title: Iránymutatás A Regionális Állami Támogatásokról (98/C 74/06)EGT vonatkozású szöveg.

eurovoc_concepts:
State aid
employment aid
investment aid
regional aid
restriction on competition
terms for aid

text: 226 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet 31998Y0310(01) 1998. 3. 10. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA C 74/9 IRÁNYMUTATÁS A REGIONÁLIS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRÓL (98/C 74/06) (EGT vonatkozású szöveg) 1. Bevezetés felváltásával. A következő szöveg ennek az igénynek pró- bál megfelelni. A regionális állami támogatásoknak az EK-Szerződés 92. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 92. cikke (3) bekez- désének c) pontja szerinti, közös piaccal való összeegyez- tethetősége szempontjából a Bizottság által alkalmazott kritériumokat különféle dokumentumokban határozták meg, amelyekre felhívták a tagállamok és más érdekelt felek figyelmét (1). E dokumentumok egyre növekvő száma, heterogén jel- legük, és a hozzájuk kapcsolódó hosszú időtartam, a Bizottság és a tagállamok szemléletében és gyakorlatában egyaránt bekövetkező változások, valamint a támogatá- sok koncentrációjának és a versenytorzulás csökkentésé- nek igénye miatt szükséges az átláthatóságra, a naprakés- zségre és az egyszerűsítésre törekedni, a jelenleg alkalmazott összes követelmény átdolgozásával, és az említett dokumentumok (2) egységes szöveggel történő (1) Lásd: Az Európai Közösség Bizottsága, az Európai Közösség verseny- joga, IIA. kötet: Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok, Brüs- szel – Luxembourg, 1995, 187. és azt követő oldalak. (2) Ezzel az iránymutatással hatályon kívül helyezett dokumentumok, azok mellékleteivel együtt, a következők: – A Bizottság Tanácshoz címzett közleménye (HL C 111. , 1971. 11. 4. , 7. o. ); – A Bizottság Tanácshoz címzett közleménye (COM(73) 1110, 1973. 6. 27. ); – A Bizottság Tanácshoz címzett közleménye (COM(75) 77 végle- ges, 1975. 2. 26. ); – A Bizottság tagállamoknak címzett közleménye (HL C 31. , 1979. 2. 3. , 9. o. ); – A Bizottság tagállamoknak címzett közleménye a 92. cikk (3) bekezdése a) és c) pontjának a regionális támogatásokra történő alkalmazásának módszeréről (HL C 212. , 1988. 8. 12. , 2. o. ) – A Bizottság tagállamoknak címzett közleménye a Franciaország- ban, Írországban és Portugáliában alkalmazandó referencia- és leszámítolási kamatlábakról (HL C 10. , 1990. 1. 16. , 8. o. ); – A Bizottság tagállamoknak címzett közleménye a 92. cikk (3) bekezdése a) pontjának a regionális támogatásokra történő alkal- mazásának módszeréről (HL C 163. , 1990. 7. 4. , 6. o. ); – A Bizottság tagállamoknak és más érdekelt feleknek címzett köz- leménye a 92. cikk (3) bekezdése a) és c) pontjának a regionális támogatásokra történő alkalmazásának módszeréről szóló köz- lemény II. részének módosításáról (HL C 364. , 1994. 12. 20. , 8. o. ). Az iránymutatás megfelel a Tanács 1971. október 20-i állásfogla- lásában foglalt követelményeknek (HL C 111. , 1971. 11. 4. , 1. o. ). A referencia- és leszámítolási kamatlábról szóló értesítés (HL C 273. , 1997. 9. 9. , 3. o. ) már nem része a regionális támogatásokkal kapcso- latos dokumentumoknak, mivel valamennyi állami támogatással összefügg. Az ezen iránymutatás tárgyát képező támogatási intéz- kedések („regionális támogatás”) abban különböznek más (különösen a támogatási kategóriáktól kormányzati K + F-re, környezetvédelmi célokra, vagy nehéz helyzet- ben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatásoktól), hogy egyes régióknak tartják fenn őket, és konkrét céljuk e régiók fejlesztése (3). A regionális támogatás célja a kedvezőtlen helyzetű régiók fejlesztése a beruházások és munkahelyteremtés fenntartható keretek közötti támogatása által. E támoga- tás előmozdítja az e régiókban letelepedett létesítmények tevékenységének bővítését, korszerűsítését és diverzifiká- lását, ösztönzi az új vállalkozások letelepedését e régiók- ban. E fejlődés elősegítése és bármilyen áthelyezés lehet- séges negatív érdekében szükséges az ilyen támogatások feltételéül szabni a ked- vezőtlen helyzetű régiókban eszközölt beruházás és teremtett munkahelyek minimális ideig való fenntartását. csökkentése hatásainak Kivételes esetekben, ha az érintett régió strukturális hát- rányai túl nagyok, előfordulhat, hogy a támogatás nem elegendő a regionális fejlesztés folyamatának beindításá- hoz. A regionális támogatásokat csak ilyen esetekben lehet működési támogatásokkal kiegészíteni. A Bizottság úgy véli, hogy a regionális támogatás haté- konyan tudja szolgálni azt a célt, amelyre hivatott, és így indokolhatja az ebből fakadó versenytorzulásokat, azzal a feltétellel, hogy meghatározott elvekhez kapcsolódik, és eleget tesz meghatározott szabályoknak. Az ilyen elvek közül legelső az eszköz kivételessége, a 92. cikk szöve- gének és szellemének megfelelően. (3) Regionális támogatásnak tekintik a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatást is, amely a regionális fejlődést elősegítő növeke- dést biztosít. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 227 Az Európai Unióban ilyen támogatás voltaképpen csak akkor képzelhető el, ha azt takarékosan használják fel, és csak a leghátrányosabb helyzetben lévő régiókra összpontosítják (1). Ha a támogatás általánossá, szabállyá válna, elvesztené ösztönző jellegét, gazdasági hatásai pedig megszűnnének. Ugyanakkor a támogatás megza- varná a piaci erők szokásos kölcsönhatását, és a Közös- ség gazdasága egészének hatékonyságát csökkentené. 2. Alkalmazási kör A Bizottság ezt az iránymutatást a Szerződés II. mellék- letében felsorolt mezőgazdasági termékek termelésétől, feldolgozásától és forgalmazásától, valamint a halászattól és a szénipartól eltekintve valamennyi gazdasági ágazat- ban nyújtott regionális támogatásra alkalmazza. Ezenkí- vül az iránymutatás körébe vont egyes ágazatokra a kife- jezetten a konkrét célzó szabályok is ágazatot vonatkoznak (2). A Szerződés 92. cikkének (1) bekezdésében megállapított összeegyeztethetetlenségi elvtől való eltérésre csak akkor van lehetőség regionális támogatás tekintetében, ha az abból eredő versenytorzulás és a támogatás által a ked- vezőtlen helyzetű régiók fejlődéséhez nyújtott támoga- tás előnyének (3) egyensúlyát garantálni lehet. A támoga- tás alkalmazott eltérésnek megfelelően valószínűleg változik, a 92. cikk (3) bekezdésének a) pontjában ismertetett helyzetekben kedvezőtlenebb hatású, mint a 92. cikk (3) bekezdésének c) pontjában leírt helyzetben (4). előnyeinek tulajdonított súly az (1) Lásd a Tanács 1995. november 6-7-i következtetéseit a versenypoli- tikáról és az ipari versenyképességről. (2) Az itt meghatározott ágazatokon kívül jelenleg a következő ágaza- tokra vonatkoznak különleges szabályok: közlekedés, acélipar, hajó- építés, szintetikus szálak és gépjárműipar. Ezeken kívül különös sza- bályokat kell alkalmazni a nagy projektekhez nyújtott regionális támogatások multiszektorális kerete által érintett beruházásokra. (3) E tekintetben lásd az Európai Bíróság 730/79 sz. Philip Morris ügy- ben hozott ítéletét (EBHT 1980. 2671. o. ) a 17. bekezdésnél, vala- mint a Spanyolország kontra Bizottság C-169/95 sz. ügyben hozott ítéletét (EBHT 1997. I-135. o. ) a 20. bekezdésnél. (4) E tekintetben lásd az Elsőfokú Bíróság T-380/94 sz. AIUFFASS és AKT ügyben hozott ítéletét (EBHT 1996. I-2169. o. ) az 54. bekezdés- nél. ad adott egyedi vállalkozásnak hoc Egyetlen támogatás (5) folyósítása, vagy egyetlen tevékenységi területre korlátozott támogatás nagyban befolyásolhatja az érintett piacon zajló versenyt, a regionális fejlesztésre gyakorolt hatása pedig valószínűleg túl korlátozott. Az ilyen támogatás általában a konkrét vagy ágazati ipari politikák körébe tartozik, és gyakran nem felel meg a regionális támogatási politika, mint olyan, szellemének (6). Ez utóbbinak a termelő erőforrások kül- önféle gazdasági ágazatok és tevékenységek közötti elosztása szempontjából semlegesnek kell maradnia. A Bizottság úgy gondolja, hogy az ellenkező bizonyítása hiányában az ilyen támogatás nem teljesíti az előző bekezdésben megállapított követelményeket (7). Ebből kifolyólag a szóban forgó eltéréseket általában csak olyan multiszektorális támogatási programok tekinteté- ben lehet megállapítani, amelyek egy adott régióban az érintett ágazatokban tevékenykedő minden vállalkozás előtt nyitva állnak. 3. A régiók elhatárolása 3. 1. 3. 2. Annak érdekében, hogy a régiókra irányuló támogatási programok részesüljenek az eltérések egyike által nyúj- tott előnyökben, a régióknak meg kell felelniük az ezek- ben az eltérésekben meghatározott feltételeknek. A Bizottság állapítja meg előre meghatározott elemzési ismérvek alapján, hogy a feltételeket teljesítették-e. Ezen iránymutatás bevezetőjében megállapított elv (a támogatás kivételes jellegének elve) fényében a Bizottság először azt veszi figyelembe, hogy a Közösségen belül a támogatott régiók teljes területének kisebbnek kell maradnia, mint a nem támogatott régióknak. A gyakor- latban, és a támogatás mértékének mérésére használt leg- gyakoribb egység (az érintett népesség százalékos aránya) alkalmazásával ezt azt jelenti, hogy a Közösségen belül a regionális támogatás által lefedett népesség nem érheti el a Közösség népességének 50 %-át. (5) E tekintetben lásd az Európai Bíróság C-278/92, C-279/92 és C-280/92, Spanyolország v. Bizottság (1994) ECR I-4103. o. össze- vont esetekben hozott ítéletét. (6) Ennek eredményképpen, a szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedé- sekről szóló WTO-megállapodás miatt ez a támogatási típus kifeje- zetten ki lett zárva az (eleve engedélyezett) nem peresíthető regioná- lis támogatások kategóriájából. (7) A nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott ad hoc támoga- tásra különös szabályok vonatkoznak, és azokat nem tekintik regio- nális támogatásnak. A jelenleg hatályos szabályokat a HL C 368. , 1994. 12. 23. , 12. oldalon hirdették ki. 228 3. 3. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet Mivel a szóban forgó két eltérés különböző jellegű és intenzitású regionális problémákkal függ össze, a 3. 2. pontban említett, a teljes támogatás mértékére vonat- kozó korlátozás keretein belül a legkritikusabb problé- mákkal sújtott régióknak kell elsőbbséget biztosítani (1). átlagát kell figyelembe venni, amelyre vonatkozóan sta- tisztikai adatok rendelkezésre állnak. Ezeket az összege- ket az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala által biz- tosított adatok alapján számítják. 3. 4. A támogatható régiókat tehát a támogatások 3. 2. és 3. 3. pontban említett elveknek megfelelő területi koncentrá- ciójában kell körülhatárolni. A 92. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt eltérés 3. 5. A 92. cikk (3) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszín- vonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. Amint azt az Európai Közösségek Bírósága megállapította, „a »rend- kívül« és »jelentős« szavak használata a 92. cikk (3) bekez- désének a) pontjában szereplő eltérésnél azt mutatja, hogy csak azokra a térségekre vonatkozik, ahol a gazda- sági helyzet a Közösség egészéhez képest rendkívül kedvezőtlen” (2). Ennek megfelelően, a gyakorlatban is kipróbált és vizs- gált megközelítést alkalmazva a Bizottság akkor tekinti a feltételeket teljesítettnek, ha a NUTS (3) II földrajzi egy- ségbe sorolható régióban a vásárlóerő-paritásban (PPS) mért egy főre eső bruttó hazai termék (GDP) a Közösség átlagának 75,0 %-ánál kevesebb (4). Az egyes régiók GDP/PPS mutatóinak és a közösségi átlagnak az elemzés- ben történő alkalmazásánál az utolsó három olyan év A 92. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés 3. 6. A 92. cikk (3) bekezdésének a) pontjával szemben, amely- nek esetében a vizsgált helyzet meghatározása pontos és formális, a 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja a régiók támogatási intézkedések segítségével könnyíthető nehéz- ségeinek meghatározásában nagyobb teret enged. Ebben az esetben a vonatkozó mutatók tehát nem feltétlenül szűkülnek le az életszínvonalra és az alulfoglalkoztatott- ságra. Mindenesetre a nehézségek értékelésének megfe- lelő keretét nemcsak a Közösség egésze, hanem az adott tagállam is biztosíthatja. bővebb eltérés másrészről A 248/84 sz. ügyben (ld. a 12. lábjegyzetet) az Európai Bíróság a következőképpen fejtette ki nézeteit e két tárgy- ban (a felölelt problémák köre és az elemzés referencia- keretei): „A 92. cikk (3) bekezdésének c) pontjában fog- terjedelmében, lalt amennyiben megengedi egyes térségek fejlesztését a 92. cikk (3) bekezdésének a) pontjában megállapított gazda- sági feltételek általi korlátozás nélkül, feltéve hogy az ilyen támogatás »nem befolyásolja hátrányosan a keres- kedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mérték- ben«. Ez a rendelkezés felhatalmazást ad a Bizottságnak valamely tagállam nemzeti átlagához képest hátrányos helyzetben lévő térségek gazdasági fejlődését előmozdító támogatás engedélyezésére”. (1) Az a) pontban szereplő eltérés szerint a támogatható régiók jelenleg a Közösség népességének 22,7 %-át fedik le, szemben a c) pontban szereplő eltérés szerint támogatható régiókkal, ahol ez az arány a 24 %. (2) Németország kontra Bizottság 248/84 sz. ügy (EBHT 1987. 4013. o. ), 19. pont. (3) Nomenclature of Statistical Territorial Units (Statisztikai Célú Terü- leti Egységek Nómenklatúrája) (4) E mögött az a feltételezés húzódik meg, hogy a GDP-mutató mindkét említett jelenséget képes szintetizáltan kimutatni. 3. 7. A c) pontban megállapított eltérések körébe tartozó regi- onális támogatásnak azonban a tagállam összefüggő regi- onális politikájának részét kell képeznie, és tartania kell magát a földrajzi koncentráció fent megállapított elvei- hez. Mindaddig, míg az a) ponthoz kapcsolódó régióknál kevésbé hátrányos helyzetű régióknak szánják, az ilyen támogatások az utóbbinál nagyobb mértékben kivétele- sek, és csak nagyon korlátozott mértékben engedhetők meg. Emiatt egy tagállam felségterületének csupán kis része lehet eleve jogosult a szóban forgó támogatásra. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 229 Ezért a 92. cikk (3) bekezdése c) pontjának hatálya alá tartozó régiók népességének lefedettsége nem haladhatja meg a 92. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés alá nem tartozó nemzeti népesség 50 %-át (1). Másrészről az a tény, hogy az ilyen támogatás jellege lehetővé teszi a tagállam nemzeti sajátosságainak figye- lembevételét, nem mentesíti a támogatást a közösségi érdekek szempontjából való részletes vizsgálat alól. Az egyes tagállamokban támogatható régiók megha- tározásának ezért illeszkedni kell az ilyen meghatározá- sok átfogó koherenciáját biztosító keretbe, közösségi szinten (2). 3. 8. Így annak érdekében, hogy elegendő mozgástér álljon a nemzeti hatóságok rendelkezésére a támogatható régiók kiválasztásában, anélkül, hogy veszélyeztetnék a Bizott- ság által e támogatás tekintetében működtetett ellenőr- zési rendszer hatékonyságát és a tagállamok közötti egyenlő bánásmódot, a szóban forgó eltérés szerint támogatható régiók meghatározása két részből áll: – a Bizottság által a támogatás által lefedett népesség országonkénti felső határának meghatározása, – a támogatható régiók kiválasztása. eléréséhez való hozzájárulás érdekében a Bizottság a Közösségen belül a regionális támogatások általi, népes- ségben kifejezett lefedettségnek átfogó felső határt szab. Az átfogó felső határ a 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja és a 92. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérések értelmében támogatható összes régióra kiterjed. Mivel a 92. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt eltérés értelmében regionális támogatásra jogosult régió- kat és azok közösségi szintű globális lefedettségét külső- leg és automatikusan határozzák meg az egy főre eső GDP/PPS 75 %-ára vonatkozó követelmény alkalmazásá- val, ebből az következik, hogy a Bizottság átfogó felső határra vonatkozó határozata egyidejűleg a 92. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés szerinti lefedettség felső határát is meghatározza közösségi szin- ten. A 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti felső határt úgy határozzák meg, hogy kivonják az átfogó felső határból a 92. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés értelmében támogatható régiók népességét. Ezt követően annak megfelelően osztják fel a különböző tagállamok között, hogy a Közösség összefüggésében fel- mérve milyen a régiók relatív társadalmi-gazdasági hely- zete az egyes tagállamokon belül. Az egyes tagállamokon belül e százalékos arány meghatározásának módszerét a III. melléklet ismerteti. 3. 10. A tagállamok a 93. cikk (3) bekezdése szerint bejelentik a Bizottságnak a támogatható régiók meghatározásához általuk alkalmazni kívánt módszertant és mennyiségi mutatókat, valamint a c) pont szerinti eltérésekre javasolt régiók jegyzékét és a relatív intenzitásokat (3). Az érintett régiók népességére megállapított százalékos arány nem haladhatja meg a 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja sze- rinti eltérés tekintetében vett lefedettség említett felső határát. 3. 10. 1. A módszertannak a következő feltételeknek kell megfe- lelnie: Az utóbbi rész átlátható szabályokhoz igazodik, ugya- nakkor elég rugalmas az eltérés alkalmazását esetleg indokoló helyzetek sokféleségének kezelésére. A támo- gatás általi lefedettség felső határát úgy alakítják ki, hogy az a támogatható régiók kiválasztásánál a fent említett rugalmasságot elősegítse, ugyanakkor megfeleljen a Közösség szempontjából a támogatás jóváhagyásának a követelményeként előírt egységes bánásmód elvének. – legyen objektív, 3. 9. A regionális támogatás hatékony ellenőrzésének bizto- sítása, valamint a Szerződés 3. cikkében, különösen annak g) és j) pontjában megállapított célkitűzések (1) Nem számítva az ezen iránymutatás III. melléklete 8. pontjának alkal- mazásából fakadó átmeneti kivételeket. (2) Ebben az összefüggésben lásd az Európai Bíróság 370/79 sz. Philip Morris ügyben hozott ítéletének a 26. pontját, valamint a 310/85 sz. Deufil-ügyben hozott ítéletének (EBHT 1987. 901. o. ) a 18. pontját. – tegye lehetővé az érintett tagállam szóban forgó régi- óiban a társadalmi-gazdasági körülmények egyenlőt- lenségének mérését, a jelentős különbségek kiemelé- sével, – világosan, részletesen kell azt bemutatni, hogy a Bizottság megítélhesse elfogadhatóságát. (3) Lásd a 4. 8. és 4. 9. pontot. 230 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet 3. 10. 2. A mutatóknak a következő feltételeknek kell eleget ten- 3. 10. 4. Alacsony népsűrűségű régiók: niük: – számuk nem haladhatja meg az ötöt, beleértve az egyszerű mutatókat és a mutatók kombinációit, – A 3. 9. pontban említett, az egyes tagállamokra megállapított felső határra is figyelemmel, a négyzet- kilométerenként 12,5 lakosnál kisebb népsűrűségű régiók (2) is jogosultak lehetnek a szóban forgó elté- résre. – objektívnek, és a régiók társadalmi-gazdasági körül- ményei vizsgálata tekintetében a tárgyhoz tartozónak kell lenniük, 3. 10. 5. Összhang a Strukturális Alapokkal: – vagy olyan statisztikai sorokon kell alapulniuk, ame- lyek a bejelentés pillanatát megelőző legalább három évet magában foglaló időszakban használt mutatók- hoz kapcsolódnak, vagy a legutóbb elvégzett felmé- résből kell levezetni őket, ha a megfelelő statisztikák nem állnak rendelkezésre éves rendszerességgel, – megbízható statisztikai forrásoknak kell azokat összeállítani. – annak érdekében, hogy a tagállamokat ösztönözzék az ilyen régiók kiválasztása és a közösségi támoga- tásra jogosult régiók kiválasztása közti következe- tesség biztosítására, a Strukturális Alapokból támo- gatható régiók a szóban forgó eltérésre is jogosultak lehetnek, a 3. 9. pontban említett felső határra is figye- lemmel, és a 3. 10. 3. pont második franciabekezdésé- ben említett feltételeknek megfelelően. 3. 10. 3. A régiók felsorolásának a következő feltételeknek kell eleget tenni: 4. A támogatás tárgya, formája és szintje – a régióknak a NUTS III szintnek, indokolt körülmé- nyek esetén más homogén földrajzi egységnek kell megfelelniük. Az egyes tagállamok csak egyfajta föld- rajzi egységet nyújthatnak be, – az egyedi régióknak vagy az összefüggő régiók cso- portjainak kompakt, legalább 100 000 fős népességű zónákat kell alkotniuk. Ha a régiók lakosságszáma ennél alacsonyabb, a lefedett népesség százalékos ará- nyának kiszámításához 100 000 lakosra vonatkozta- tott fiktív adatot vesznek figyelembe. Kivételt képez- nek e szabály alól a NUTS III szintű, 100 000 főnél kevesebb lakosú régiók, szigetek és hasonló földrajzi elszigeteltséggel jellemezhető egyéb régiók (1). Abban az esetben, ha egy régió más tagállamok regionális támogatásra jogosult régióihoz kapcsolódik, a sza- bály az e régiók által alkotott teljes egészre vonatko- zik, 4. 1. 4. 2. A regionális támogatás tárgya vagy a termelő beruházás (induló beruházás) vagy a beruházáshoz kapcsolódó munkahelyteremtés biztosítása. Így ez a módszer sem a tőketényezőt, sem a munkatényezőt nem részesíti előny- ben. A támogatott termelő beruházás életképességének és ren- dezettségének biztosítása érdekében a kedvezményezett legalább 25 %-ban köteles hozzájárulni (3) a finanszíro- záshoz. A támogatás formája változó: vissza nem térítendő támo- gatás, alacsony kamatozású kölcsön vagy kamatkedvez- mény, kormányzati kezességvállalás vagy állami részese- dés megvásárlása feltételek mellett, kedvező társadalombiztosítási hozzájárulások adómentesség, csökkentése, termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás koncessziós áron, stb. – a régiók felsorolását a 3. 10. 2. pontban meghatározott mutatók alapján kell összeállítani. A javasolt régiók- nak a módszer során alkalmazott valamelyik mutató tekintetében jelentős egyenlőtlenséget (a szabvány eltérés fele) kell felmutatniuk az érintett tagállamok- nak a potenciálisan a 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja alá tartozó régióihoz képest. (1) Népessége miatt Luxemburg is kivételt képez e szabály alól. A támogatási programoknak ezenkívül meg kell határoz- niuk azt, hogy a támogatást még a projekt megkezdése előtt kell kérelmezni. (2) A 2. lábjegyzet nyolcadik franciabekezdésében idézett bizottsági köz- leményben megállapított támogathatósági feltétel. (3) Ez a minimális 25 %-os hozzájárulás nem tartalmazhat semmiféle támogatást. Nem ez az eset áll fenn pl. akkor, ha egy hitel kamattá- mogatásban részesül, vagy támogatási elemeket tartalmazó kormány- zati kezességvállalás támasztja alá. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 231 4. 3. A támogatás szintjét a referenciaköltségekhez hasonlított intenzitásban határozzák meg. (Lásd a 4. 5. , 4. 6. és 4. 13. pontot) Vásárlás esetén csak ezen eszközök megvásárlásának a költségeit (4) kell figyelembe venni (az ügyletet piaci fel- tételek között kell lebonyolítani). Az olyan eszközöket, amelyek beszerzéséhez már a vásárlás előtt támogatást adtak, le kell vonni. Támogatás induló beruházáshoz 4. 4. Az induló beruházás olyan fizikai állóeszközökbe tör- ténő beruházás, amely egy új létesítmény létrehozásával, egy meglévő létesítmény bővítésével, vagy egy meglévő létesítmény termékének vagy termelési folyamatának az alapvető megváltozását (különösképpen ésszerűsítés, diverzifikálás vagy korszerűsítés útján) előidéző tevé- kenységgel függ össze (1) Ha az állóeszközbe történő beruházás olyan létesítmény átvételének a formájában történik, amely már bezárt, vagy bezárt volna, ha nem vásárolják meg, akkor azt is induló beruházásnak lehet tekinteni, kivéve ha az érin- tett létesítmény egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás- hoz tartozik. Ez utóbbi esetben a létesítmény megvásár- lásához nyújtott támogatás előnyt nyújthat a nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, amelyet a nehéz helyzet- ben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetáta- lakításához nyújtott állami támogatásokról szóló irány- mutatásnak megfelelően kell megvizsgálni (2). 4. 5. Az induló beruházáshoz nyújtott támogatást a beruhá- zás értékének százalékos arányában számítják ki. Ezt az értéket egységes kiadási tételek alapján (általános alap) állapítják meg, a beruházás következő elemeinek megfe- lelően: földterület, épületek és berendezések/gépek (3). (1) A kiegészítő beruházást így kizárják a fogalomból. Az ilyen típusú beruházásokhoz nyújtott támogatás a működési támogatás kategóri- ájába tartozik, amelyre a 4. 15-4. 17. pont vonatkozik. A fogalomból kizárják továbbá a nehéz helyzetben lévő vállalkozá- sok megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támo- gatásokról szóló közösségi iránymutatás (HL C 368. , 1994. 12. 23. , 12. o. ,) szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozások pénzügyi szer- kezetátalakításához nyújtott támogatást. Az említett iránymutatás 2. 5. pontja szerinti szerkezetátalakítási támogatást, amennyiben az beruházási intézkedésekhez kapcsolódik (ésszerűsítés, korszerűsítés, diverzifikálás) külön bejelentés nélkül is lehet regionális támogatási program keretében adni. Mivel azonban az ilyen regionális támogatás egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás szerkezetátalakításához javasolt támogatás része, az említett irány- mutatás alapján lefolytatott vizsgálat során azt figyelembe kell venni. (2) A jelenleg hatályos szöveget lásd a 227. oldalon a 7. lábjegyzetnél. (3) A szállítási ágazatban a szállítási berendezések (ingó vagyon) beszer- zésére fordított kiadásokat nem lehet az egységes kiadási tételek (egy- séges alap) közé számítani. Ezért az ilyen kiadás nem részesülhet induló beruházásoknak nyújtott támogatásban. 4. 6. Az elszámolható kiadásokban nagy vállalkozások esetén szerepelhetnek az immateriális beruházások egyes kate- góriái az általános alap 25 %-áig (5). Az ilyen kiadásoknak a következők beszerzése útján tör- ténő technológiaátadás körében felmerülő kiadásokra kell korlátozódnia: – szabadalmak, – üzemeltetési licencek vagy szabadalmazott know- how, – nem szabadalmazott know-how. Az elszámolható immateriális javak az annak biztosítá- sához szükséges feltételek hatálya alá tartoznak, hogy továbbra is a regionális támogatásra jogosult, kedvezmé- nyezett régióhoz kapcsolódjanak, továbbá következés- képpen azokat ne adhassák át más, különösen regionális támogatásra nem jogosult régióknak. Ennek érdekében a támogatható immateriális javaknak különösen a követ- kező feltételeket kell kielégíteniük: – kizárólag a regionális támogatásban részesülő létesít- ményben használják fel azokat, – amortizálható eszközöknek kell tekinteni őket, – harmadik felektől piaci feltételek mellett szerezzék be azokat, – szerepelniük kell a vállalkozás eszközei között, és leg- alább öt évig a regionális támogatásban részesülő létesítményben kell maradniuk. 4. 7. A tagállamok ismertetésében szereplő támogatásokat általában bruttóban, azaz adózás előtti értéken kell kife- jezni. Annak érdekében, hogy i. a különféle támogatási (4) Abban az esetben, ha a vásárlást más induló beruházás kíséri, az utóbbihoz fűződő kiadásokat hozzá kell adni a vásárlás költségéhez. (5) A KKV-kra vonatkozó követelményeket és feltételeket a Közösség kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatása határozza meg, HL C 213. , 1996. 7. 23. , 4. o. 232 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet formák összehasonlíthatóak legyenek, és ii. a támogatá- sok intenzitását össze lehessen hasonlítani tagállamok között, a Bizottság a tagállamok bejelentéseiben szereplő támogatásokat nettó támogatási egyenértékben (NTE) (1) kifejezett támogatássá alakítja. 4. 8. A támogatási intenzitást a megoldandó regionális prob- lémák jellegét és intenzitását figyelembe véve kell kiala- kítani. Ezért kezdettől fogva különbséget kell tenni az a) pontban szereplő eltérés szerint támogatható régiókban és a c) pontban szereplő eltérés szerint támogatható régi- ókban megengedett intenzitások között. Ebben az össze- függésben tekintetbe kell venni azt a tényt, hogy a 92. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés szerint támogatható régiókra nem jellemző a rendkívül alacsony életszínvonal vagy a jelentős alulfoglalkoztatottság abban az értelemben, ahogyan ugyanennek a bekezdésnek az a) pontjában foglalt eltérésben használják e kifejezéseket. Ennek megfelelően a támogatás versenytorzító hatásai itt kevésbé indokoltak, mint az a) pontban meghatározott eltérésre jogosult régiókban. Ez azt jelenti, hogy a meg- engedhető támogatási intenzitások már kezdettől fogva alacsonyabbak a c) pontban foglalt eltérésre jogosult régi- ókban, mint az a) pontban foglalt eltérésre jogosult régi- ókban. A 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerint támogat- ható olyan régiók, ahol az egy főre eső GDP/PPS maga- sabb és a munkanélküliség aránya alacsonyabb, mint a megfelelő közösségi átlag (3), a regionális támogatás intenzitása nem haladhatja meg az NTE 10 %-át, kivéve az alacsony népsűrűségű és a legkülső régiókat, ahol elér- heti az NTE 20 %-át. Az említett, NTE 10 %-ának meg- felelő felső határ alá tartozó régiók esetében az ennél magasabb, de a szokásos, az NTE 20 %-ának megfelelő felső határt meg nem haladó intenzitás kivételes esetben jóváhagyható a 92. cikk (3) bekezdésének a) pontja sze- rinti státuszú régióhoz kapcsolódó (NUTS III vagy annál alacsonyabb besorolásúnak megfelelő) régiókban. A fent említett határok mindegyike felső határ. E határok alatt a Bizottság gondoskodik arról, hogy a regionális támogatás intenzitását közösségi összefüggésben a cél- zott regionális problémák komolyságához és intenzitá- sához igazítják. A 92. cikk (3) bekezdése a) pontjának a hatálya alá tar- tozó régiók esetében ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy a regionális támogatás intenzitása nem haladhatja meg az NTE 50 %-át, kivéve a legkülső régiókban (2), ahol ez akár az NTE 65 %-a is lehet. A 92. cikk (3) bekez- désének c) pontja szerinti régiókban a regionális támo- gatás felső határa általában nem haladhatja meg az NTE 20 %-át, kivéve az alacsony népsűrűségű és a legkülső régiókat, ahol akár az NTE 30 %-át is elérheti. 4. 9. támogatásról A 4. 8. pontban jelzett felső határok nőhetnek a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott szóló bizottsági közleményben (4) foglalt, a KKV-kra vonat- kozó pótlékokkal, azaz bruttó 15 százalékponttal (5) az a) pont szerinti eltérésre jogosult régiók esetében, a c) pont szerinti eltérésre jogosult régiók esetében pedig bruttó 10 százalékponttal. A végleges felső határ a kis- és középvállalkozások alapjára vonatkozik. E kis- és középvállalkozásoknak szóló pótlékok nem vonatkoz- nak a szállítási vállalkozásokra. A 92. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében támo- gatható olyan NUTS II szintű régiók, ahol az egy főre eső GDP/PPS meghaladja a közösségi átlag 60 %-át, a regio- nális támogatás intenzitása nem haladhatja meg az NTE 40 %-át, kivéve a legkülső régiókat, ahol akár az NTE 50 %-át is elérheti. (1) A NTE kiszámításához használt módszert lásd az I. mellékletben. (2) A legkülső régiók: a francia tengerentúli megyék (FTM), az Azori- szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek (lásd az Európai Unióról szóló szerződéshez csatolt 26. nyilatkozatot a Közösség legkülső régióiról) (3) GDP-t és a munkanélküliséget a NUTS III. szinten kell mérni. (4) Regionális támogatási pótlékokat biztosítanak a K + F-hez és a kör- nyezetvédelemhez nyújtott támogatások esetén is. E támogatás kiszá- mításának alapja azonban nem azonos a regionális támogatás alap- jával (ideértve a KKV-változatot is). A szóban forgó pótlékokat így nem a regionális támogatáshoz, hanem az adott másik típusú támo- gatáshoz adják hozzá. A jelenleg a két említett típusú támogatásra vonatkozó szövegeket a K + F esetében a HL C 45. , 1996. 2. 17. , 5. o-n hirdették ki, a környezetvédelem esetében pedig a HL C 72. , 1994. 3. 10. 3. o-n. (5) A bruttóban kifejezett támogatási intenzitási pótlékokat a KKV-knak támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott nyújtott módon használják. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 233 4. 10. Az induló beruházásokhoz nyújtható támogatáshoz azt a feltételt kell szabni – vagy a fizetési feltételek, vagy a megszerzéséhez kapcsolódó feltételek útján –, hogy a szóban forgó beruházás legalább ötéves időszakban maradjon fenn. 4. 14. A munkahelyteremtési támogatáshoz azt a feltételt kell szabni – vagy a fizetési feltételek, vagy a megszerzéséhez kapcsolódó feltételek útján –, hogy a létesített munkahely legalább ötéves időszakban maradjon fenn. Támogatás munkahelyteremtéshez Működési támogatás 4. 11. A 4. 1. pontban már jelzett módon a regionális támoga- tás a munkahelyteremtésre is összpontosíthat. Azonban, a foglalkoztatásra nyújtott támogatásokról szóló irány- mutatásban meghatározott, és nem beruházási projekt- hez kapcsolódó (1) munkahelyteremtési támogatástól eltérően itt kizárólag az induló beruházási projektek (2) lebonyolításához kapcsolódó munkahelyekről van szó. 4. 15. 4. 12. A munkahelyteremtés egy meghatározott létesítményben egy időszakon belül a munkahelyek számának (3) nettó növelése az átlaghoz képest. Az ebben az időszakban elvesztett munkahelyek számát tehát le kell vonni az azo- nos időszakban látszólag megteremtett munkahelyek számából (4). 4. 16. 4. 13. A beruházási támogatáshoz hasonlóan az ebben az szabályozott, munkahelyteremtési iránymutatásban támogatást is azon regionális problémák jellegéhez és intenzitásához kell igazítani, amelyeket kezelni kíván. A Bizottság úgy véli, hogy a támogatás összege nem halad- hatja meg személy bérköltségének (5) meghatározott százalékos arányát két év alatt. A százalékos arány egyenlő a szóban forgó terü letre engedélyezett beruházási támogatás intenzitásával. alkalmazásba vett az (1) A jelenleg hatályos szöveget lásd HL C 334. , 1995. 12. 12. , 4. o. (2) A munkahely a beruházási projekt megvalósításával kapcsolatos, ha a beruházással kapcsolatos tevékenységet érint, és ha azt a beruházás befejezését követõ három éven belül létesítik. Ebben az idõszakban a beruházás által teremtett kapacitás kihasználtsági arányának a növe- kedését követően teremtett munkahelyek szintén a beruházáshoz kapcsolódnak. (3) A munkahelyek száma megfelel az éves munkaegységnek (ÉME), azaz az egy év során teljes munkaidőben alkalmazott személyek számá- nak, a részmunkaidősök és az idénymunkások száma az éves mun- kaegység törtrészének felel meg. (4) Természetesen, e meghatározás ugyanannyira igaz a meglévő létesít- ményre, mint az új létesítményre. (5) A bérköltség tartalmazza a bruttó, azaz adózás előtti bért és a köte- lező társadalombiztosítási hozzájárulásokat. A Bizottság fenntartja a jogot, hogy a különböző tagállamok átlagos bérköltségére vonatkozó közösségi statisztikákat használja referenciaként. Egy vállalkozás folyó kiadásainak csökkentéséhez adott regionális támogatás (működési támogatás) általában tilos. Kivételes esetben azonban a 92. cikk (3) bekezdé- sének a) pontjában foglalt eltérés szerint támogatható régiókban lehet ilyen támogatást nyújtani, feltéve, hogy i. az a régió fejlődéséhez nyújtott hozzájárulása és jellege tekintetében a támogatás indokolt, és ii. a támogatás szintje kívánt hátránnyal (6). A tagállam feladata bármilyen hátrány létét igazolni, és annak fontosságát felmérni. könnyíteni arányos általa az A 92. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontjában foglalt eltérésre jogosult legkülső régiókban, valamint a 3. 10. 4. pontban említett népsűrűségi kritérium alapján a 92. cikk (3) bekezdésének a) vagy c) pontjában foglalt elté- résre jogosult alacsony népsűrűségű régiók esetén a rész- ben a szállítási többletköltségek ellentételezésére szánt támogatás (7) között engedélyezhető (8). A tagállam feladata bármilyen több- letköltség létét igazolni, és annak összegét meghatározni. körülmények különleges 4. 17. A 4. 16. pontban említett esetek kivételével a működési támogatásnak időben korlátozottnak kell lennie, és azt progresszíven csökkenteni kell. Ezenkívül a tagállamok közötti szánt működési elősegítésére export támogatás (9) tilos. (6) A működési támogatás különösen adómentesség vagy a társadalom- biztosítási hozzájárulások csökkentésének formáját ölti. (7) Szállítási többletköltség az érintett ország határain belüli árumozgás során felmerült többletköltség. Az ilyen támogatás semmilyen körülmények között nem lehet exporttámogatás, és nem lehet beho- zatalra vonatkozó mennyiségi korlátozással azonos hatású intézke- dés az EK-Szerződés 30. cikke értelmében. (8) A 92. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérésre a népsűrű- ségi kritérium szerint jogosult régiókra vonatkozó különleges felté- telek tekintetében lásd a II. mellékletet. A szállítási többletköltségek részleges ellentételezésére irányuló támogatásra jogosult más régiókra vonatkozó feltételek hasonlóak a II. mellékletben foglaltakhoz. (9) Lásd a de minimis támogatásról szóló közlemény 3. lábjegyzetét, HL C 68. , 1996. 3. 6. , 9. o. 234 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet A támogatáshalmozódásra vonatkozó szabályok határok együtt képezik a tagállam regionális támogatási térképét. 4. 18. A támogatási intenzitásra a 4. 8. és 4. 9. pontban megha- felső tározott követelmények szerint meghatározott határ a teljes támogatásra vonatkozik: – olyan esetben, ha több regionális program szerint egyidejűleg nyújtanak támogatásokat, – függetlenül attól, hogy a támogatás helyi, regionális, nemzeti vagy közösségi forrásból származik. 5. 2. A Szerződés 93. cikke (3) bekezdésének értelmében a tagállamok a fenti 3. 5. , 3. 10. , 4. 8. és 4. 9. pontban meghatározott követelményeknek megfelelően összeállí- tott térkép-tervezetet bejelentik. A Bizottság a Szerződés 93. eljárással összhangban fogadja el a térképet, általában a tagállam megfelelő régióira vonatkozó egységes határozattal, meghatározott időre. A regionális állami támogatási térképeket így idő- szakonként felülvizsgálják. cikkében megállapított 4. 19. A 4. 11–4. 14. pontban ismertetett munkahelyteremtési támogatás és a 4. 4–4. 10. pontban ismertetett beruházási támogatás a régióra megállapított felső hatrára (1) is figyelemmel, kombinálható (2). intenzitás 5. 3. 4. 20. Ha a regionális támogatásra jogosult kiadás részben vagy egészben más célú támogatásra is jogosult, a közös részre a szóban forgó programok közül a legkedvezőbb felső határ alkalmazandó. 4. 21. Ha egy tagállam azt a szabályt állapítja meg, hogy az egyik program szerinti állami támogatást más progra- mok szerinti támogatásokkal lehet kombinálni, a tag- állam köteles meghatározni mindegyik program tekinte- tében azt a módszert, amelynek segítségével biztosítja a fent felsorolt feltételeknek való megfelelést. 5. Regionális támogatási térkép, és a támogatás össze- egyeztethetőségének kinyilvánítása 5. 1. Valamely tagállamnak az eltérés szerint támogatható régiói, valamint az egyes régiók tekintetében az induló beruházáshoz nyújtott támogatások vagy munkahelyte- felső remtési támogatások intenzitására elfogadott (1) Az ebben az iránymutatásban megállapított munkahelyteremtési támogatást és beruházási támogatást nem lehet a 31. lábjegyzetben szereplő, a foglalkoztatásra nyújtott támogatásokról szóló iránymu- tatásban meghatározott munkahelyteremtési támogatással kombinál- ni, mivel azt eltérő körülmények között és más időben kell alkal- mazni. A kedvezményezettek különösen kedvezőtlen helyzetű kategóriáinak nyújtott támogatás növekedése a foglalkoztatásra nyúj- tott támogatásokra vonatkozó iránymutatásban megállapítandó intézkedések mellett fogadható el. (2) Ez a feltétel akkor minősül teljesítettnek, ha a beruházás százalékos arányában kifejezett, az induló befektetőnek adott támogatás összege, és a bérköltségek százalékos arányában kifejezett, munkahelyterem- tési támogatás összege nem haladja meg a régióra a 4. 8. és 4. 9. pont- ban jelzett követelmények szerint megállapított felső határ alkalma- zásából, vagy a 4. 13. pontban jelzett követelmény szerint megállapított felső határ alkalmazásából származó legkedvezőbb összeget. A Bizottság versenypolitikai határozatai és a Strukturális Alapokból támogatható régiókra vonatkozó határozatok egységessége érdekében a térképek időbeli hatályát elv- ben a Strukturális Alapok támogatási menetrendjéhez igazítják. 5. 4. A Bizottság a tervezett támogatási programokat vagy a térkép elkészültekor hagyja jóvá, vagy azt követően, a térképhez meghatározott régiók, felső határok és időtar- tam függvényében. 5. 5. Az 5. 4. pontban említett programok végrehajtása a tagál- lamok részéről a Bizottságnak szóló éves beszámolók tárgya a hatályos szabályoknak megfelelően (3). 5. 6. A térkép hatályosságának ideje alatt a tagállamok kérhe- tik annak kiigazítását, ha bizonyítható, hogy a társadalmi-gazdasági feltételek jelentősen megváltoztak. Az ilyen változások az intenzitás mértékéhez és a támo- gatható régiókhoz kapcsolódnak, feltéve hogy az esetle- ges új régiók felvételét azonos népességű régiók kizárása ellentételezi. A kiigazított térkép hatálya az eredeti tér- képre megállapított napon jár le. 5. 7. Azon régiók tekintetében, amelyek a regionális támoga- tási térkép felülvizsgálata eredményeképpen a 92. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti státuszukat elveszítik (3) A hatályos szabályokról lásd a Bizottság tagállamokhoz címzett, 1995. augusztus 2-án kelt levelével módosított, a tagállamokhoz címzett 1994. február 22-én kelt levelét. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 235 5. 8. és a 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti státuszt nyernek, a Bizottság átmeneti időszakban elfogadhatja az azokra a 92. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerint megállapított támogatási intenzitás progresszív – lineá- ris vagy annál gyorsabb ütemű – csökkentését, amíg az intenzitásnak a 4. 8. és 4. 9. pont alkalmazásának megfe- lelő felső határát elérik (1) (2). Az átmeneti időszak nem haladhatja meg a két évet működési támogatás esetében, a négy évet az induló beruházáshoz nyújtott és a mun- kahelyteremtési támogatás esetében. összhangban, A térkép összeállítása céljából a tagállamokat felhívják, hogy a szóban forgó eltérésekre jogosultként javasolt régiók és az intenzitás felső határainak felsorolásán kívül bármilyen, általuk elfogadni javasolt olyan tényezőről is tájékoztassák a Bizottságot a Szerződés 93. cikkének (3) bekezdésével szükséges figyelembe venni a támogatási programok keretprogram- jának meghatározásában (támogatás célja és formája, vál- lalkozások mérete, stb. ), akár központi, akár regionális, akár helyi szinten. A térkép időbeli hatályának és időtar- tamának keretei között az ehhez a keretprogramhoz iga- zodó minden programot gyorsított eljárásban lehet beje- lenteni. amelyeket 6. Hatálybalépés, végrehajtás és felülvizsgálat 6. 1. A fenti 6. 2. és 6. 3. pontban megállapított átmeneti rendelkezések kivételével a Bizottság a regionális támo- gatások közös piaccal való összeegyeztethetőségét ennek az iránymutatásnak az alapján állapítja meg, amint az hatályba lép. Azokat a támogatási javaslatokat azonban, amelyeket még azelőtt bejelentenek a Bizottságnak, hogy ezt az iránymutatást közölnék a tagállamokkal, és ame- lyekre nézve a Bizottság még nem hozott végső határo- zatot, a bejelentés időpontjában hatályban lévő követel- mények alapján bírálják el. Ezenkívül a Bizottság az EK-Szerződés 93. cikkének (1) bekezdése szerint megfelelő intézkedéseket javasol a tag- államoknak annak biztosítására, hogy a 2000. január 1-jén hatályos minden regionális támogatási térkép és regionális támogatási program összeegyeztethető legyen ezzel az iránymutatással. Ebben az összefüggésben a Bizottság a 93. cikk (1) bekez- dése szerinti megfelelő intézkedésként azt javasolja, hogy a tagállamok korlátozzák a támogatott régiók Bizottság által lejárati idő nélkül vagy 1999. december 31. utáni lejárattal jóváhagyott jegyzékének hatályát 1999. decem- ber 31-ig. A Bizottság a 93. cikk (1) bekezdése értelmében megfe- lelő intézkedésként javasolja továbbá, hogy a tagállamok módosítsanak minden, 1999. december 31. után hatály- ban maradó, már létező regionális támogatási progra- január 1. után összeegyeztet- mot, hogy azok 2000. hetőek legyenek ezzel az iránymutatással, és a javasolt változtatásokat hat hónapon belül közöljék. Mivel a legtöbb támogatott régiónak a 92. cikk (3) bekez- désének a) és c) pontjában foglalt eltérés szerinti, regio- nális támogatásra való jogosultságát 1999. december 31-ig hagyták jóvá, továbbá addig az időpontig a tagál- lamok közötti méltányos bánásmód céljából, a Bizottság ehhez az iránymutatáshoz képest eltérést állapíthat meg 1999. december 31-ig a támogatott régiók 1999. január 1-jét megelőzően bejelentett jegyzékét illetően, (új jegy- zék vagy módosítás) a támogathatóság vizsgálatára tekin- tettel, feltéve hogy az említett jegyzékek hatálya 1999. december 31-én lejár. Ilyen esetekben a Bizottság továb- bra is a közleményében (3) megállapított módszert veszi alapul. Szintén azzal a szándékkal, hogy a tagállamok méltányos bánásmódban részesüljenek, a Bizottság 1999. december 31-ig eltérést állapíthat meg ehhez az iránymutatáshoz képest, az 1999. január 1-je előtt bejelentett új progra- mokban, ad hoc esetekben és már létező programok módosításában javasolt támogatási intenzitások és kom- binációkra vonatkozó felső határok összeegyeztethetősé- gének vizsgálata tekintetében, feltéve hogy az említett intenzitások és kombinációkra vonatkozó felső határok hatálya 1999. december 31-én lejár, vagy a 2000. január 1-je után javasolt intenzitások és kombinációkra vonat- kozó felső határok összeegyeztethetőek ezzel az irány- mutatással. 6. 2. 6. 3. 6. 4. A Bizottság ezt az iránymutatást annak hatálybalépésé- től számított öt éven belül felülvizsgálja. Ezenkívül bár- mikor dönthet annak módosításáról, ha az a versenypo- litikával összefüggő okból vagy más közösségi politikák és nemzetközi kötelezettségvállalások figyelembevétele érdekében szükséges lenne. (1) A átmeneti rendelkezések nem vonatkoznak a 92. cikk (3) bekezdé- sének a) pontja szerinti státuszt elvesztő NUTS II. szintű régiók olyan részeire, amelyeket – ha az ezen iránymutatás III. mellékletének 8. pontjában meghatározott második kiigazítás alkalmazásával kapott népsűrűségi százalékos arány-többlet nem áll rendelkezésre – ki kel- lett volna zárni az új támogatási térképből. (2) Különlegesen nehéz helyzetére tekintettel Észak-Írország kivételes régióként megtartja e státuszát és számára a felső határ 40 %. (3) A Bizottság közleménye a 92. cikk (3) bekezdése a) és c) pontjának a regionális támogatásokra történő alkalmazásának módszeréről: lásd 2. lábjegyzet ötödik franciabekezdés. 236 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet I. MELLÉKLET A BERUHÁZÁSI TÁMOGATÁS NETTÓ TÁMOGATÁSI EGYENÉRTÉKE A nettó támogatási egyenérték (NTE) kiszámításának módszerét a Bizottság alkalmazza a tagállamok által bejelentett támogatási programok elbírálásakor. Elvileg tehát a tagállamoknak azt nem kell alkalmazni, és itt egyszerűen átláthatósági okok miatt jelenik meg. 1. ÁLTALÁNOS ALAPELVEK A nettó támogatási egyenérték (NTE) kiszámítása abból áll, hogy az adott beruházáshoz (1) kapcsolódó támogatások minden formáját az érintett országtól függetlenül közös mértékegységben, azaz nettó intenzitásban fejezik ki annak érdekében, hogy azokat egymással vagy egy előre meghatározott felső határral összehasonlíthassák. Ez egy ex ante összehasonlítási módszer, amely nem mindig tükrözi a számviteli gyakorlatot. A nettó intenzitás jelenti azt a végső hasznot, amelyet egy vállalkozás a támogatás adómentes értékéből nyer a támogatott beruházáshoz. Ez a számítás csak a földterülettel, épülettel és berendezéssel kapcsolatos állóeszköz-beruházást veheti figyelembe, amelyek az általános alapot képezik. Olyan programok esetében, amelyeknek alapja járulékos kiadásokat is tartalmaz, ez utóbbit az általános alap meghatározott részére kell korlátozni. Így minden programot intenzitásának az általános alapban megjelenő kiadásokra redukálva vizsgálnak meg, ahogyan azt a következő példák bemutatják (2). 1. példa – Támogatási program alapja: berendezések – Támogatási program maximális intenzitása: 30 % mivel a programban elszámolható összes kiadás megjelenik az általános alapban, a Bizottság minden további nélkül a program maximális intenzitását, azaz 30 %-ot vesz figyelembe. Ha az intenzitás Bizottság által engedélyezett felső határa a szóban forgó régióban 30 %, a program e tekintetben összeegyeztethetőnek minősül. 2. példa – Támogatási program alapja: berendezések, épületek + szabadalmak a korábbi kiadások 20 %-a erejéig – Támogatási program maximális intenzitása: 30 % A támogatási programban elszámolható összes kiadás megjelenik vagy az általános alapban (berendezések, épületek), vagy az elszámolható kiadások felsorolásában (szabadalmak). Az utóbbi kiadás nem haladhatja meg az általános alap 25 %-át. Ilyen körülmények között a Bizottság minden további nélkül a program maximális intenzitását, azaz 30 %-ot vesz figyelembe. Ha az intenzitás Bizottság által engedélyezett felső határa a szóban forgó régióban 30 %, a támogatás e tekintetben összeegyeztethetőnek minősül. (1) Az adótámogatás abban az esetben minősülhet beruházáshoz kapcsolódó támogatásnak, ha az a régióba beruházott összegen alapul. Ezenkívül bármilyen adótámogatás kapcsolódhat beruházáshoz, ha ahhoz a régióba beruházott összeg százalékos arányában kifejezett felső határt szabnak. Ha az adótámogatást több éven át nyújtják, az adott év végén fennálló egyenleget át lehet vinni a következő évre és a referencia-kamatláb szerint növelni lehet. (2) Az intenzitások ilyen átszámítása nem vonatkozik a fő szöveg 4. 6. pontjában említett immateriális beruházásokra. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 237 3. példa – Támogatási program alapja: épületek, berendezések, földterület + készletek a korábbi kiadások 50 %-a erejéig – Támogatási program maxi- 30 % mális intenzitása: A Bizottság a támogatás maximális intenzitását az általános alapra vetítve veszi figyelembe, azaz 30 % × 1,5 = 45 %. Ha az intenzitás Bizottság által engedélyezett felső határa a szóban forgó régióban 30 %, a támogatás nem minősül összeegyeztethetőnek, kivéve ha intenzitását 30 %/1,5 = 20 %-ra csökkenti. 4. példa – Támogatási program alapja: épületek – Támogatási program maxi- 60 % mális intenzitása: Ha a Bizottság által engedélyezett regionális felső határ 30 %, semmi nem biztosítja, hogy a támogatás megfelel a felső határnak. A támogatási program által biztosított intenzitás meghaladja a regionális felső határt, viszont csökkentett alapra vonatkozik. Ezért a program e tekintetben nem minősül összeegyeztethetőnek, kivéve ha kifejezett feltételéül szabják a teljes alapra alkalmazott regionális felső határnak való megfelelést. Az NTE meghatározása kizárólag az adó és a jelenérték számításán alapul, kivéve bizonyos olyan támogatási formák esetén, amelyek külön bánásmódot igényelnek. Az ilyen számítások az adott ország támogatási programja vagy adójoga által biztosított elemeken, valamint egyes, szokásokban megállapított paramétereken alapulnak. 1. 1. Adózás A támogatás intenzitását adózás után, azaz az arra fizetendő adók levonása, különösen a társasági nyereségre vonatkozó adók levonása után kell kiszámítani. Ez a nettó támogatási egyenérték (NTE) kifejezés alapja, amely a kedvezményezettnél a vonatkozó adók megfizetése után jelentkező támogatást jeleníti meg, feltéve, hogy a vállalkozás az első évtől kezdve nyereséges, így a támogatásra a maximális adót terhelik. 1. 2. Diszkontálás Jelenértéket az NTE meghatározásának különféle szakaszaiban számítanak. Először akkor, amikor a támogatás, illetve a beruházási kiadás időben ingadozik, a támogatás folyósításának és a kiadásoknak a tényleges időzítését kell figyelembe venni. Ebből következően a beruházási kiadásokat és a támogatás-kifizetéseket annak az évnek a végére diszkontálják, amelyben a vállalkozás első értékcsökkenési leírását eszközölte. Másodszor, jelenértéket számítanak a támogatott hitel törlesztéséből szerzett hasznokból vagy a támogatásra kirótt adóból. Az ilyen esetekben használt kamatláb a Bizottság által az egyes tagállamokra meghatározott referencia/leszámítolási kamatláb. Ezt azonkívül, hogy leszámítolási kamatlábként használják, alkalmazzák az alacsony kamatozású kölcsönök kamattámogatásának kiszámítására. 1. 3. Egyedi esetek A fent ismertetett adózási és diszkontálási számításokon kívül egyes támogatási formák egyedi bánásmódot igényelnek. Így egy épület bérléséhez nyújtott támogatás esetében a támogatást a vállalkozás által fizetett bérleti díj és az épület értékére alkalmazott referencia-kulccsal egyenlő elméleti bérleti díj különbségének diszkontálásával, plusz az épület adott évi értékcsökkenésének megfelelő összeggel mérik. A lízing keretében történő beruházás finanszírozásához nyújtott támogatásra is hasonló módszert alkalmaznak (1). (1) Meg kell jegyezni, hogy elszámolhatónak minősülhet az a kiadás is, amely az épületnek vagy földterületnek a bérlő vállalkozás általi megvásárlásával összefüggésben merül fel, azzal a feltétellel, hogy igazolják a támogatás szükségességét. 238 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet Földterület bérléséhez nyújtott támogatás esetében az elméleti bérleti díjat a földterület értékére alkalmazott referenciakulcsból az inflációs rátát kivonva számítják ki. 2. TŐKEJUTTATÁS FORMÁJÁBAN NYÚJTOTT BERUHÁZÁSI TÁMOGATÁS NETTÓ TÁMOGATÁSI EGYENÉRTÉKE 2. 1. Általános Az egy vállalkozásnak tőkejuttatás formájában nyújtott beruházási támogatást először a beruházás százalékos arányában fejezik ki, amely a névleges támogatási egyenértéket vagy a bruttó támogatási egyenértéket jelenti. Az általános felmérési módszer szerint a támogatás nettó támogatási egyenértéke (NTE) a kedvezményezettnél a társasági nyereségre kirótt adók megfizetése után jelentkező haszon. A legtöbb esetben maga a juttatás nem adóköteles, hanem levonják az értékcsökkenésként leírható beruházás értékéből. Ez azt jelenti, hogy a beruházó minden egyes évben kisebb összeget ír le értékcsökkenésként annál, mintha nem kapott volna támogatást. Mivel az értékcsökkenés összege levonható az adóköteles nyereségből, a juttatás növeli az állam által évente társasági nyereségadó formájában elvont arányt. A fent ismertetett juttatásokra vonatkozó adóztatási módszer, amelynek keretében a juttatást az értékcsökkenéssel szinkronban adják hozzá a nyereséghez, a tagállamokban leginkább elterjedt módszer, egyes programokban azonban más adózási módszerek is előfordulnak. 2. 2. Számítási példák 1. példa: A támogatás nem adóköteles A juttatásokat minden tagállamban általában bevételként könyvelik el, és adókötelessé teszik. Azonban – különösen egyes K + F támogatások esetében – előfordulhat, hogy a juttatás adómentes. Ilyen esetben az NTE egyenlő a névleges juttatással. 2. példa: A beruházás csak egy kiadási kategóriát érint, és a juttatás az első üzleti évek végén teljes mértékben adóköteles Ez azt jelenti, hogy a teljes juttatás társasági nyereségadó-köteles az első évtől kezdve. Ez a jogos lehet, figyelembe véve, hogy azok a vállalkozások, amelyek általában veszteséget mutatnak ki működésük első éveiben, több üzleti évre átvihetik veszteségeiket. A juttatás NTE-jének kiszámításához abból levonják a kirótt adóterhet. Például: Beruházás: 100 Névleges juttatás: 20 Adókulcs: 40,0 % A támogatásra kirótt adó így 20 × 40 % = 8 Az NTE így: (20 – 8)/100 = 12 % 3. példa: A beruházás csak egy kiadási kategóriát érint, és a juttatás öt évig lineárisan adóköteles Ebben az esetben a juttatatás öt évig egyenlő részletekben adóköteles. A támogatás egyötödét így öt évig mindegyik évben hozzáadják a nyereséghez. Az NTE kiszámításához az egyes években az alkalmazandó adózási rendelkezések szerint mindegyik egyötödre kirótt adó diszkontált összegét levonják a juttatásból. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 239 Például: Beruházás: 100 Névleges juttatás: 20 Adókulcs: 40,0 % Leszámítolási kamatláb: 8 % A következő táblázat az egyes években kirótt adó és a diszkontált értékek kiszámítását mutatja: Időszak 1. év vége 2. év vége 3. év vége 4. év vége 5. év vége Juttatásra kirótt adó Diszkont tényező Diszkontált érték (1) (20/5) × 40 % (2) 1,0 (20/5) × 40 % 1/(1 + 0,08)1 (20/5) × 40 % 1/(1 + 0,08)2 (20/5) × 40 % 1/(1 + 0,08)3 (20/5) × 40 % 1/(1 + 0,08)4 Összesen (1) × (2) 1,600 1,481 1,372 1,270 1,176 6,900 Az utolsó oszlopban szereplő összeg az egyes években kirótt diszkontált adók összegét jelenti. A nettó támogatási egyenértéket úgy lehet megkapni, hogy a névleges támogatásból ezt kivonják. Így a NTE: (20 – 6,9)/100 = 13,1 % Megjegyzés: A juttatásra kirótt adót az első év végén annak a feltételezésnek az alapján diszkontálják, hogy ez az az időpont, amikor a vállalkozás első értékcsökkenési leírását eszközli. 4. példa: A beruházás három kiadási kategóriát: földterületet, épületeket és berendezéseket érint, és különböző időrendben adóztatják A három kiadási típus képezi azt, amit a támogatás általános alapjának neveznek. Az általános alapon belül a kiadásokat tagállamonként eltérő bontásban osztják fel, amelyet a következő táblázat mutat be. Földterület Épületek Berendezések Belgium Németország Franciaország Olaszország Luxemburg Hollandia Egyesült Királyság Dánia Görögország 5 5 5 5 5 5 10 5 3 40 30 50 30 50 40 20 45 27 55 65 45 65 45 55 70 50 70 240 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet Spanyolország Írország Portugália Ausztria Finnország Svédország Földterület Épületek Berendezések 5 5 3 5 1 5 40 50 25 30 19 45 55 45 72 65 80 50 Ezeket a tényezőket használják a támogatási programok elméleti NTE-jének kiszámítására. Egyedi támogatások esetén viszont az általános alapon belüli három kiadási kategória tényleges elosztási kulcsát használják. mivel a kiadás kategóriájának megfelelően különböző időrendben adóköteles a juttatás, az első lépés a juttatás arányos elosztása a támogatás alapját képező tételek között. A következő lépés az adóként kirótt összegek kiszámítása mindegyik kiadási kategóriára külön-külön (a számítás ugyanolyan, mint a 3. példában szereplő). Végül az NTE meghatározásához az adókat kivonják a névleges támogatásból: NTE = névleges támogatás mínusz – – – a földterülethez rendelt támogatásra kirótt adó az épületekhez rendelt támogatásra kirótt adó a berendezésekhez rendelt támogatásra kirótt adó Például: Beruházás: 100 ebből: – földterület: 3 nem leírható értékcsökkenésként – – épületek: 33 lineáris értékcsökkenési leírás 20 év alatt berendezések: 64 csökkenő értékcsökkenési leírás 5 év alatt névleges támogatás: 20 adókulcs: 55 % leszámítolási kamatláb: 8 % A földterülethez rendelt támogatás adójának kiszámítása A földterület általában nem írható le értékcsökkenésként. Feltéve, hogy a támogatás ugyanolyan ütemben adóköteles, mint az értékcsökkenés üteme, a földterülethez rendelt támogatást nem adóztatják, és a földterület tekintetében nyújtott juttatásból nem vonnak le adót. Az épületekhez rendelt támogatás adójának kiszámítása Feltéve, hogy az épületekhez rendelt támogatás egyenlő részletekben, az értékcsökkenés ütemének megfelelő ütemben adózik, azaz 20 évig: – – – az épületekhez rendelt névleges támogatás: 20 × 33 % = 6,6 a juttatás nyereségbe számított része évente: 6,6/20 = 0,33 az erre a részre kivetett adó összege: 0,33 × 55 % = 0,18 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 241 Az épületekhez nyújtott juttatás tekintetében 20 éven át évente 0,18 összeg lenne esedékes a nyereségből. Ha az összegek e sorát az első év végén diszkontálják (a 3. példában szereplő táblázatban szereplő számítással), az időszakban az épületekre nyújtott támogatásra kirótt teljes adó összege 1,925. A berendezésekhez rendelt támogatás adójának kiszámítása Tételezzük fel, hogy a berendezésekhez rendelt támogatás ugyanolyan ütemben adózik, mint az értékcsökkenés üteme, azaz csökkenő módon öt éven át, a következő kulcsokkal: 40 %, 24 %, 14,4 %, 10,8 % és 10,8 %. Az épületektől eltérően ebben az esetben mindegyik évben más az adózás. Az adót ezért évente kell kiszámítani. A névleges juttatás berendezésekhez rendelt része 20 × 64 % = 12,8. Az adóterhek kiszámításához Időszak Támogatásra kirótt adó Diszkont tényező Diszkontált érték 1. év vége 12,8 × 40 % × 55 % (1) (2) 1,0 2. év vége 12,8 × 24 % × 55 % 1/(1 + 0,08)1 3. év vége 12,8 × 14,4 % × 55 % 1/(1 + 0,08)2 4. év vége 12,8 × 10,8 % × 55 % 1/(1 + 0,08)3 5. év vége 12,8 × 10,8 % × 55 % 1/(1 + 0,08)4 (1) × (2) 2,816 1,564 0,869 0,604 0,559 6,412 Összesen 20 0 Az NTE kiszámítása: – névleges támogatás mínusz: – – × a földterülethez rendelt támogatásra kivetett adó az épületekhez rendelt támogatásra kivetett adó –1,925 – a berendezésekhez rendelt támogatásra kivetett adó NTE –6,412 11,6 % Megjegyzések: 1. A juttatásoknak a támogatások elbírálásánál említett adóztatására az érintett tagállamok adójoga és a szóban forgó programok különleges rendelkezései az irányadók. 2. Az NTE meghatározásához ezért pontos információkkal kell rendelkezni: – – az adott országban a társaságinyereségadó-kulcsokról, a hatályos értékcsökkenési szabályokról vagy a támogatás nyereségbe építésének a szóban forgó program által előírt különleges módszeréről. 242 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet 3. TÁMOGATOTT KÖLCSÖN FORMÁJÁBAN NYÚJTOTT BERUHÁZÁSI TÁMOGATÁS NETTÓ TÁMOGATÁSI EGYENÉRTÉKE 3. 1. Általános Az adott vállalkozásnak támogatott kölcsön formájában nyújtott beruházási támogatást először a kamatkedvezmény százalékpontjának számában, azaz a referencia-kamatláb és a hitelező által felszámított kamatláb különbségében fejezik ki. A kamatkedvezmény egyetlen hatása a kamatterhek csökkentése, mivel feltételezhető, hogy a tőketörlesztéseket azonos módon teljesítik, függetlenül attól, hogy a kamat a szokásos vagy csökkentett mértékű. A kölcsön törlesztéséhez kapott kedvezményt a beruházás százalékos arányában fejezik ki, hasonlóan a tőkejuttatáshoz. Ez adja meg a névleges vagy bruttó támogatási egyenértéket. Ez nem a végleges haszon, amelyet a vállalkozás a kamattámogatásból származtat. Tekintve, hogy a kamatköltségek az adóköteles nyereségből levonhatók, a kamattámogatás az ilyen adókedvezmény egy részének elvesztését jelenti, mivel növeli az állam által társasági nyereségadó formájában elvont összeget. Ebből következően a nettó támogatási egyenértéket (NTE) úgy kapják meg, hogy a bruttó támogatási egyenértékből kivonják az adóköteles nyereség kamatkedvezménynek tulajdonítható emelkedésére az állam által kirótt adót. A juttatás esetéhez hasonlóan a támogatott hitel NTE-je az adott ország támogatási programja vagy adójoga által biztosított elemeken, valamint szerződésekben megállapított egyes paramétereken alapulnak. A támogatott kölcsön formájában nyújtott beruházási támogatás NTE-jének kiszámításához a következő elemekre van szükség: – – – – – – – a kölcsön futamideje, a türelmi idő tartama, azaz az a kezdeti idő, amikor nem kell törleszteni, a kamatot a teljes tőkeösszeg után fizetik, a kamatkedvezmény százalékpontjainak száma, a kamatkedvezmény időtartama, amely nem feltétlenül egyezik meg a kölcsönével, a kölcsön összege a beruházás százalékában vagy arányában kifejezve, referencia-/leszámítolási kamatláb, adókulcs. Ezenkívül szükséges ismerni a kölcsön törlesztésének feltételeit. Az esetek többségében a kölcsönt lineárisan törlesztik egyenlő részletekben, a kamat a kintlévő egyenlegre esedékes. A törlesztés időnként állandó éves részletek formájában történik, amely esetben az NTE kiszámításánál ezt figyelembe veszik. 3. 2. Számítási példák 1. példa 1. Paraméterek – – – – – a kölcsön tíz évre szól, lineáris törlesztéssel, türelmi idő nélkül, a kamatkedvezmény a kölcsön futamideje alatt három százalékpont, a kölcsön a beruházás 40 %-ára szól, a referencia-/leszámítolási kamatláb 8 %, az adókulcs 35 %. 2. Az egységnyi támogatáselem kiszámítása Az egységnyi támogatáselem a beruházás 100 %-ára adott kölcsön egypontos kamatkedvezményének névleges jellemzőit. Kiszámítása a figyelembe véve a támogatás paraméterekként használt támogatási egyenértéke, következőképpen történik: 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 243 Kölcsön: kintlévő egyenleg 1 pontos kamatkedvezmény Szerzett haszon Diszkont tényező Diszkontált érték( (*)) Év vége 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 (1) 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10 (2) 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % (*) A diszkontálás az első év elején kezdődik. 3. Nettó támogatási egyenérték kiszámítása (1) × (2) (3) (1) × (2) × (3) 1 0,9 0,8 0,7 0,6 0,5 0,4 0,3 0,2 0,1 1/(1 + 0,08)1 1/(1 + 0,08)2 1/(1 + 0,08)3 1/(1 + 0,08)4 1/(1 + 0,08)5 1/(1 + 0,08)6 1/(1 + 0,08)7 1/(1 + 0,08)8 1/(1 + 0,08)9 1/(1 + 0,08)10 Egységnyi támogatáselem: 0,926 0,772 0,635 0,515 0,408 0,315 0,233 0,162 0,100 0,046 4,112 A nettó támogatási egyenértéket egyszerűen a támogatás jellemzői [hárompontos kamatkedvezmény, 40 % kölcsönrész, támogatás nem adóztatható része: (1 – 35 %)] és az egységnyi támogatáselem szorzatával lehet megkapni: NTE = 4,112 × 3 × 40 % × (1 – 35 %) = 3,21 % 2. példa 1. Paraméterek A paraméterek ugyanazok, mint az 1. példa esetében, de a törlesztéshez kétéves türelmi idővel. Ez azt jelenti, hogy az első két évben nincs tőketörlesztés. A tízéves kölcsönt így nyolc egyenlő részletben törlesztik a harmadik évtől a tizedikig. Kamatot tíz év alatt a kintlévő egyenleg után kell fizetni. 2. Az egységnyi támogatáselem kiszámítása Kölcsön: kintlévő egyenleg 1 pontos kamatkedvezmény Szerzett haszon Diszkont tényező Diszkontált érték( (*)) Év vége 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 (1) 100 100 100 87,5 75,0 62,5 50 37,5 25,0 12,5 (2) 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % (*) A diszkontálás az első év elején kezdődik. (1) × (2) (3) (1) × (2) × (3) 1 1 1 0,875 0,750 0,625 0,500 0,375 0,250 0,125 1/(1 + 0,08)1 1/(1 + 0,08)2 1/(1 + 0,08)3 1/(1 + 0,08)4 1/(1 + 0,08)5 1/(1 + 0,08)6 1/(1 + 0,08)7 1/(1 + 0,08)8 1/(1 + 0,08)9 0,926 0,857 0,794 0,643 0,510 0,394 0,292 0,203 0,125 1/(1 + 0,08)10 0,058 Egységnyi támogatás elem: 4,802 % 244 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet 3. Nettó támogatási egyenérték kiszámítása Az 1. példához hasonlóan az egységnyi támogatáselemet megszorozzák a kedvezménypontok számával, a kiadás kölcsönnel fedezett részével, és az 1 és az adókulcs közti különbséggel: NTE = 4,802 × 3 × 40 % × (1 – 35 %) = 3,75 % Megjegyzés: Látható, hogy a többi tényező egyenlősége esetén a tőketörlesztésnél a türelmi idő bevezetésének eredményeként nő az NTE. A türelmi így a kamatkedvezménynek tulajdonítható hasznot, ebből következően pedig az egységnyi támogatáselemet. idő növeli az egyes évben esedékes egyenleget, 3. példa 1. Paraméterek Azonosak a 2. példában szereplő tényekkel, a kölcsönt azonban állandó éves részletekben kell törleszteni. Ebben az esetben a számítási mód alapvetően eltér az előző két példában alkalmazottól: először kiszámítják a kamatkedvezmény nélkül a „szokásos” éves részleteket, majd a „kedvezményes” részleteket: a két sor közötti különbséget évről évre állapítják meg, az eredményeket pedig diszkontálják, így kapják meg a támogatási egyenértéket. 2. A támogatási egyenérték kiszámítása A kölcsön százalékos arányában kifejezett állandó éves részletek kiszámítása a következő: ahol n) A = i/(1 – r r = 1/(1 + i) i a kamatláb, n pedig az évek száma, amelyre a részletet számítják. A következő számítások 100 egységnyi kölcsönre vonatkoznak: Év 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Szokásos részlet Kedvezményes éves részlet Szerzett haszon Diszkont tényező Diszkontált érték( (*)) (1) 8 8 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 (2) 5 5 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 (3) 3 3 1,929 1,929 1,929 1,929 1,929 1,929 1,929 1,929 (4) (3) × (4) 1/(1 + 0,08)1 1/(1 + 0,08)2 1/(1 + 0,08)3 1/(1 + 0,08)4 1/(1 + 0,08)5 1/(1 + 0,08)6 1/(1 + 0,08)7 1/(1 + 0,08)8 1/(1 + 0,08)9 1/(1 + 0,08)10 2,778 2,572 1,532 1,418 1,313 1,216 1,126 1,042 0,965 0,894 Támogatási egyenérték: 14,85 % (*) A diszkontálás az első év elején kezdődik. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 245 3. Nettó támogatási egyenérték kiszámítása A nettó támogatási egyenérték kiszámítása: a támogatási egyenérték és a kölcsönnel fedezett rész szorzata, ebből az adóként kirótt rész levonása NTE = 14,85 × 40 % × (1 – 35 %) = 3,86 % Megjegyzés: Ha a törlesztésre nincs türelmi idő, az ugyanígy számított NTE 3,41 % 3. 3. Támogatott kölcsön NTE-jének számítási képlete Az előző, táblázatkezelőbe könnyen átültethető módszerek lehetővé teszik az alacsony kamatozású kölcsön NTE-jének kiszámítását az adott eset jellemzői szerint. Szokásos esetekben az NTE-t közvetlenül is ki lehet számítani, a következő képlet segítségével. 1. Fogalmak – i az intervallumonkénti referencia-kamatláb és r = 1/(1 + i) – i’ a futamidő intervallumonkénti támogatott mérték és r’ = 1/(1 + i’) – P a kölcsön (futamidőintervallum-számban kifejezett) tartama – Q a kölcsönnel fedezett rész – T az adókulcs – F a tőketörlesztéshez adott bármilyen türelmi idő tartama intervallumok számában: a türelmi idő alatt csak a kölcsön kamatát törlesztik a támogatott kamatláb szerint. (F = 0 ha nincs türelmi idő) 2. Lineáris törlesztés NGE = (1 – T) Q(1 – i′ʼ i )(1 + 3. Törlesztés állandó éves részletekben P r F – r i × (P – F)) NGE = (1 – T) Q(1 –(i′ʼ i ) ×(1 – r F F r + P – r P–F)) 1 – r′ʼ 246 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet II. MELLÉKLET A NÉPSŰRŰSÉGI KRITÉRIUM ALAPJÁN A 92. CIKK (3) BEKEZDÉSÉNEK C) PONTJA SZERINTI ELTÉRÉSRE JOGOSULT RÉGIÓKBAN A SZÁLLÍTÁSI TÖBBLETKÖLTSÉGEK ELLENTÉTELEZÉSÉHEZ NYÚJTOTT TÁMOGATÁS Teljesítendő feltételek – – – – – a támogatás csak a szállítás többletköltségeinek kiegyenlítését szolgálhatja. Az érintett tagállamnak kell igazolnia, hogy a kompenzációra objektív alapon van szükség. Túlkompenzáció soha nem lehetséges. Figyelembe kell venni a szállításhoz nyújtott támogatások más programjait is, támogatást csak az érintett ország nemzeti határain belüli áruszállítás többletköltsége tekintetében lehet nyújtani. A támogatás nem válhat exporttámogatássá, a támogatásnak objektív módon előre számszerűsíthetőnek kell lennie, egy támogatás-per-kilométer hányados vagy egy támogatás-per-kilométer és támogatás-per-súlyegység hányados alapján, továbbá éves jelentést kell készíteni, amely többek között a hányados vagy hányadosok működését is bemutatja, a többletköltség becslésének a leggazdaságosabb szállítási formán, és a termelés vagy feldolgozás helye és a kereskedelmi árusítóhelyek közötti legrövidebb útvonalon kell alapulnia, támogatást csak olyan vállalkozásoknak lehet nyújtani, amelyek az új népsűrűségi kritérium alapján a regionális támogatásra jogosult régiókban találhatóak. Az ilyen térségek lényegében NUTS III szintű földrajzi régiókból állnak, négyzetkilométerenként 12,5 lakosnál alacsonyabb népsűrűséggel. Bizonyos rugalmasság azonban megengedett a térségek kiválasztásában, a következő korlátok között: – – – a térség kiválasztásának rugalmassága nem jelentheti a szállítási támogatással lefedett népesség növekedését, a rugalmasságra jogosult NUTS III alacsonyabbnak kell lennie, részek népsűrűségének négyzetkilométerenként 12,5 lakosnál olyan NUTS III régiókhoz kell kapcsolódniuk területileg, amelyek megfelelnek az alacsony népsűrűségi kritériumnak, – népességüknek a szállítási támogatás teljes lefedettségéhez képest alacsonynak kell maradnia, – nem részesülhet támogatásban az olyan vállalkozások termékeinek szállítása vagy továbbítása, amely vállalkozások elhelyezkedésére vonatkozóan nincs alternatíva (nyersanyag-kitermelő iparágak, vízerőművek, stb. termékei), – a Bizottság által érzékenynek tartott ágazatokban (gépjárművek, szintetikus szálak, hajóépítés és acélipar) működő vállalkozásoknak adott szállítási támogatást mindig előzetesen kell bejelenteni, és azok a hatályos ágazati iránymutatás hatálya alá tartoznak. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 247 III. MELLÉKLET A 92. CIKK (3) BEKEZDÉSÉNEK C) PONTJÁBAN FOGLALT ELTÉRÉS HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ NÉPESSÉGRE VONATKOZÓ FELSŐ HATÁR MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK MÓDSZEREI 1. A Bizottság először átfogó felső határt állapít meg a Közösségen belül a regionális támogatások által lefedett népesség tekintetében. Ez meghatározza a népességnek azt a maximális százalékos arányát, amelyet a 92. cikk (3) bekezdésében foglalt regionális eltérésre jogosult régiók összességükben elérhetnek. 2. A 92. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt eltérés szerint regionális támogatásra jogosult régiókat, valamint azok teljes lefedettségét közösségi szinten külsőleg és automatikusan állapítják meg a vásárlóerő-paritásban (PPS) mért egy főre eső GDP 75,0 %-ára vonatkozó követelmény alkalmazásával. A Bizottság átfogó felső határra vonatkozó határozata tehát egyidejűleg népességnek a 92. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés szerinti lefedettségének a felső határát is meghatározza közösségi szinten. A 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti felső határt úgy kapják meg, hogy az átfogó felső határból kivonják a 92. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt eltérés szerint támogatható régiók népességét. 3. A 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti közösségi felső határt egy elosztási kulcs használatával (lásd I. rész) osztják fel a különböző tagállamok között, amely figyelembe veszi a regionális egyenlőtlenségeket nemzeti és közösségi összefüggésben egyaránt. Az így kapott eredményeket ezután egyes más szempontok figyelembevétele érdekében kiigazítják (lásd a II. részt). 1. ELOSZTÁSI KULCS 4. A 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti közösségi felső határ elosztási kulcsát az olyan régiók népessége alapján számítják ki, amelyek nemzeti szinten adott küszöbértékekhez (lásd az 5. pontot) képest meghatározott egy főre eső GDP/PPS, illetve munkanélküliség tekintetében minimális egyenlőtlenséget mutatnak. Az alkalmazott földrajzi egység a NUTS III szint. Mindegyik NUTS III régiónál kiszámítják az egy főre eső GDP/PPS és munkanélküliségi mutatók hároméves átlagos értékét a nemzeti átlaghoz képest. Az egy főre eső GDP/PPS-re és a munkanélküliségi rátára vonatkozó mutatókat az Eurostat szolgáltatja. 5. A fent említett küszöbértékeket mindkét követelményre (egy főre eső GDP/PPS és munkanélküliség) és minden egyes érintett tagállamra kiszámítják. A számítást két szakaszban végzik. Az első azonos alap-küszöbértéket állapít meg minden tagállamra, amely az egy főre eső GDP esetén 85, a munkanélküli ráta esetében pedig 115. A második szakaszban az alap-küszöbértékeket az egyes tagállamoknak a közösségi átlaghoz képest viszonylagos helyzetét figyelembe véve igazítják ki. Az alkalmazott képlet a következő: Küszöb = 1 2 ×(Alap – küszöb + Alap-küszöb × 100 Európai index ) ahol az európai index a különböző tagállamok munkanélküliségi vagy egy főre eső GDP/PPS helyzetét a megfelelő közösségi átlag százalékos arányában fejezi ki. Az európai indexet a regionális mutatóknál alkalmazott három év átlagos értékeként számítják ki. Így minél kedvezőbb egy tagállam helyzete munkanélküliség vagy életszínvonal szempontjából, annál szelektívebbek a 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerint lefedett népesség felső határának elosztásánál használt küszöbértékek, és fordítva. Annak érdekében azonban, hogy a munkanélküliségi követelmény ne váljon túl merevvé, a megfelelő küszöbérték felső határa 150. Ez megkönnyíti a regionális támogatások nyújtását olyan tagállamokban, amelyek a hazai munkanélküliség szempontjából jelentős egyenlőtlenségeket mutatnak, de helyzetük közösségi szinten nem tűnik olyan kedvezőtlennek. Mivel az egy főre eső GDP/PPS küszöbérték szempontjából a tagállamok között megfigyelt különbségek kicsik, nem tartottak szükségesnek minimális szintet megállapítani. 248 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet 6. A regionális mutatókat ezután összehasonlítják a fent említett küszöbértékekkel, ami lehetővé teszi annak megállapítását, hogy az érintett régió elegendő regionális egyenlőtlenséget mutat-e ahhoz, hogy azt figyelembe vegyék az elosztási kulcs kiszámításában. A 92. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés értelmében regionális támogatásra nem jogosult olyan régiók népességét, amelyek a fent említett két küszöbérték legalább egyikével összehasonlítva elegendő regionális egyenlőtlenséget mutatnak, összesítik az egyes tagállamok tekintetében. A 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti közösségi felső határ elosztási kulcsát a Közösség teljes népességéből az egyes tagállamok részesedésként határozzák meg. 7. A fent említett korrekciókra is figyelemmel, az egyes tagállamok 92. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés szerinti népességi felső határt az elosztási kulcs közvetlen alkalmazásával számítják ki, azaz megszorozzák a népességben kifejezett, a 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti közösségi felső határt a tagállam részesedésével a teljes kapott összegből. 2. KORREKCIÓK 8. Az így kapott eredményeket szükség szerint korrigálják, annak érdekében, hogy: – mindegyik tagállamnak garantálják, hogy a 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés értelmében támogatott népesség legalább egyenlő a 92. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltéréssel nem érintett népesség 15 %-ával és nem haladja meg annak 50 %-át, – mindegyik tagállamban elégséges szintet érjen el azoknak a régióknak a szerepeltetése, amelyek éppen elvesztették a 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti státuszukat, valamint az alacsony népsűrűségű térségeké, – a tagállam [a két, 92. cikk (3) bekezdésben foglalt regionális eltérés szerinti] teljes lefedettségének csökkenését a korábbi lefedettség 25 %-ára korlátozzák. 9. A fenti korrekciókkal közvetlenül nem érintett tagállamok tekintetében kapott eredményeket azután arányosan kiigazítják, hogy az egyedi felső határok összege egyenlő legyen a Közösségre megállapított, a 92. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti felső határral


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 664/98 von Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ an die Kommission. EU-Artenschutzgesetzgebung - Umsetzungsdefizit in Deutschland

eurovoc_concepts:
Germany
application of EU law
complaint to the Commission
marketing
national implementing measure
protected species
protection of animal life
protection of plant life

formats: html pdf print

text: 9. 10. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 310/115 (98/C 310/152) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0664/98 von Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) an die Kommission (10. Ma¤rz 1998) Betrifft: EU-Artenschutzgesetzgebung › Umsetzungsdefizit in Deutschland Seit dem 1. Juni 1997 wird der Handel mit durch das Washingtoner Artenschutzabkommen geschu¤tzten Tier- und Pflanzenarten in der EU ausschlie(cid:223)lich durch die EG-Verordnung 338/97 (1) geregelt. Der Mitgliedstaat Deutschland ist seiner Umsetzungsverpflichtung bisher nicht nachgekommen. Insbesondere wurden bisher keine Strafvorschriften sowie Beschlagnahmemo¤glichkeiten (gefordert in Art. 16 der Richtlinie) eingefu¤hrt. Sanktions- los sind nach wie vor: Ein- und Ausfuhr, Kauf, Angebot zum Kauf, Erwerb zu kommerziellen Zwecken, Zurschaustellung und Verwendung zu kommerziellen Zwecken sowie Verkauf, Anbieten und Befo¤rdern von den in den Anha¤ngen A und B der Verordnung aufgelisteten Arten. Die Anwendung des allgemeinen Zoll- und Ordnungsrechts reicht nicht aus. Im Gegenteil. Die zusta¤ndigen Strafbeho¤rden stellen derzeit Verfahren wegen Versto¤(cid:223)en gegen die Artenschutzverordnung ein. Eine Umsetzung der EU-Richtlinie ist in Deutschland derzeit nicht in Sicht. Unter dem Aktenzeichen 97/4604SG(97) A/11682/2 ist eine entsprechende Beschwerde des Komitees gegen den Vogelmord bei der Kommission anha¤ngig. 1. Wie beurteilt die Kommission das Verhalten der Bundesrepublik Deutschland? 2. Welche Ma(cid:223)nahmen hat die Kommission bisher eingeleitet, um Deutschland zu einer Umsetzung der o. g. Richtlinie zu bewegen, und welche Schritte wird die Kommission unternehmen, damit insbesondere die aus Art. 16 der Richtlinie erwachsenden Verpflichtungen endlich auch in Deutschland erfu¤llt werden? (1) ABl. L 61 vom 3. 3. 1997, S. 1. Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (30. April 1998) Die Umsetzung, Anwendung und Durchsetzung der Verordnung (EG) Nr. 338/97 des Rates vom 9. Dezember 1996 u¤ber den Schutz von Exemplaren wildlebender Tier- und Pflanzenarten durch U¤ berwachung des Handels wird von Kommission derzeit in allen Mitgliedstaaten, einschlie(cid:223)lich Deutschlands, verfolgt. Sie versucht, die korrekte Umsetzung zuna¤chst durch bilaterale und multilaterale Kontakte und, erforderlichenfalls, rechtliche Schritte sicherzustellen. (98/C 310/153) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0665/98 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (10. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellung von Pa¤dagogen im Rahmen des Programms fu¤r zusa¤tzliche Unterrichtskapazita¤ten in der Unterstufe des griechischen Gymnasiums Die Entschlie(cid:223)ung u¤ber Wachstum und Bescha¤ftigung des Europa¤ischen Rates von Amsterdam (1) beginnt mit den Worten: (cid:132)Es mu¤ssen unbedingt neue Impulse gegeben werden, damit die Bescha¤ftigung unverru¤ckbar zuoberst auf der politischen Tagesordnung der Europa¤ischen Union bleibt. (cid:147) Im Vorschlag des Europa¤ischen Parlaments fu¤r den Europa¤ischen Bescha¤ftigungsgipfel hei(cid:223)t es im Kapitel Organisation der Arbeitszeit: Wo U¤ berstunden fester Bestandteil der Betriebsabla¤ufe geworden sind, mu¤ssen die Unternehmen und die Sozialpartner diese abbauen und zusa¤tzliche Arbeitspla¤tze schaffen. In Griechenland wird im Rahmen der Ma(cid:223)nahmen zur Unterstu¤tzung der Gesamtschule, die Mittel aus dem Gemeinschaftlichen Fo¤rderkonzept erha¤lt, zusa¤tzliche Unterrichtskapazita¤t fu¤r die Unterstufe des Gymnasiums geschaffen. Unterrichten sollen hauptsa¤chlich Pa¤dagogen die ohnehin einen Arbeitsplatz haben und dann U¤ berstunden leisten sollen, wa¤hrend zugleich viele Tausende ausgebildete Pa¤dagogen ohne Anstellung sind. Welche Ma(cid:223)nahmen schla¤gt die Kommission vor, um diese neuen Arbeitspla¤tze, die wohlgemerkt aus dem Gemeinschaftlichen Fo¤rderkonzept subventioniert werden, mit arbeitslosen Pa¤dagogen zu besetzen? (1) ABl. C 236 vom 2. 8. 1997, S. 3


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 677/98 van Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ aan de Commissie. Toelatingsvoorwaarden voor Spaanse technische ingenieurs in vergelijking met andere gevallen

eurovoc_concepts:
European official
Spain
administrator
competition (EU)
diploma
engineer
equal treatment
equivalence of diplomas
recognition of studies
recruitment

text: 19. 11. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 354/15 (98/C 354/35) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0677/98 van Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) aan de Commissie (10 maart 1998) Betreft: Toelatingsvoorwaarden voor Spaanse technische ingenieurs in vergelijking met andere gevallen Waarom heeft de Commissie het bezit van een hogeronderwijsdiploma verplicht gesteld in de Spaanse versie van de aankondiging voor de vergelijkende onderzoeken COM/A/720 en COM/A/721 (PB C 52 A van 28. 2. 1991), terwijl deze eis niet is opgenomen in de overige taalversies van deze aankondiging? (98/C 354/36) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0678/98 van Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) aan de Commissie (10 maart 1998) Betreft: Toelatingsvoorwaarden voor Spaanse technische ingenieurs in vergelijking met andere gevallen Waarom verlangt de Commissie van de heer Vicente Alonso Morales die het diploma van technisch inge- nieur bezit en heeft gesolliciteerd naar aanleiding van het algemeen vergelijkend onderzoek COM/A/1047 (PB C 145 A van 13. 5. 1997) het bezit van een doctoraal of gelijkwaardig diploma › een eis die niet is opgenomen in de tekst van de aankondiging? (98/C 354/37) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0679/98 van Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) aan de Commissie (10 maart 1998) Betreft: Toelatingsvoorwaarden voor Spaanse technische ingenieurs in vergelijking met andere gevallen Waarom verlangt de Commissie in de Spaanse versie van de aankondiging van het algemeen vergelijkend onderzoek COM/A/1047 (PB C 145 A van 13. 5. 1997) het bezit van een universitair diploma, terwijl deze eis niet is opgenomen in de Duitse versie van deze aankondiging? (98/C 354/38) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0724/98 van In(cid:152)igo Me·ndez de Vigo (PPE) aan de Commissie (18 maart 1998) Betreft: Toegang van Spaanse technische ingenieurs tot de categorie A/LA van Europese ambtenaren Is het waar dat de Commissie sollicitanten in het bezit van een diploma van de (cid:132)Fachhochschule(cid:148) toelaat of heeft toegelaten tot de algemeen vergelijkende onderzoeken om te voorzien in vacatures in categorie A/LA van Europese ambtenaren? Is de Commissie van mening dat het diploma van de (cid:132)Fachhochschule(cid:148) het hoogste diploma in Duitsland is of is dat het diploma van de (cid:132)Hochschule(cid:148)? Is de Commissie van mening dat het diploma van de (cid:132)Fachhochschule(cid:148) een hogere kwalificatie inhoudt dan het diploma van technisch ingenieur en zo ja, waarom? Waarom stelt de Commissie dat het diploma van de Spaanse technische ingenieurs zich in een soortgelijke positie bevindt als het diploma van een (cid:132)Fachhochschule(cid:148), wanneer laatstgenoemd diploma toelating geeft tot de meeste algemeen vergelijkende onderzoeken voor de categorie A/LA? (98/C 354/39) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0725/98 van In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) aan de Commissie (18 maart 1998) Betreft: Toegang van Spaanse technische ingenieurs tot de categorie A/LA van Europese ambtenaren Waarom verlangt de Commissie in de Spaanse versie van de aankondiging van het algemeen vergelijkend onderzoek COM/A/1047 (PB C 145 A van 13. 5. 1997) het bezit van een universitair diploma, terwijl deze eis niet is opgenomen in de Duitse versie van deze aankondiging?


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om køb af forbrugsvarer og forbrugsgarantier (KOM(95)0520 C4-0455/96 96/0161(COD))(Fælles beslutningsprocedure - førstebehandling)

eurovoc_concepts:
after-sales service
consumer goods
consumer protection
distributive trades
guarantee
producer's liability
product quality

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 695/98 de los diputados Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA a la Comisión. Enfermedades relacionadas con la contaminación

eurovoc_concepts:
EU action
action programme
disease prevention
health policy
health risk
pollution

text: 2. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 304/147 3. si se ha establecido que· categor(cid:14)·as de proyectos obtendra·n financiacio·n, y 4. si so·lo se financiara·n proyectos en terrenos pu·blicos, o tambie·n en privados? (1) Debates del Parlamento Europeo (Octubre 1996). Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisio·n (23 de marzo 1998) La Comisio·n esta· recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicara· en el plazo ma·s breve posible. (98/C 304/219) PREGUNTA ESCRITA E-0695/98 de Amedeo Amadeo (NI) y Salvatore Tatarella (NI) a la Comisio·n (10 de marzo de 1998) Asunto: Enfermedades relacionadas con la contaminacio·n Vista la propuesta de decisio·n del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se adopta un programa de accio·n comunitaria 1999-2003 sobre las enfermedades relacionadas con la contaminacio·n en el contexto del marco de actuacio·n en el sector de la salud pu·blica (COM(97)0266 › 97/0153 COD) (1), con el fin de evitar una inu·til repeticio·n de los trabajos, ¿podr(cid:14)·a la Comisio·n verificar la coherencia y la complementariedad de las medidas propuestas con las actuaciones previstas en el programa de accio·n comunitaria en materia de control sanitario as(cid:14)· como con las dema·s acciones comunitarias sobre las enfermedades relacionadas con la contaminacio·n? (1) DO C 214 de 16. 7. 1997, p. 7 (98/C 304/220) PREGUNTA ESCRITA E-0696/98 de Amedeo Amadeo (NI) y Salvatore Tatarella (NI) a la Comisio·n (18 de marzo de 1998) Asunto: Enfermedades relacionadas con la contaminacio·n Vista la propuesta de decisio·n del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se adopta un programa de accio·n comunitaria 1999-2003 sobre las enfermedades relacionadas con la contaminacio·n en el contexto del marco de actuacio·n en el sector de la salud pu·blica (COM(97)0266 › 97/0153 COD) (1), ¿podr(cid:14)·a la Comisio·n presentar al menos un borrador de las necesidades financieras para los an(cid:152)os 2000-2003, y podr(cid:14)·an las autoridades presupuestarias garantizar la posterior disponibilidad de los fondos? (1) DO C 214 de 16. 7. 1997, p. 7. (98/C 304/221) PREGUNTA ESCRITA E-0697/98 de Amedeo Amadeo (NI) y Salvatore Tatarella (NI) a la Comisio·n (18 de marzo de 1998) Asunto: Enfermedades relacionadas con la contaminacio·n Vista la propuesta de decisio·n del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se adopta un programa de accio·n comunitaria 1999-2003 sobre las enfermedades relacionadas con la contaminacio·n en el contexto del marco de actuacio·n en el sector de la salud pu·blica (COM(97)0266 › 97/0153 COD) (1); por lo que respecta al primer objetivo espec(cid:14)·fico del programa de accio·n, «Mejorar la informacio·n», ¿podr(cid:14)·a la Comisio·n subrayar la importancia de la recogida de datos cient(cid:14)·ficos sobre la relacio·n causa-efecto entre contaminacio·n y enfermedad, as(cid:14)· como de la comparacio·n y evaluacio·n de los datos disponibles sobre la causalidad en colaboracio·n con los Estados miembros? (1) DO C 214 de 16. 7. 1997, p. 7


title: Règlement (CE) n° 547/98 de la Commission du 10 mars 1998 modifiant le règlement (CE) n° 1773/97 relatif à une mesure particulière d'intervention pour les céréales en Finlande et en Suède

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
export refund
market intervention
oats
third country

formats: pdf print

text: 11. 3. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 72/11 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 547/98 DE LA COMMISSION du 10 mars 1998 modifiant le r(cid:138)glement d’intervention pour les c(cid:130)r(cid:130)ales en Finlande et en Su(cid:138)de (CE) no 1773/97 relatif (cid:133) une mesure particuli(cid:138)re LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 de la Commission du 29 juin 1995 (cid:130)tablissant certaines modalit(cid:130)s d’application du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui concerne l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation ainsi que les mesures (cid:133) prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2052/97 (4), consid(cid:130)rant que, par le r(cid:138)glement (CE) no 1773/97 de la Commission (5), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 366/98 (6), une adjudication de la restitution a (cid:130)t(cid:130) ouverte pour l’exportation d’avoine produite en Finlande et en Su(cid:138)de vers tous les pays tiers; que, dans la situation actuelle, il se r(cid:130)v(cid:138)le opportun d’augmenter la quantit(cid:130) mise en adjudication; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier L’article 1er, paragraphe 1, du r(cid:138)glement (CE) no 1773/97 est modifi(cid:130) comme suit: sous Une mesure particuli(cid:138)re d’intervention, «1. forme d’une restitution (cid:133) l’exportation, est appliqu(cid:130)e pour 550 000 tonnes d’avoine produite en Finlande et en Su(cid:138)de, et destin(cid:130)e (cid:133) (cid:136)tre export(cid:130)e (cid:133) partir de la Finlande et de la Su(cid:138)de vers tous les pays tiers. dispositions L’article 13 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 ainsi que les cet article sont applicables mutatis mutandis (cid:133) ladite restitution. » en application de prises Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le jour de sa publi- cation au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 10 mars 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 du 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 250 du 13. 9. 1997, p. 1. (6) JO L 46 du 17. 2. 1998, p. 3


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 680/98 του Roberta ANGELILLI προς την Επ τροπή. Χρηματοδοτήσεις καταναλωτικών ενώσεων

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Italy
association
consumer information
consumer protection
project evaluation
public awareness campaign
single market

text: C 310/116 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 9. 10. 98 Apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (16 Aprili·oy 1998) Ta e·ktakta mauh·mata enisxytikh·w didaskali·aw sta opoi·a anafe·retai o ajio·timow boyleyth·w proori·zontai gia toyw mauhte·w thw anv· terhw deyteroba·umiaw ekpai·deyshw, idi·vw sta pro·sfata idryue·nta eniai·a ly·keia. O sto·xow aytv· n tvn mauhma·tvn, poy organv· nontai sthn paroy·sa prv· th metabatikh· fa·sh, ei·nai na bohuh·soyn toyw mauhte·w na prosarmostoy·n stiw ne·ew apaith·seiw toy eniai·oy lykei·oy (ne·a mauh·mata, ne·a didaktikh· y·lh, ne·a didaktikh· prose·ggish). H fy·sh tvn mauhma·tvn ei·nai perisso·tero prosvrinh· para· diarurvtikh·, kai ua ejakoloyuh·soyn e·vw to te·low toy tre·xontow koinotikoy· plaisi·oy sth·rijhw (KPS). Epiple·on, sto texniko· ske·low thw dra·shw, oi ellhnike·w arxe·w poy efarmo·zoyn ayth· th dra·sh ejhgoy·n o·ti oi ekpaideytikoi· poy paradi·doyn ta e·ktakta mauh·mata enisxytikh·w didaskali·aw epile·gontai apo· thn omospondi·a tvn ekpaideytikv· n se synergasi·a me sxolikoy·w symboy·loyw. apo· geitonika· sxolei·a, h· metajy· ekpaideytikv· n me proso·nta ychloy· epipe·doy poy den e·xoyn ako·mh dioristei·. ». Epiprosue·tvw, oi ekpaideytikoi· miaw sygkekri- me·nhw ta·jhw enisxytikv· n mauhma·tvn den mporoy·n na ei·nai ekei·noi poy paradi·doyn ta anti·stoixa kanonika· mauh·mata stoyw enlo·gv mauhte·w». (98/C 310/154) GRAPTH ERVTHSH E-0668/98 ypobolh· : Sir Jack Stewart-Clark (PPE) prow thn Epitroph· (10 Marti·oy 1998) Ue·ma: Pro·tash thw Epitroph·w gia thn kauie·rvsh fo·roy epi· tvn agra·fvn magnhtotainiv· n Gnvri·zv o·ti mi·a pro·tash thw Epitroph· proble·pei thn apozhmi·vsh tvn kato·xvn dikaivma·tvn pneymatikh·w idiokthsi·aw gia thn akoystikh· anaparagvgh· toy ylikoy· toyw, me·sv eno·w symplhrvmatikoy· fo·roy epi· toy ko·stoyw tvn agra·fvn magnhtotainiv· n kai toy ejoplismoy· eggrafh·w kai antigrafh·w. Mi·a te·toia pro·tash mporei· na e·xei sobare·w oikonomike·w syne·peiew gia tiw topike·w Env· seiw «Omiloysv· n Efhmeri·dvn» (Talking Newspaper Associations) sto H. B. Oi env· seiw ayte·w pare·xoyn poly·timew yphresi·ew stoyw tyfloy·w kai stoyw ambly·vpew, enhmerv· nonta·w toyw sxetika· me tiw teleytai·ew eidh·seiw kai ta gegono·ta. Oi eggrafe·w pragmatopoioy·ntai se a·grafew magnhtotaini·ew kai diane·montai dvrea·n stoyw akroate·w. Proti·uetai h Epitroph· na ori·sei ejaire·seiw sto plai·sio ayth·w thw pro·tashw, apalla· ssontaw tiw mh emporike·w yphresi·ew, ta filanurvpika· idry·mata kai tiw Env· seiw «Omiloysv· n» Efhmeri·dvn apo· thn katabolh· fo·roy gia tiw hxografh·seiw se a·grafew magnhtotaini·ew; Apa· nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (8 Mai(cid:143)oy 1998) Epi· toy paro·ntow, h Epitroph· ejeta·jei diejodika· to pro·blhma poy e·uese to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai de ua paralei·cei na ton enhmerv· sei sxetika· to taxy·tero dynato·, (98/C 310/155) GRAPTH ERVTHSH E-0680/98 ypobolh· : Roberta Angelilli (NI) prow thn Epitroph· (10 Marti·oy 1998) Ue·ma: Xrhmatodoth·seiw katanalvtikv· n env· sevn O italiko·w Ty·pow dhmosi·eyse polya·riuma a· rura gia ypotiue·menew xrhmatodoth·seiw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw ype·r orisme·nvn katanalvtikv· n env· sevn, ana·mesa stiw opoi·ew sygkatale·gontai h ACU, h FEDERCONSUMA- TORI kai h CODACONS. Ervta·tai h Epitroph·: 1. Oi proanaferuei·sew ypotiue·menew xrhmatodoth·seiw pra·gmati xorhgh·uhkan kai ba·sei poi·vn programma·tvn; 2. Ypa·rxoyn a·rage koinotika· progra·mmata poy proble·poyn rhtv· w xrhmatodoth·seiw katanalvtv· n env· svn;


title: WRITTEN QUESTION No. 674/98 by Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ to the Commission. Conditions for upgrading the Spanish 'Ingeniero Técnico' engineering qualification in comparison with others

text: C 354/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 11. 98 (98/C 354/30) SKRIFTLIG FR¯GA E-0672/98 fr(cid:229)n Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) till kommissionen (10 mars 1998) A¤mne: Villkor fo¤r befordran fo¤r personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Te·cnico, ja¤mfo¤rt med andra fall Varfo¤r ha¤vdar kommissionen att den spanska examen Ingeniero Te·cnico har samma status som en examen som tagits vid en Fachhochshule, trots att den sistna¤mnda examen godka¤nns vid de flesta allma¤nna uttagningsprov till tja¤nster inom kategorin A/LA? (98/C 354/31) SKRIFTLIG FR¯GA E-0673/98 fr(cid:229)n Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) till kommissionen (10 mars 1998) A¤mne: Villkor fo¤r befordran fo¤r personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Te·cnico, ja¤mfo¤rt med andra fall Examenstiteln Ingeniero Te·cnico ger beho¤righet till doktorandstudier i n(cid:229)gra medlemsstater. Varfo¤r p(cid:229)st(cid:229)r kommissionen a¤nd(cid:229) att personer med denna titel inte a¤r beho¤riga att studera p(cid:229) doktorandniv(cid:229)? (98/C 354/32) SKRIFTLIG FR¯GA E-0674/98 fr(cid:229)n Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) till kommissionen (10 mars 1998) A¤mne: Villkor fo¤r befordran fo¤r personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Te·cnico, ja¤mfo¤rt med andra fall A¤ r det sant att kommissionen har uttryckt sin oro hos de spanska myndigheterna ang(cid:229)ende spanska tekniska ingenjo¤rer med tre(cid:229)rig universitetsutbildning. Problemet a¤r att om dessa blir beho¤riga att so¤ka tja¤nster i kategorin A/LA, kan det leda till att andra personer med tre(cid:229)rig universitetsutbildning f(cid:229)r motsvarande beho¤righet. A¤ r detta ett relevant ska¤l till att avsl(cid:229) anso¤kningarna fr(cid:229)n spanska personer med titeln Ingeniero Te·cnico? (98/C 354/33) SKRIFTLIG FR¯GA E-0675/98 fr(cid:229)n Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) till kommissionen (10 mars 1998) A¤mne: Villkor fo¤r befordran fo¤r personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Te·cnico, ja¤mfo¤rt med andra fall Varfo¤r antas anso¤kningar fr(cid:229)n personer med de brittiska titlarna Bachelor of Arts, Bachelor of Science och Bachelor of Engineering, som alla uppn(cid:229)s efter tre (cid:229)rs studier, medan de personer som har den spanska titeln Ingeniero Te·cnico inte godka¤nns som so¤kande? (98/C 354/34) SKRIFTLIG FR¯GA E-0676/98 fr(cid:229)n Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) till kommissionen (10 mars 1998) A¤mne: Villkor fo¤r befordran fo¤r personer med den spanska examenstiteln Ingeniero Te·cnico, ja¤mfo¤rt med andra fall Varfo¤r antas anso¤kningar fr(cid:229)n personer med de brittiska titlarna Bachelor of Arts, Bachelor of Science och Bachelor of Engineering, som alla uppn(cid:229)s efter tre (cid:229)rs studier, medan de personer som har den spanska titeln Ingeniero Te·cnico inte godka¤nns som so¤kande?