , Osmerus spp. ) Tuulehaugid (Belone spp. ) Kõik teised mereorganismid Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites) 16–31 ≥ 55 Sihtliikide miinimumprotsent 60 % (1) Puudub × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (1) XII lisas nimetatud teiste liikide segude kogus pardal ei tohi ületada 10 % laeval hoitava kogusaagi eluskaalust. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 239 IV LISA VEETAVAD PÜÜNISED: Skagerrak ja Kattegat Võrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid võrgusilma eri suuruskategooriate puhul Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites) < 16 16–31 32–69 70–89 ≥ 90 Liigid Sihtliikide miinimumprotsent 50 % 20 % 50 % 20 % 50 % 30 % Puu- dub Tobiaslased (Ammodytidae) (3) × Tobiaslased (Ammodytidae) Tursik (Trisopterus esmarkii) (4) Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) Harilik merilohe (Trachinus draco) (1) Limused (v. a Sepia) (1) Harilik tuulehaug (Belone belone) (1) Hall merikukk (Eutrigla gurnardus) (1) Hõbekalad (Argentina spp. ) Euroopa kilu (Sprattus sprattus) Harilik e euroopa angerjas (Anguilla anguilla) Garneelid, läänemere krevett (Crangon spp. , Palae- mon adspersus) (2) Makrellid (Scomber spp. ) Stauriidid (Trachurus spp. ) Heeringas (Clupea harengus) Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) Garneelid, läänemere krevett (Crangon spp. , Palae- mon adspersus) (1) Merlang (Merlangius merlangus) Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) Kõik teised mereorganismid (1) Ainult nelja miili ulatuses lähtejoontest. (2) Lähtejoontest nelja miili ulatusse jäävast vööndist väljaspool. (3) 1. märtsist kuni 31. juulini Kattegatis. × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (4) Skagerrakis 1. novembrist kuni veebruari viimase päevani. Kattegatis 1. augustist kuni veebruari viimase päevani. 240 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd V LISA VEETAVAD PÜÜNISED: piirkonnad 4, 5 ja 6 A. Piirkonnad 4 ja 5 Liigid Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites) 20–39 40–64 ≥ 65 Sihtliikide miinimumprotsent 50 % 80 % Puudub Suursilm-kuldvöötahven (Boops boops) Sardiin (Sardina pilchardus) * * Makrellid (Scomber spp. ) Stauriidid (Trachurus spp. ) Kõik teised mereorganismid * * * * * * * * * B. Piirkond 6 Liigid Krevetilised (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) Kõik teised mereorganismid Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites) 45–50 ≥ 100 Sihtliikide miinimumprotsent 30 % * Puudub * * 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 241 VI LISA SEISEVVÕRGUD: Piirkonnad 1 ja 2 Liigid Võrgusilm 10–30 mm 50–70 mm 90–99 mm 100–119 mm 120–219 mm ≥ 220 mm Sardiin (Sardina pilchardus) Harilik angerjas (Anguilla anguilla) Euroopa kilu (Sprattus sprattus) * * * Stauriidid (Trachurus spp. ) Heeringas (Clupea harengus) Makrellid (Scomber spp. ) Meripoisurlased (Mullidae) Tuulehaugid (Belone spp. ) Huntahven (Dicentrarchus labrax) Kefaallased (Mugilidae) Harilik soomuslest (Limanda limanda) Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) Merlang (Merlangius merlangus) (2) Jõelest (Platichthys flesus) Merikeel (Solea vulgaris) Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) Harilik seepia (Sepia officinalis) Tursk (Gadus morhua) Pollak (Pollachius pollachius) (3) Harilik molva (Molva molva) Süsikas (Pollachius virens) Euroopa merluus (Merluccius merluc- cius) (3) Harilik ogahai (Squalus acanthias) Koerhaid (Scyliorhinus spp. ) Kammellased (Lepidorhombus spp. ) Merivarblane (Cyclopterus lumpus) Kõik teised mereorganismid * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * (1) (1) ICES VI ja VII alapiirkonnast püütud pardal hoitavate merikuradite (Lophius spp. ) kogused, mis ületavad 30 % piirmäära kogu nime- tatud piirkondadest pärit pardal hoitavast saagist, peavad olema püütud vähemalt 250 mm võrgusilmadega püünistega. (2) ICES VIIe ja VIId rajoonis on alates 31. detsembrist 1999 väikseim võrgusilma suurus 90 mm. (3) ICES VIIe ja VIId rajoonis on alates 31. detsembrist 1999 väikseim võrgusilma suurus 110 mm. 242 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd VII LISA SEISEVVÕRGUD: piirkond 3 Liigid Võrgusilma suurus < 40 mm 40–49mm 50–59mm 60–79mm 80–99mm ≥ 100 mm × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × Sardiin (Sardina pilchardus) Krevetid (Palaemon spp. ) Harilik merijunkur (Coris julis) Suursilm-kuldvöötahven (Boops boops) Viburhännakud (Penaeus spp. ) Harilik ritsikvähk (Squilla mantis) Meripoisurlased (Mullidae) Merikeellane (Dicologoglossa cuneata) Huulkalalased (Labridae) Stauriidid (Trachurus spp. ) Makrellid (Scomber spp. ) Tursik (Trisopterus luscus) Harilik seepia (Sepia officinalis) Merikuklased (Triglidae) Merikogerlased (Sparidae) Meripuuklased (Scorpaenidae) Merikeellane (Microchirus acevia) Kalmaarlased (Ommastrephidae) Harilik meriangerjas (Conger conger) Niituimlutsud (Phycis spp. ) Sile kammeljas (Scophtalmus rhombus) Merilohelased (Trachinidae) Ahvenalised (Centracanthidae) Huntahven (Dicentrarchus labrax) Merlang (Merlangius merlangus) Harilik kammeljas (Psetta maxima) Pollak (Pollachius pollachius) Lestlased (Pleuronectidae) Harilik merikeel (Solea vulgaris) (1) Euroopa merluus (Merluccius merluc- cius) (1) Kõik teised mereorganismid (2) × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (1) ICES VIIIc ja IX rajoonis on väikseim võrgusilma suurus 60 mm. Alates 31. detsembrist 1999 on väikseim võrgusilma suurus siiski 80–90 mm. (2) Pardal hoitavate merikuradite (Lophius spp. ) kogused, mis ületavad 30 % piirmäära kogu pardal hoitavast saagist, peavad olema püütud vähemalt 220 mm võrgusilmadega püünistega. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 243 Võrgusilma suuruste lubatud kombinatsioonid piirkondades 1 ja 2, välja arvatud Skagerrakis ja Kattegatis VIII LISA Millimeetrid < 16 + 16 kuni 31 16 kuni 31 + 32 kuni 54 16 kuni 31 + 70 kuni 79 16 kuni 31 + 80 kuni 99 16 kuni 31 + ≥ 100 32 kuni 54 + 70 kuni 79 32 kuni 54 + 80 kuni 99 32 kuni 54 + ≥ 100 70 kuni 79 + 80 kuni 99 70 kuni 79 + ≥ 100 80 kuni 99 + ≥ 100 244 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd IX LISA Võrgusilma suuruste lubatud kombinatsioonid piirkonnas 3, välja arvatud ICES IXa rajoonis ida pool 7° 23′ 48" läänepikkust Millimeetrid 16 kuni 31 + 32 kuni 54 16 kuni 31 + ≥ 70 32 kuni 54 + ≥ 70 55 kuni 59 + ≥ 70 70 kuni 79 + ≥ 70 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 245 X LISA Võrgusilma suuruste kombinatsioonide kasutamistingimused piirkondades 1 ja 2, välja arvatud Skagerrakis ja Kattegatis. Dokumenteerimiseks. 246 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd XI LISA Võrgusilma suuruste kombinatsioonide kasutamistingimused piirkonnas 3, välja arvatud ICES IXa rajoonis ida pool 7° 23′ 48" läänepikkust Dokumenteerimiseks. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 247 XII LISA ALAMMÕÕDUD Alammõõdud Piirkonnad 1–5, v. a Skagerrak/ Kattegat Skagerrak/ Kattegat 35 cm 30 cm 35 cm 30 cm 27 cm 20 cm 24 cm 22 cm 27 cm 63 cm 70 cm 36 cm 20 cm 15 cm 11 cm 30 cm 27 cm 30 cm — 30 cm 25 cm 24 cm 27 cm 23 cm — — — 130 (40) mm (1) 20 cm (2) 18 cm 15 cm — Liigid Tursk (Gadus morhua) Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) Süsikas (Pollachius virens) Pollak (Pollachius pollachius) Merluus (Merluccius merluccius) Kammellased (Lepidorhombus spp. ) Merikeeled (Solea spp. ) Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) Merlang (Merlangius merlangus) Harilik molva (Molva molva) Sinine molva (Molva dipterygia) Huntahven (Dicentrarchus labrax) Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) (1) Norra salehomaari sabad Harilik makrell (Scomber scombrus) Heeringas (Clupea harengus) Harilik stauriid (Trachurus trachurus) Sardiin (Sardina pilchardus) Euroopa homaar (Homarus gammarus) 85 mm (3) 220 (78) mm (1) Roosa ämblikkrabi (Maia squinado) 120 mm Ebakammkarbid (Chlamys spp. ) Veenuskarplane (Ruditapes decussatus) Kukk-karp (Venerupis pullastra) Veenuskarplane (Ruditapes philippinarum) Veenuskarp (Venus verrucosa) Veenuskarplane (Callista chione) Kaunkarplased (Ensis spp. , Pharus legumen) Suur valgkarp (Spisula solidissima) Kolmnurk-karbid (Donax spp. ) 40 mm 40 mm 40 mm 40 mm 40 mm 5 cm 10 cm 25 mm 25 mm — — — — — — 248 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd Liigid Alammõõdud Piirkonnad 1–5, v. a Skagerrak/ Kattegat Skagerrak/ Kattegat Tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum) 45 mm — Harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris) 750 grammi Mõõkkala (Xiphias gladius) (4) Harilik tuun (Thunnus thynnus) (5) Langustid (Palinurus spp. ) 25 kg või 125 cm (alalõug) 6,4 kg 110 mm Liigid Alammõõt; piirkonnad 1–5, v. a Skagerrak/ Kattegat Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) Kogu piirkond, v. a piirkond 3 ja ICES VIa, VIIa: kogupik- kus 85 mm, seljakilbi pikkus 25 mm ICES VIa, VIIa; piirkond 3: kogupikkus 70 mm, seljakilbi pikkus 20 mm Norra salehomaari sabad Kogu piirkonnas, v. a piirkond 3 ja ICES VIa, VIIa: 46 mm Harilik makrell (Scomber scombrus) Kogu piirkond, v. a Põhjameri: 20 cm ICES VIa, VIIa; piirkond 3: 37 mm Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) Põhjameri: 30 cm Kogu piirkond, v. a ICES IXa ida pool 7o 23′ 48′ lääne- pikkust: 12 cm ICES IXa ida pool 7° 23′ 48′ läänepikkust: 10 cm Harilik taskukrabi (Cancer pagurus) Piirkonnad 1 ja 2 põhja pool 56° põhjalaiust: 140 mm Suur kammkarp (Pecten maximus) Piirkond 2 lõuna pool 56° põhjalaiust, v. a ICES VIId, e, f ja IVb, c rajoon: 130 mm ICES IVb, c rajoon lõuna pool 56° põhjalaiust: 115 mm ICES VIId, e, f rajoon: 140 mm Piirkond 3: 130 mm Kogu piirkond, v. a ICES VIIa põhja pool 52° 30′ põhja- laiust ja VIId: 100 mm ICES VIIa põhja pool 52° 30′ põhjalaiust ja VIId: 110 mm (1) Kogupikkus (seljakilbi pikkus). (2) 30 cm ainult tööstuslikul otstarbel. (3) Alates 1. jaanuarist 2002 kohaldatakse seljakilpide suhtes 87 mm pikkust. (4) Alla 25 kg või 125 cm mõõkkalu on keelatud lossida üle 15 % kalade koguarvust. (5) Alla 6,4 kg või 70 cm harilikke tuune on keelatud lossida üle 15 % kalade koguarvust. Peale selle on keelatud lossida tuune, mis kaaluvad alla 1,8 kg. 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 249 XIII LISA MEREORGANISMIDE SUURUSE MÕÕTMINE 1. Kalu mõõdetakse nii, nagu näha joonisel 1, ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni. 2. Norra salehomaari mõõdetakse nii, nagu näha joonisel 2: — seljakilbi pikkuse järgi keskjoonega paralleelselt, ühe silma tagant kuni seljakilbi kaugema servani ja/ või — kogupikkuse järgi rostrumi tipust kuni telsoni lõpuni, harjaseid arvestamata ja/ või — Norra salehomaari eraldatud sabasid: saba esimese olemasoleva lüli eesmisest servast kuni telsoni lõpuni, harjaseid arvestamata. Mõõdetakse sirget ja venitamata saba selgmiselt küljelt. 3. Välja arvatud Skagerrak ja Kattegat, mõõdetakse piirkondadest 1–5 pärit homaare ja languste nii, nagu näha joonisel 3, seljakilbi pikkuse järgi keskjoonega paralleelselt, ühe silma tagant kuni seljakilbi kaugema servani. 4. Skagerrakist ja Kattegatist pärit homaari mõõdetakse nii, nagu näha joonisel 3: — seljakilbi pikkuse järgi keskjoonega paralleelselt, ühe silma tagant kuni seljakilbi kaugema servani ja/ või — kogupikkuse järgi rostrumi tipust kuni telsoni lõpuni, harjaseid arvestamata. 5. Roosat ämblikkrabi ja harilikku taskukrabi mõõdetakse nii, nagu näha vastavalt joonistel 4A ja 4B, seljakilbi väikseima laiuse järgi risti seljakilbi pikiteljega. 6. Kahepoolmelisi karploomi mõõdetakse nii, nagu näha joonisel 5, piki karbi pikimat osa. 7. Tavalist tõrikodalast mõõdetakse nii, nagu näha joonisel 6, karbi pikkuse järgi. 250 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd Joonis 1 Joonis 2 Joonis 3 a) seljakilbi pikkus b) kogupikkus 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 251 Joonis 4A Joonis 4B Joonis 5 Joonis 6 252 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd XIV LISA EESTIKEELSED JA TEADUSLIKUD NIMED EESTIKEELNE NIMI Süvameregarneel Euroopa anšoovis Merikuratlased Hõbekalalased Läänemere krevett Tursik Suursilm-tuun Karbid Punakas aristiid Sinine molva Põhjaputassuu Harilik tuun Suursilm-kuldvöötahven Merilatiklased, limapealased Sile kammeljas Kukk-karp Veenuskarp Tursk Mora Süvameregarneelid Garneelid Harilik meriangerjas Langustid Seepiad Hariliksoomuslest Roosa süvahännak Koerhailased Kolmnurk-karbid Harilik taskukrabi Harilik angerjas Merikeellane Jõelest e lest Lestlased Niituimlutsud Tuulehaugid Kõhtjalgsed e. teod Hiidlehthännak Pikksabalased Kefaallased Hall merikukk Venuskarplane Merikuklased Kilttursk Pihklased Lintsabalased Merluus Harilik ebaveenuskarp Heeringas Stauriidid Harilik peetrikala Silmlased Väikesuulest Harilik molva Euroopa homaar Merivarblane TEADUSLIK NIMI Pandalus montagui Engraulis encrasicolus Lophiidae Argentinidae Palaemon adspersus Trisopterus luscus Thunnus obesus Bivalvia Aristeus antennatus Molva dipterygia Micromesistius poutassou Thunnus thynnus Boops boops Bramidae, Berycidae Scophthalmus rhombus Venerupis pullastra Venus verrucosa Gadus morhua Mora moro Pandalus spp. Crangon spp. Conger conger Palinurus spp. Sepia officinalis, Sepia spp. Limanda limanda Parapenaeus longirostris Scyliorhinidae Donax spp. Cancer pagurus Anguilla anguilla Microchirus ocellatus Platichthys flesus Pleuronectidae Phycis spp. Belone spp. Gastropoda Aristaeomorpha foliacea Malacocephalus spp. , Nezumia spp. , Trachyrhynchus spp. Mugilidae Eutrigla gurnardus Ruditapes decussatus Triglidae Melanogrammus aeglefinus Myxinidae Trichiuridae Merluccius merluccius Mercenaria mercenaria Clupea harengus Trachurus spp. Zeus faber Petromyzonidae Microstomus kitt Molva molva Homarus gammarus Cyclopterus lumpus 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 253 EESTIKEELNE NIMI Makrellid Harilik ritsikvähk Kammellased Harilik süvameregarneel Norra salehomaar Tursik Kaheksajalad Ahvenalised Harilik ogahai Sardiin Atlandi merilest Pollak Tursik Tursik Krevetid Ebakammkarp Harilik merijunkur Kaunkarplased Paelkalalased Meripoisurlased Meripuuklased Süsikas Lõhe Lõhelased Tobiaslased Sardiin Suur kammkarp Huntahven Merikogerlased Meriforell Veenuskarplane Viburhännakud Tursk Railased Vööttuun e skipjack Ateriinid ja meritindid Harilik merikeel Roosa ämblikkrabi Lestaline Euroopa kilu Vöödikvähklased Ebakalmaarlased, kalmaarlased Suur valgkarp Krabiline Mõõkkala Merikeellane Tuunid Harilik kammeljas Ebakammkarp Veenuskarp Merikeellane Merilohelased Tavaline tõrikodalane Merlang Pikklest Huulkalalased Kulduim-tuun TEADUSLIK NIMI Scomber spp. , Scomber scombrus Squilla mantis Lepidorhombus spp. Pandalus borealis Nephrops norvegicus Trisopterus esmarkii Octopus vulgaris, Eledone cirrosa Centracanthidae Squalus acanthias Sardina pilchardus Pleuronectes platessa Pollachius pollachius Trisopterus minutus Trisopterus luscus Palaemon spp. Chlamys opercularis Coris juris Ensis spp. , Pharus legumen Cepolidae Mullidae Scorpaenidae Pollachius virens Salmo salar Salmonidae Ammodytidae Sardina pilchardus Pecten maximus Dicentrarchus labrax Sparidae Salmo trutta Ruditapes philipinarum Penaeus spp. Gadus argenteus Rajidae Katsuwonus pelamis Atherina spp. , Osmerus spp. Solea solea/vulgaris Maja squinado Citharus linguatula Sprattus sprattus Galatheidae Loliginidae, Ommastrephidae, Alloteuthis spp. Spisula solidissima Polybius henslowi Xiphias gladius Microchirus variegatus Auxis spp. , Euthynnus spp. , Katsuwonus spp. , Thunnus spp. Psetta maxima Chlamys varia Venus verrucosa Dicologoglossa cuneata Trachinidae Buccinum undatum Merlangius merlangus Glyptocephalus cynoglossus Labridae Thunnus albacares 254 ET Euroopa Liidu Teataja 04/3. kd XV LISA VASTAVUSTABEL Määrus (EÜ) nr 894/97 Käesolev määrus Artikkel 1 Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõige 3 Artikli 2 lõige 4 Artikli 2 lõige 5 Artikli 2 lõike 6 esimene lõik Artikli 2 lõike 6 teine lõik Artikli 2 lõige 7 Artikli 2 lõige 8 Artikli 2 lõike 9 esimene lõik Artikli 2 lõike 9 teine lõik Artikli 2 lõike 9 kolmas lõik Artikkel 1 ja 2 Artikkel 4 Artikkel 10 Artikkel 5 Artiklid 14 ja 15 — Artikli 5 lõige 1 ja artikli 12 lõige 1 Artikli 5 lõige 6 — — Artikkel 6 Artikkel 7 Artikli 3 punkt d Artikli 2 lõike 10 esimese lõigu punktid a, b ja c Artikli 11 lõige 1 Artikli 2 lõike 10 esimese lõigu punkt d Artikli 3 punktid g ja h Artikli 2 lõike 10 esimese lõigu punkt e Artikli 2 lõike 10 teine lõik Artikkel 3 Artikkel 4 Artikli 5 lõige 1 Artikli 5 lõige 2 Artikli 5 lõike 3 esimene lõik Artikli 5 lõike 3 teise lõigu punkt a Artikli 5 lõike 3 teise lõigu punkti b esimene ja teine taane Artikkel 13 Artikkel 48 Artikkel 48 Artikkel 16 Artikkel 17 ja artikli 18 lõige 2 XIII lisa Artikli 19 lõige 1 Artikli 19 lõike 2 punkt b Artikli 19 lõike 2 punkt a Artikli 5 lõike 3 teise lõigu punkti b kolmas taane Artikkel 35 Artikli 5 lõike 3 teise lõigu punkt c Artikli 19 lõige 3 Artikli 5 lõike 3 kolmas lõik Artikli 19 lõike 2 punkti a kolmas lause Artikli 5 lõige 4 Artikli 5 lõige 5 Artikli 6 lõige 1 Artikli 6 lõige 2 Artikkel 7 Artikli 8 lõige 1 Artikli 8 lõige 2 Artikkel 9 Artikli 18 lõiked 3 ja 4 — Artikkel 26 Artikkel 36 Artikkel 20 — Artikkel 21 Artikkel 22 04/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 255 Määrus (EÜ) nr 894/97 Käesolev määrus Artikli 10 lõige 1 Artikli 10 lõike 2 punkt a Artikli 10 lõike 2 punkt b Artikli 10 lõige 3 Artikli 10 lõige 4 Artikli 10 lõige 5 Artikli 10 lõige 6 Artikli 10 lõige 7 Artikli 10 lõige 8 Artikli 10 lõige 9 Artikli 10 lõige 10 Artikli 10 lõige 11 Artikli 10 lõike 12 esimene lõik Artikli 10 lõike 12 teine lõik Artikli 10 lõige 13 Artikli 10 lõige 14 Artikli 10 lõige 15 Artikli 10 lõige 16 Artikli 10 lõige 17 Artikli 10 lõige 18 Artikli 10 lõige 19 — Artikli 30 lõige 1 Artikkel 39 Artikkel 29 Artikli 34 lõiked 1, 2 ja 3 Artikli 34 lõige 4 Artikli 29 lõige 6 ja artikli 34 lõige 5 — — Artikkel 37 Artikkel 23 Artikli 28 lõige 2, artikli 29 lõige 5, artikli 30 lõike 2 teine lõik, artikli 30 lõige 3, artikli 34 lõige 5 ja artikkel 40 Artikkel 31 Artikkel 41 — Artikli 30 lõike 1 viimane lause Artikli 28 lõige 1 Artikkel 32 Artikkel 33 Artikkel 38 Artikli 24 lõige 1 Artikkel 11 Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 I lisa II lisa III lisa IV lisa V lisa VI lisa VII lisa — Artikli 24 lõige 2 Artikkel 42 Artikkel 43 Artikkel 44 Artikkel 45 Artikkel 46 Artikkel 48 Artikkel 49 Artikkel 50 I, II, III, IV ja V lisa XII lisa XII lisa XIII lisa VI lisa VII lisa XV lisa


title: PERGUNTA ESCRITA n. 965/98 do Deputado Markus FERBER à Comissão. Sistema de registo electrónico dos ecopontos

eurovoc_concepts:
Austria
Union transit
road transport
toll
transport company
transport regulations
vehicle parts
vehicle tax

formats: html pdf print

text: 19. 11. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 354/47 Contudo, no que diz respeito ao caso em questa(cid:152)o, e· conveniente notar que a ratifica(cid:231)a(cid:152)o e a aplica(cid:231)a(cid:152)o da decisa(cid:152)o do Comite· Europeu das Radiocomunica(cid:231)o(cid:152)es (CER), de 1 de Dezembro de 1995, relativa a‘ livre circula(cid:231)a(cid:152)o dos equipamentos radioele·ctricos nos pa(cid:14)·ses membros da Confere(cid:136)ncia Europeia das Administra(cid:231)o(cid:152)es dos Correios e Telecomunica(cid:231)o(cid:152)es (CECT) depende exclusivamente dos Governos dos pa(cid:14)·ses em questa(cid:152)o, entre os quais a Ru·ssia. A Comissa(cid:152)o esta·, no entanto, disposta a dispender os esfor(cid:231)os necessa·rios para incentivar o Governo russo a ratificar esta decisa(cid:152)o nos recintos apropriados. (98/C 354/84) PERGUNTA ESCRITA E-0965/98 apresentada por Markus Ferber (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (30 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Sistema de registo electro·nico dos ecopontos Ao desmontar um contador de ecopontos defeituoso, foi danificado o pa·ra-brisas de um camia(cid:152)o. Quem 1. indemniza o empresa·rio do dano sofrido? Que acontece, quando um condutor que apenas pretende fazer um trajecto bilateral se esquece de accionar o 2. bota(cid:152)o do contador, sendo registados ecopontos, quando tal na(cid:152)o seria necessa·rio. Sera· neste caso poss(cid:14)·vel uma anula(cid:231)a(cid:152)o? 3. Com que grau de flexibilidade e· poss(cid:14)·vel consultar o saldo dos ecopontos? Dispo(cid:152)e o empresa·rio da possibilidade de consultar diariamente o saldo actual dos ecopontos e pode controlar se foi debitado o nu·mero correcto de ecopontos? Por que motivo deve o contador de ecopontos ser fixado no pa·ra-brisas? Na(cid:152)o poderia ser selado sobre o 4. ve(cid:14)·culo ou ser eventualmente montado noutro ve(cid:14)·culo? Os controlos mo·veis dos ecopontos na fase de transi(cid:231)a(cid:152)o sera(cid:152)o ta(cid:152)o vexato·rios como costumam ser os demais 5. controlos na A· ustria? Resposta dada pelo Comissa·rio Kinnock em nome da Comissa(cid:152)o (15 de Maio de 1998) A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o foi informada a respeito de qualquer incidente em que o pa·ra-brisas de um camia(cid:152)o tenha 1. sido danificado por um contador de ecopontos. Um condutor efectuando um trajecto bilateral para a ou da A· ustria e que se esque(cid:231)a de seleccionar a op(cid:231)a(cid:152)o 2. «bilateral» no contador de ecopontos (deixando-o, na posi(cid:231)a(cid:152)o de «tra(cid:136)nsito»), perdera· ecopontos que sera(cid:152)o descontados da conta do operador uma vez que o sistema registara· o camia(cid:152)o como efectuando um trajecto de tra(cid:136)nsito. Se ja· na(cid:152)o houver ecopontos na conta do operador, o camia(cid:152)o sera· imobilizado pelas autoridades de controlo e sera· declarado como um camia(cid:152)o transitando pela A· ustria sem pagar ecopontos. Em tais circunsta(cid:136)ncias, a Comissa(cid:152)o considera que o condutor na(cid:152)o deveria ser multado no caso de provar satisfatoriamente a‘s autoridades de controlo que efectua um trajecto bilateral. O sistema electro·nico de contagem de ecopontos permite que as informa(cid:231)o(cid:152)es relativas a‘ utiliza(cid:231)a(cid:152)o de 3. ecopontos sejam actualizadas de 24 em 24 horas. 4. O contador de ecopontos e· fixado no pa·ra-brisas de modo a permitir a sua leitura por um «scanner» situado na borda da estrada e permitir aos condutores seleccionar o seu modo de funcionamento. A sua fixa(cid:231)a(cid:152)o e· permanente uma vez que cada contador e· espec(cid:14)·fico a cada camia(cid:152)o. A Comissa(cid:152)o esta· persuadida de que as autoridades austr(cid:14)·acas procedera(cid:152)o a controlos mo·veis suficientes 5. para deter os que pretendem atravessar a A· ustria sem pagar ecopontos. A Comissa(cid:152)o esta· confiante que tais controlos na(cid:152)o sera(cid:152)o efectuados de um modo discriminato·rio


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 956/98 van Markus FERBER aan de Commissie. Tol voor de Brenner-autosnelweg

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation

formats: html print


title: Opinion of the Commission pursuant to Article 189b(2)(d) of the EC Treaty, on the European Parliament's amendments to the Council's common position regarding the proposal for a European Parliament and Council Decision establishing the Community action programme 'European voluntary service for young people'

eurovoc_concepts:
European citizenship
action programme
social participation
voluntary military service
young person

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 30. 03. 1998 COM(1998) 201 final 96/0318 (COD) OPINION OF THE COMMISSION pursuant to Article 189 b (2) (d) of the EC Treaty, on the European Parliament's amendments to the Council's common position regarding the proposal for a EUROPEAN PARLIAMENT AND COUNCIL DECISION establishing the Community action programme "European voluntary service for young people" AMENDING THE PROPOSAL OF THE COMMISSION pursuant to Article 189 a (2) of the EC Treaty EXPLANATORY MEMORANDUM Article 189b (2d) of the EC Treaty states that the Commission shall deliver an opinion on amendments proposed by the European Parliament at second reading. The Commission hereby sets out its opinion on the 10 amendments proposed by the European Parliament It also attaches, pursuant to Article 189a (2) of the EC Treaty, an amended proposal incorporating the two EP amendments which it has accepted. 1. Background a) b) c) d) e) f) g) On 23 December 1996, the Commission forwarded to the Council and the European Parliament its proposal for a Decision (COM(96) 610 final - COD 96/0318). On 19 March 1997, the Economic and Social Committee delivered a favourable opinion. On 12 June 1997, the Committee of the Regions delivered a favourable opinion. On 12 June 1997, the European Parliament adopted, at first reading, a favourable resolution containing 40 amendments to the Commission proposal. On 23 July 1997, the Commission adopted, in accordance with Article 189a (2) of the EC Treaty, an amended proposal for a Decision containing in full or in part 18 of the 40 amendments put forward by the European Parliament (COM(97) 347 final - COD- 96/0318). On 16 December 1997, the Council adopted its common position. On 12 March 1998, the European Parliament voted at second reading to adopt a favourable resolution including 10 amendments to the common position. 2. Aim of the proposal for a Decision Based on Article 126 of the Treaty, the programme forms part of the framework of objectives for a policy of cooperation in the field of youth. Its main objective is to help with the integration of young people into active life by means of socially useful transnational activities within the Community and in non-member countries. European voluntary service (EVS) offers young people residing in the European Community (aged 18-25) a recognised formative experience, at transnational level, involving both the acquisition of skills and abilities and the demonstration of responsible citizenship. OPINION OF THE COMMISSION ON THE AMENDMENTS BY THE EUROPEAN PARLIAMENT After examining the amendments proposed by the European Parliament at second reading, the Commission is able to support those which: - are in line with its initial proposal, or - provide useful clarification of the text 1. Amendments accepted by the Commission The Commission is able to accept amendments Nos 1 and 6, and has incorporated them into its new amended proposal so that they may be re-examined by the Council. Amendment No 1 (13th recital) concerns the removal of obstacles to the mobility of young volunteers. The Commission is able to accept the principles behind this amendment using the following wording: "Whereas appropriate measures, particularly with regard to social protection and tax systems adopted by the Member States, would help facilitate access by young people to national infrastructures within the framework of voluntary service". The aim is to take account of the competence of the Member States in this matter. Amendment No 6 (Article 9,(1)) concerns the composition of the Committee. The Commission, in keeping with the Comitology text is able to accept the amendment by means of the following alterations to the wording: replacement of "In the execution of this task" by "In the implementation of this programme" for the purposes of coherence of the text; replacement of "composed of one representative of each Member State" by "composed of representatives of the Member States". 2. Amendments rejected by the Commission Amendments Nos 2,3,4,5,7,8,9 and 10 are rejected by the Commission. Amendment No 2 (recital 21) concerns compatibility between European voluntary service and existing national civilian services. The Commission recognises the importance of this aspect in the development of EVS, but cannot accept the amendment from the European Parliament which touches upon questions related to the competence of the Member States. Amendment No 3 (Article 3 (1)) concerns the budget for the two years of the programme. The Commission maintains the budget put forward in its initial proposal (ECU 60 million). Amendment No 4 (Article 7 (1)): the first part of the amendment relates to informing and raising the awareness of volunteers with regard to their rights and obligations. This concern is covered by the text of the common position. The second part relates to compatibility with existing national civilian services: see amendment No 2. The text of the common position takes on board, in spirit, the European Parliament's amendments on this question. •?y3:S;9HE?JMR!mvmi!!a8i*M. miiWW « M B£ >. }>wmi^t8fi\T&qt Amendment No 5 (Article 7 (2)) relates to the removal of obstacles to the mobility of young volunteers. The amended text of recital No 13 (see amendment No 1) is more appropriate than the first part of the European Parliaments amendment in so far as the Commission insists on respecting the competence of the Member States in this matter. The second part asks the Commission to put forward proposals aimed at introducing a status for young volunteers and thereby calls into question the Commission's right of initiative. Amendments Nos 7, 8, 9,10 (Article 9 (2, 3, 3a)) relate to the Programme Committee and introduce elements of the Modus Vivendi. While respecting commitments made in the context of the Modus Vivendi, the Commission must keep exactly to the Comitology text CONCLUSIONS In conclusion, the Commission considers that the European Parliament's proposed amendments Nos 1 and 6 to the common position reinforce the text with regard to the removal of remaining obstacles and with regard to Comitology. The amended proposal incorporates these amendments. Amended proposal for a EUROPEAN PARLIAMENT AND COUNCIL DECISION establishing the Community Action Programme "European voluntary service for young people" (presented by the Commission in accordance with Article 189a (2) of the EC Treaty 4c (11) Whereas it is necessary to create new opportunities and application of experience and good practice and to promote new partnerships; transfer the for to regard (IS) Whereas appropriate measures, social particularly with protection and tax systems adopted by the Member States, would help facilitate access by young people to national infrastructures within the framework of voluntary service: (12) Whereas an independent ex-ante evaluation of a multi-annual programme of voluntary service has been carried out in accordance with the principles put in place by the Commission for the second phase of ("sound and efficient its SEM 2000 management") programme; (13) Whereas this Decision establishes a to Community contribute of transnational voluntary service activities; framework designed the development to (14) Whereas participation by young people in voluntary service activities constitutes a form of informal education, the quality of which will to a large extent be based on appropriate preparation activities including those of a linguistic and cultural nature, contributes to their future development and to broadening their horizons, promotes the development of their social skills, active citizenship and their balanced integration into society from an economic, social and cultural point of view and makes it possible to promote awareness of genuine European citizenship; - 5- 2. Each Member State shall endeavour, as far as possible, to adopt such measures as it deems necessary and desirable to ensure the proper functioning of the programme, in particular as far as the mobility of young volunteers is concerned. Article 8 Attestation A document, drawn up by the Commission in accordance with the procedure laid down in Article 9(2) and (3), shall attest to the participation of young volunteers in European Voluntary Service and to the they have experience and skills acquired during the relevant period. that Article 9 Committee 1. In the implementation of this programme, the Commission shall be assisted by a committee two composed representatives of each Member State and chaired by the Commission. representative of the of implementation of this the In 1. the Commission shall be programme, assisted by a committee composed of representatives of the Member States and chaired by the Commission. the representative of 2. The representative of the Commission shall submit to the committee a draft of the measures to be taken in respect of: - the committee's rules of procedure; - the implementing provisions; the annual plan of work - the implementation of the measures in the programme; for - the general balance between the various sections of the programme; - * >• ISSN 0254-1475 COM(98) 201 final DOCUMENTS EN 16 06 04 01 Catalogue number : CB-CO-98-215-EN-C ISBN 92-78-32930-4 Office for Official Publications of ths European Communities L-2985 Luxembourg T-