title: Förslag till rådets förordning (EG) om den gemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött (kodifierad version)

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 10. 03. 1998 KOM(1998) 88 slutlig 98/0062(CNS) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om den gemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött (kodifierad version) (framlagt av Kommissionen) MOTIVERING 1. Inom "Medborgarnas Europa" fäster kommissionen stor vikt vid gemenskapsrättens förenkling och klarhet för att den skall bli mer tillgänglig och begriplig för medborgar na och därmed ge dem nya möjligheter och tillfälle att utnyttja de specifika rättigheter som de kan åberopa. Målsättningen kan dock inte uppnås så länge som ett stort antal bestämmelser som ändrats många gånger, ofta på ett genomgripande sätt, fortfarande återfinns utspridda delvis i den ursprungliga rättsakten och delvis i de senare ändringsakterna. Detta med för efterforskningar och jämförelser av ett stort antal rättsakter för att finna ut vilka bestämmelser som är i kraft. Gemenskapsrättens klarhet och begriplighet är därför beroende av att bestämmelser som ofta ändrats blir föremål för kodifiering. 2. Genom sitt beslut av den 1 april 19X7 uppdrog kommissionen åt sina enheter att företa en officiell kodifiering av rättsakter senast efter det att de ändrats för tionde gången, samtidigt som den underströk att detta var en minimiregel eftersom enheterna i syfte att uppnå en klar och begriplig gemenskapslagstifning bör eftersträva att så snart som möjligt företa en kodifiering av de texter som de har ansvar för. 3. I ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Edinburg i december 1992 bekräftades dessa absoluta prioriteringar, samtidigt som vikten av en officiell kodifie ring underströks "eftersom den garanterar rättssäkerhet i fråga om vilken lagstiftning som är tillämplig vid en given tidpunkt i en given fråga". När kodifieringen utförs skall gemenskapens normala lagstiftningsförfarande respekte ras fullt ut. Eftersom inga ändringar får införas i rättsakterna vad gäller innehållet vid en officiell kodifiering enades Europaparlamentet, rådet och kommissionen genom ett interinstitu- tionellt avtal av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod i syfte att snabbt kunna anta kodifierade rättsakter. 4. Detta förslag till kodifiering (*) av rådets förordning (EEG) nr 3013/89 av den 25 september 1989 om den gemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött, syftar till att verkställa denna slags kodifiering. Den nya förordningen ersätter de olika förordningar som är föremål för kodifieringsförfarande (2); det följer de kodi fierade texterna innehållsmässigt och begränsar sig därmed till en omgruppering av dem genom att endast tillföra de formella ändringar som själva kodifieringsförfarandet kräver. i förordning 5. Detta förslag till kodifiering har utarbetats på grundval av en förberedande konsolide ring av texten (EEG) nr 3013/89, på alla officiella språk, och ändringsrättsakterna som har utförts via informationssystemet för Byrån för Europeis ka gemenskapernas officiella publikationer enligt Europeiska rådets slutsatser i Edin burg. Den tidigare numreringen av artiklarna har bevarats för att underlätta läsningen; den anges i marginalen, den nya återfinns ovanför artiklarna; dessa två numreringar återges i en jämförelsetabell som finns i bilaga 2, del A, till den kodifierade förordnin gen. (') Förslaget finns infört i lagstiftningsprogrammet för 1997. (2) Bilaga 2, del B, i detta förslag. Förslag till Rådets förordning (EG) nr. J. av den om den gemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro peiska gemenskapen, särskilt artiklarna 42 och 43 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), med beaktande av följande: Rådets förordning (EEG) nr 3013/89 av den 25 septem ber 1989, om den gemensamma organisationen av mark naden för får- och getkött (3) har undergått flera och omfattande ändringar (4). För att skapa klarhet och av praktiska skäl bör därför en kodifiering företas av nämn da förordning. För att den gemensamma marknaden för jordbrukspro dukter skal) kunna fungera och utvecklas måste den kompletteras av en gemensam jordbrukspolitik som framför allt innefattar en gemensam organisation av marknaderna för olika jordbruksprodukter. En sådan organisation kan utformas på olika sätt beroende på vil ken produkt det är fråga om. För att uppnå målen i artikel 39 i fördraget, särskilt marknadsstabilitet och en skälig levnadsstandard för berörda jordbrukare, är det nödvändigt att behålla vissa åtgärder som underlättar anpassning av utbudet till marknadens krav. Det är särskilt viktigt att gemenska pens får- och getköttsproducenter fortsättningsvis får bi drag för att kompensera inkomstbortfall och att interven tionsåtgärder behålls. 1) 2) 3) 4) Det bör fastställas ett baspris, vid vilket interventionsåt gärder börjar tillämpas och som skyddar gemenskapens marknad mot fluktuationer i världsmarknadspriset på vissa produkter inom sektorn. 3013/89 3. (3) (4) EGT nr L 289, 7. 10. 1989, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1589/96 (EGT nr L 206, 16. 8. 19%, s. 25). Se bilaga 2, del B. 3013/89 (anpassad) 2069/92 (anpassad) (anpassad) 4. (anpassad) 5) Bidragsbeloppet som producenterna får, vilket bestäms på grundval av ett enhetligt inkomstbortfallsbelopp inom gemenskapen, måste ta hänsyn till de olika speciali seringar av produktionssystemen som finns inom gemen skapen. För att begränsa ökningen av budgetkostnadcrna inom denna sektor, har det varit nödvändigt att fastställa att det fulla bidraget högst får beviljas för 1 000 djur per producent i de mindre gynnade områdena, som definie ras i rådets direktiv 75/268/EEG (l), och för högst 500 djur per producent i övriga områden. Över dessa nivåer reduceras bidraget per djur med 50 %. 6) Av administrativa skäl är det lämpligt att det senaste datumet för betalning av bidraget sammanfaller med utgången av budgetåret. 7) 8) Den uppåtgående trenden i antalet tackor inom gemen skapen och det avsevärda prisfall som blir följden har allvarliga effekter på marknadsjämvikten. Denna utveck ling som delvis har bromsats upp av de olika åtgärder som införts särskilt vad gäller priser och stabilisatorer, har ändå lett till en produktionsökning och en stegring av utgifterna hos den Europeiska utvecklings- och garan tifonden för jordbruket. inte annat följer av särskilda Följaktligen bör, om bestämmelser tillämpliga på producentgrupper, ett indivi duellt tak införas för varje producent på grundval av de samlade bidrag som beviljats för regleringsårct 1991 för varje producent. 9) Med hänsyn till utvecklingen av produktionen i gemen skapen bör denna totalsumma emellertid multipliceras med en koefficient fastställd för varje medlemsstat och som uttrycker förhållandet mellan det totala antalet bidragsberättigande tackor vid början av 1989, 1990 och 1991 och det totala antalet bidragsberättigande djur under regleringsåret 1991. Särbestämmelser måste dock fastställas för Tyskland för att ta hänsyn till vissa speciel la problem i de nya delstaterna. 10) Nya producenter och nuvarande producenter, vars refe rensbesättningar inte motsvarar den normala utvecklin gen av antalet tackor, får inte uteslutas från rätten till bidrag. I detta syfte bör det skapas en nationell reserv som inledningsvis byggs upp genom uttag av en fast andel av alla producenters individuella tak. Det bör antas bestämmelser om att öka reserven i de mindre gynnade områdena. f1) EGT nr L 128, 19. 5. 1975, s. 1. Direktivet ersatt genom rådets förordning (EG) nr 950/97 (EGT nr L 142, 2. 6. 1997, s. 1). 2069/92 (anpassad) 11) 12) 13) Förändringar i bidragsmottagarens tillgångar eller pro duktionskapacitet kan göra det nödvändigt att ändra nivån på produktionen. De rättigheter till bidrag som förvärvats avseende individuella tak bör kunna överlåtas, på vissa villkor, till andra producenter. I syfte att göra detta system med överlåtelser så flexibelt som möjligt, bör det medges att överlåtelse av bidragsrättigheter kan ske även om jordbruksföretag inte överlåts. Överlåtelsen bör omfattas av regler som medger att vissa rättigheter överlämnas, utan betalning till den nationella reserven, detta särskilt för att nya producenter skall kunna få rät tigheter. För att ta hänsyn till det faktum att producenter skall kunna minska sin produktion under en begränsad period, bör medlemsstaterna bemyndigas att kunna tillåta en till fällig upplåtelse av bidragsrättigheter. 8. Det bör skapas en koppling mellan känsliga områden eller platser och produktionen av får och getter, i syfte att säkerställa att denna produktion upprätthålls särskilt i de områden där det inte finns något annat alternativ. 14) Det individuella taket för bidraget per producent leder till en begränsning av antalet bidragsberättigande tackor och getter. 233/94 (anpassad) 2. 1265/95 (anpassad) 15) 16) Denna åtgärd gör det överflödigt med begränsningar per djur med avseende på fastställandet av storleken på de bidrag som skall utbetalas i denna sektor, dock utan att påverka de bidragsrättigheter som producenterna redan har. Det bör därför införas en möjlighet att korrigera de individuella taken. Införandet av ett individuellt tak per producent för rät ten till bidrag kan orsaka administrativa svårigheter för vissa producentsammanslutningar, särskilt sammanslut ningar av familjemedlemmar, när rätten till bidrag över förs mellan medlemmarna i sådana sammanslutningar. Med avseende på en korrekt förvaltning bör det därför föreskrivas att vissa sammanslutningar under vissa villkor kan befrias från att till den nationella reserven betala den procentandel av bidragsrättigheterna som föreskrivs i fall av överlåtelse av rättigheter utan överlåtelse av jord bruksföretaget. Denna bestämmelse får inte leda till en ökning av de individuella bidragsrättigheter som för när varande beviljas i varje medlemsstat och inte heller leda till att nya producentsammanslutningar uppstår enbart i syfte att undvika den betalning till den nationella reser ven av procentandelen av bidragsrättighetema vilken föreskrivs i fall av överlåtelse av rättigheter utan överlå telse av jordbruksföretag. 17) 18) 19) 20) Det individuella taket har fastställts med ledning bl. a. av det totala bidragsbelopp som under regleringsåret 1991 beviljats varje producent. Eftersom detta regleringsår i Italien och Grekland utgjorde ett övergångsår mellan två olika bidragssystem kunde ett antal producenter inte lämna in någon ansökan om bidrag för regleringsåret 1991 motsvarande antalet bidragsberättigade djur. För att avhjälpa denna situation verkar det lämpligt, att dels för Italien, dels för Grekland upprätta en särskild reserv som motsvarar det beräknade maximibeloppet för de bidragsrättigheter som de berörda producenterna gått miste om. I detta syfte bör det föreskrivas att de behöri ga myndigheterna i dessa båda medlemsstater inlednings vis får bevilja nya bidragsrättigheter inom gränserna för den särskilda reserv som avses ovan. Senare, efter att kommissionen har kontrollerat att de bidragsrättigheter som på detta sätt beviljats fördelas på ett korrekt sätt, särskilt i de regioner som mest påverkats av denna situa tion, skall den nationella reserven för Italien och Grek land höjas med ett belopp som motsvarar summan av de nya bidragsrättigheter som beviljats med verkan från och med regleringsåret 1995. Det är nödvändigt att fastställa villkoren för att Tyskland skall kunna anta särbestämmelser för att beakta de sär skilda problem som kvarstår i de nya delstaterna. För att underlätta övergången från de bestämmelser som för närvarande gäller i de nya tyska delstaterna till det bidragssystem som tillämpas inom resten av gemenska pen, kan vissa övergångsåtgärder komma att bli nödvän diga. I samband med produktion av får- och getkött har miljö skyddet blivit en viktig faktor som det måste tas hänsyn till. Medlemsstaterna bör därför ha möjlighet att begrän sa eller upphäva utbetalningar inom bidragsordningen för får- och getköttsproducenter om producenten i fråga inte helt och hållet uppfyller de miljöskyddsregler som fastställs av varje medlemsstat, förutsatt att sanktionen står i ett rimligt förhållande till överträdelsen. 1265/95 1589/96 (anpassad) 233/94 21) Interventionsåtgärder bör ske i form av stöd till privat lagring, vilket minst påverkar den normala avsättningen av produkterna. 3013/89 1589/96 (anpassad) 6. 3013/89 10 2069/92 (anpassad) 22) 23) 24) 25) När vissa kriterier såvitt avser marknadspriserna är upp fyllda bör beslut att bevilja stöd till privat lagring i regel fattas inom ramen för ett anbudsförfarande. Beslut att bevilja stöd till privat lagring vid förutfastställelse av stödbeloppet skulle dock kunna förbättra effektiviteten av stödet till privat lagring när det i brådskande fall är nödvändigt med privat lagring på grund av en särskilt besvärlig marknadssituation i ett eller flera prisnotering sområden. Det är alltså nödvändigt att bemyndiga kom missionen att tillämpa förfarandet med förutfastställelse av stödbeloppet när denna marknadssituation har konsta terats även om ovannämnda marknadspriskriterier inte är uppfyllda. Syftet med ovan nämnda bidrag är att tillförsäkra produ centerna en skälig inkomst. Men med hänsyn till de av sättningsmöjligheter som finns på gemenskapens mark nad och gemenskapens internationella åtaganden bör dock produktionen av får- och getkött inte längre upp muntras när väl gemenskapens sammanlagda djurbestånd överstiger en viss nivå som fastställts med beaktande av marknadssituationen. Därför bör den garanti som inter ventionsåtgärderna ger reduceras, varvid den maximalt garanterade nivån bör fastställas till den nivå som gällde tackor den 31 december 1987 i de berörda områdena och det bör införas bestämmelser om en eventuell sena re ändring av den garanterade nivån. Införandet av individuellt tak per producent för rätten till bidrag under det att får- och getbeståndet bibehålls på sin nuvarande nivå, bör avsevärt minska risken för att budgeten överskrids. I detta syfte bör den koefficient för reduceringen av det baspris som anges i artikel 13. 2 i denna förordning fastställas till den nivå som bestämts för regleringsåret 1990. Handelsregleringar i kombination med prisregleringar, bidrag och interventionsåtgärder, som innefattar en ord ning med importtullar, bör tjäna till att stabilisera ge menskapens marknad. Dessa handelsregleringar följer av avtalen som slutits inom ramen för de multilaterala han delsförhandlingarna i Uruguayrundan, hädanefter kallade "GATT-avtalen". 26) 27) De behöriga myndigheterna bör ges möjlighet att konti nuerligt följa handelsutvecklingen för att kunna uppskat ta marknadens utveckling och, när det är nödvändigt, vidta åtgärder i enlighet med denna förordning. I detta syfte bör det föreskrivas att importlicenser skall utfärdas och, vid behov, även exportlicenser samt att säkerhet skall ställas för det faktiska genomförandet av de trans aktioner för vilka dessa licenser begärs. För att förhindra eller motverka de negativa effekterna på gemenskapsmarknaden som kan bli följden av import av vissa jordbruksprodukter, bör en tilläggstull betalas vid import av en eller flera sådana produkter, om vissa villkor har uppfyllts. 28) Det är lämpligt, under vissa villkor, att tilldela kommis sionen kompetens att öppna och förvalta tullkvoter som följer av GATT-avtalen. 29) 30) Förutom ovannämnda system bör det, i den mån som krävs för att marknaden skall fungera korrekt, införas möjlighet att reglera tillämpningen av aktiv eller passiv förädling och att, när marknadssituationen så kräver, helt eller delvis förbjuda sådan tillämpning. Systemet med tullar gör det möjligt att avvara alla andra skyddsåtgärder vid gemenskapens yttre gränser. Dock kan systemet med priser och tullar i undantagsfall visa sig vara bristfälligt. I sådana fall bör gemenskapen ha möjlighet att utan dröjsmål vidta alla nödvändiga åtgär der, i syfte att skydda marknaden mot de störningar som kan uppkomma som ett resultat av att de tidigare im porthindren avskaffats. Dessa åtgärder måste överens stämma med de skyldigheter som följer av GATT-avta len. 31) Det bör finnas möjlighet att vidta åtgärder om en väsentlig prisökning stör eller hotar att störa gemen skapsmarknaden. Marknadssituationen kräver att denna möjlighet också ges vid ett väsentligt prisfall. 32) De restriktioner i den fria rörligheten som uppkommer till följd av åtgärder avsedda att förhindra spridning av djursjukdomar kan skapa svårigheter på marknaden i en eller flera medlemsstater. För att lösa sådana situationer bör det införas undantagsåtgärder för att stödja markna den. 11. 3013/89 (anpassad) 13. 3013/89 (anpassad) 14. (anpassad) 1855/74 (anpassad) 15. 3013/89 33) För att underlätta verkställandet av de föreslagna åtgär derna bör det inrättas en förvaltningskommitté i vilken det upprättas ett nära samarbete mellan medlemsstater na och kommissionen. 16. 34) 35) I den gemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött måste tillbörlig hänsyn tas till målen i både artikel 39 och artikel 110 i fördraget. Den inre marknadens korrekta funktion baserad på ett gemensamt prissystem skulle äventyras om vissa stödfor mer beviljas. Därför bör de bestämmelser i fördraget som möjliggör utvärdering av stöd beviljat av medlems staterna samt förbud mot de stödformer som är oförenli ga med den gemensamma marknaden tillämpas på får- och getköttssektorn. 36) Medlemsstaternas utgifter vid fullgörandet av de skyldig heter som denna förordning medför faller på gemenska pen i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 729/70 av den 21 april 1970 om finansieringen av den gemen samma jordbrukspolitiken (]). HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: 17. 3013/89 18. (anpassad) 20. (anpassad) f1) EGT nr L 94, 28. 4. 1970, s. Ii Forordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1287/95 (KGT nr I- 125, 8. 6. 1995, s. 1). 3013/89 (anpassad) 3890/92 art. 5. 1 (anpassad) Amkdl KAPITEL I Tillämpningsområde Artikel 1 Den gemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött skall omfatta regleringar av både priser och handel och täcka följande produkter: KN-nummer Varuslag (a) 0104 10 30 Lamm (upp till ett år gamla) 0104 10 80 Andra levande får än renrasiga avelsdjur 0104 20 90 Andra levande getter än renrasiga avelsdjur 0204 Kött av får eller get, färskt, kylt eller fryst 0210 9011 Kött av får eller get, med ben, saltat eller rimsal tat, torkat eller rökt 0210 90 19 Kött av får eller get, benfritt, saltat eller rimsaltat, torkat eller rökt (b) 0104 10 10 Renrasiga avelsdjur av får, levande 0104 20 10 Renrasiga avelsdjur av get, levande 0206 80 99 Ätbara slaktbiprodukter av får eller get, färska eller kylda, för tillverkning av farmaceutiska produkter inte avsedda 0206 90 99 Ätbara slaktbiprodukter av får eller get, frysta, inte avsedda för tillverkning av farmaceutiska produkter 0210 90 60 Ätbara slaktbiprodukter av får eller get, saltade eller rimsaltade, torkade eller rökta 6x150200 90 Fetteravfårellergelandraänsådanacnligt nr 1503. 1096/94 art. 1. 2 - 1734/96 art. 1 (c) 1602 90 72 1602 90 74 Kött och slaktbiprodukter av får eller get, beredda eller konserverade på annat sätt, okokta; blandningar av kokt kött eller slaktbiprodukter och okokt kött eller slaktbiprodukter 1734/96 art 1 (d) 1602 90 76 1602 90 78 Kött och slaktbiprodukter av får eller get, beredda eller konserverade på annat sätt 1734/96 art. 1 (anpassad) 10 AVDELNING I Artikel 2 Artikel 3 KAPITEL H Pris-, bidrags- och iotervenjionsåtgärder 3013/89 (anpassad) Artikel 2 För att främja initiativ inom näringslivet som syftar till att underlätta anpassning av utbudet till marknadens behov får följande gemenskapsåtgärder vidtas med avseende på de produkter som nämns i artikel 1: a) Åtgärder för att förbättra uppfödning av får och getter. b) Åtgärder för att stödja en förbättring av produktions-, förädlings- och marknadsorganisationen. c) Åtgärder för att förbättra kvaliteten. d) Åtgärder för att möjliggöra upprättandet av prognoser på kort och lång sikt på grundval av utnyttjade pro duktionsmedel. e) Åtgärder för att lättare kunna följa utvecklingen av marknadspriserna. Allmänna regler avseende dessa åtgärder skall antas i en lighet med artikel 43. 2 i fördraget Artikel^ 1. I enlighet med förfarandet i artikel 43. 2 i fördraget skall ett baspris för färska och kylda slaktkroppar av får fastställas årligen för nästföljande regleringsår. 2. a) b) När baspriset fastställs skall hänsyn särskilt tas till situationen på marknaden för fårkött innevarande år, framtidsutsikterna för produktion och konsumtion av fårkött, c) produktionskostnaderna för fårkött, d) marknadssituationen inom de andra sektorerna för animalieprodukter, särskilt nötköttssektorn, e) tidigare erfarenheter. Rådet skall med kvalificerad majoritet på förslag från kom missionen fastställa säsongsanpassade baspriser för att ta hänsyn till de normala säsongmässiga variationerna på gemenskapens marknad för fårkött 3. Regleringsåret skall börja den första måndagen i januari och sluta dagen före denna dag nästföljande år, utom när rådet med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen fattar ett annat beslut. il Artikel 4 3013/89 Artikel 4 1. Varje vecka skall ett genomsnittligt, viktat pris på färs ka och kylda slaktkroppar av får fastställas på gemenska pens representativa marknader på grundval av de priser som noterats på den representativa marknaden eller mark naderna i varje prisnoteringsområde för gemenskapens standardkvalitet av färska och kylda slaktkroppar av får, med beaktande av den relativa volymen av den totala pro duktionen av fårkött inom varje prisnoteringsområde. Med prisnoteringsområde avses (anpassad) (anpassad) — regionen Storbritannien, — regionen Nordirland, — alla andra medlemsstater var för sig. 2. Gemenskapens prisnotering för den standardkvalitet som avses i punkt 1 skall avse den i genomsnitt mest ut bredda produktionen inom gemenskapen av besättningar specialiserade på produktion av fårkött från tunga lamm. Rådet skall med kvalificerad majoritet på förslag från kom missionen — bestämma standardkvaliteten, — fastställa en definition av vilka lamm som är uppfödda till tunga slaktkroppar. 3. Med producent av lätta lamm avses en fåruppfödare som avsätter fårmjölk eller produkter av fårmjölk. Alla andra fåruppfödare anses vara producenter av tunga lamm. 4. Medlemsstaterna skall, på ett för kommissionen till fredsställande sätt och senast inför regleringsåret 1991, införa ett system för att kunna skilja mellan producenter av tunga lamm och producenter av lätta lamm. 5. Tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall antas enligt förfarandet i artikel 25. Artikel 5 Artikel S 1. Ett bidrag skall beviljas i den omfattning som är nöd vändig för att kompensera ett inkomstbortfall för gemen skapens fårköttsproducenter under ett regleringsår. I detta syfte skall ett enhetligt inkomstbortfallsbelopp fast ställas, som uppgår till skillnaden, per 100 kg slaktvikt, mellan det baspris som avses i artikel 3. 1 och det aritme tiska medelvärdet av de veckovisa marknadspriser som no teras i enlighet med artikel 4. 12 3013/89 (anpassad) 2069/92 art. (anpassad) 1. 1 2. Storleken av det bidrag per tacka som skall betalas till de producenter av tunga lamm som avses i artikel 4. 3 skall beräknas genom att multiplicera det inkomstbortfallsbelopp som avses i punkt 1 i denna artikel med en koefficient som för hela gemenskapen uttrycker den årliga, genomsnittliga produktionen av kött från tunga lamm per tacka som föder sådana lamm, uttryckt per 100 kg slaklvikt. 3. Storleken av det bidrag per tacka som skall betalas till de producenter av lätta lamm som avses i artikel 4. 3 skall beräknas genom att multiplicera det inkomstbortfallsbelopp som avses i punkt 1 i denna artikel med en koefficient som uppgår till 80 % av koefficienten enligt punkt 2 i denna artikel. 4. Varje producent skall få det bidrag som är beräknat för den kategori vilken han tillhör. Dock kan en producent som avsätter fårmjölk eller fårmjölksprodukter, om han kan bevisa att minst 40 % av de lamm som lotts på hans anläggning har blivit uppfödda till tunga lamm i syfte att bli slaktade, efter ansökan bli berättigad att få bidraget för tunga lamm, i proportion till det antal lamm som fötts på anläggningen och som är uppfödda till tunga lamm. För att kompensera inkomstbortfall för getköttsprodu- 5. center skall ett bidrag beviljas (anpassad) a) dels inom de områden som avses i bilaga 1, b) dels inom bergsområden enligt definitionen i artikel 23. 1 i förordning (EG) nr 950/97, vilka inte har tagits med i bilaga 1 till denna förordning, under förutsätt ning att det enligt det förfarande som föreskrivs i arti kel 25 fastställs att produktionen i dessa områden uppfyller följande två kriterier: — Getuppfödningen har som huvudsakligt syfte att producera getkött. — Metoderna för får- och getuppfödning liknar varandra. Bidraget per honget skall vara 80 % av det bidrag per tacka som avses i punkt 2. 2069/92 art. 1. 1 Före utgången av varje halvår skall kommissionen — i 6. enlighet med förfarandet i artikel 25 - uppskatta det för väntade inkomstbortfallet för hela regleringsåret och det förväntade bidragsbeloppet. På grundval av detta uppskattade inkomstbortfall, är med lemsstaterna bemyndigade att betala alla sina producenter ett halvårsvis förskottsbelopp på 30 % av det förväntade bidraget. 13 Medlemsstaterna får besluta att dessa två förskottsbelopp skall betalas som ett belopp vid utgången av det andra halvåret 3013/89 Det slutgiltiga bidragsbeloppet skall fastställas utan dröjs mål efter utgången av det berörda regleringsåret och se nast den 31 mars. Ett eventuellt restbelopp skall betalas ut före den 15 oktober samma år. 2069/92 art. 1. 1 Bidragen skall utbetalas till producenterna på grundval av det antal tackor eller hongetter som producenten hållit på sin anläggning under en minimiperiod, vilken skall faststäl las i enlighet med förfarandet i artikel 25. 3013/89 233/94 art. 1. 1 3013/89 7. Till och med slutet av regleringsåret 1994 skall de bi drag till får- och getköttsproducenter som avses i artikel 5 beviljas med det fulla beloppet för högst 1000 djur per producent i de mindre gynnade områdena enligt artikel 33, 3. 4 och 3. 5 i direktiv 75/268/EEG och för högst 500 djur per producent i övriga områden. Över de tak som anges i första stycket skall bidraget till och med slutet av regleringsåret 1994 uppgå till 50 % av det beräknade beloppet När det rör sig om grupper, sammanslutningar eller andra former av samverkan mellan producenter, skall de tak som anges i första stycket tillämpas individuellt på varje enskild producent. 8. Rådet skall med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen anta allmänna bestämmelser för tillämp ningen av denna artikel, och särskilt definiera vilka produ center som skall beviljas ett bidrag, vilka tackor som är bidragsberättigande och, för de områden som avses i punkt 5, vilka getter som är bidragsberättigande. Rådet får med samma förfarande besluta om följande: — Bidraget får utvidgas till att gälla vissa tackor av bergsfår som föds upp i noggrant definierade områden med särskilt svåra produktionsvillkor och som inte är bidragsberättigande. I sådana fall skall bidraget uppgå till 70 % av det bidrag som beviljas för bidragsberätti gande tackor enligt punkt 2. — Bidraget får beviljas till enbart de producenter som har ett visst minimiantal tackor eller, i de områden som avses i punkt 5, ett visst minimiantal tackor eller hongetter. 9. Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i arti kel 25 fastställa följande: 14 3013/89 2069/92 art. 1. 2 Artikel 5a — I förekommande fall det tackbidrag, som betalas ut till de producenter som anges i punkterna 2 och 3, per tacka av bergsfår enligt punkt 8 och per honget i de områden som anges i punkt 5. — De koefficienter som skall gälla för varje helt regle ringsår och som avses i punkt 2. — Tillämpningsföreskrifter för denna artikel som särskilt täcker inlämning av bidragsansökningarna och utbetal ning av bidraget. 10. De utgifter som uppkommer inom ramen för det sys tem som avses i denna artikel skall anses utgöra en del av de interventionsåtgärder som syftar till att stabilisera jord bruksmarknaderna. Artikel 6 1. Ett individuellt tak per producent införs härmed av seende beviljandet av de bidrag som föreskrivs i artikel 5. I fall när producenten har beviljats bidrag före reglerings året 1992, skall bidraget för regieringsåret 1993 och reg ieringsåren därefter begränsas till det antal djur för vilket bidrag betalades ut regleringsåret 1991, och detta antal skall multipliceras med den koefficient som anges i punkt 5 i denna artikel. Då denna koefficient är större än ett, får medlemsstaterna emellertid besluta att de ytterligare bidragsrättigheter som uppkommer därav helt eller delvis får användas för att fyl la på den nationella reserv som anges i artikel 7. 1. Taken skall reduceras så att det blir möjligt att skapa den nationella reserv som anges i artikel 7. 1. 2. I fall när naturliga omständigheter har lett till att bi draget för regleringsåret 1991 inte betalats ut, helt eller delvis, skall det antal djur användas som motsvarar det an tal för vilket bidrag betalats ut närmast föregående regle ringsår. I fall när bidraget för regieringsåret 1991 inte be talats ut, helt eller delvis, till följd av tillämpningen av sanktioner i detta syfte, skall det antal djur användas som konstaterats vid den kontroll som gett upphov till sanktio nerna. 3. När det rör sig om grupper, sammanslutningar eller andra former av samverkan mellan producenter, skall de tak som fastställs i punkt 1 tillämpas individuellt för varje ansluten medlem enligt följande regel: 15 a) Om gruppen har anmält den fördelningsnyckel som använts för får- och getbeståndet avseende regle ringsåret 1991, och som anges i artikel 2. 2 i kommis sionens förordning (EEG) nr 2385/91 (l), till den behöriga myndigheten enligt artikel 4 i den nämnda förordningen, skall dessa tak fastställas för varje pro ducerande medlem med denna fördelningsnyckel som grund. b) Om gruppen inte har anmält den fördelningsnyckel som anges i a avseende regleringsåret 1991 till den behöriga myndigheten, skall bidraget betalas till grup pen för det antal djur som gruppen beviljades bidrag för regleringsåret 1991, enligt förfarandet i punkt 1. Ett individuellt tak skall fastställas för varje produce rande medlem avseende regleringsåret 1993, enligt den fördelningsnyckel som gruppen meddelat. Om gruppens sammansättning senare ändras, skall vid bi- dragsbetalning till gruppen hänsyn tas till det individuella taket för varje producerande medlem som lämnat eller an slutit sig till gruppen. 4. Följande bestämmelser skall gälla för bidragsrättighe terna: 2069/92 art 1. 2 (anpassad) (anpassad) a) Bidragsrättigheter förbehålls de producenter som har beviljats bidraget för regleringsåret 1991 och som även har ansökt om ett bidrag för regleringsåret 1992. (anpassad) b) Om en producent säljer eller på annat sätt överlåter sitt jordbruksföretag, får han överlåta alla sina bi dragsrättigheter till den som övertar jordbruksföreta get. Producenten får även överlåta, helt eller delvis, sina rättigheter till andra producenter utan att överlåta sitt jordbruksföretag. Kommissionen får, enligt förfarandet i artikel 25, utarbeta särskilda bestämmelser avseende det minsta antal som kan bli föremål för den partiella överlåtelsen. När det sker en överlåtelse utan att jordbruksföreta get överlåts, skall en del, som inte överstiger 15 %, av de bidragsrättigheter som överlåts avstås utan kom pensation till den nationella reserven i den medlems stat i vilken brukningsenheten är belägen, för att gra tis fördelas till nya producenter eller till andra prioriterade producenter som avses i artikel 7. 2. (*) EGT nr L 219, 7. 8. 1991, s. 15. 16 1265/95 art 1. 1 (anpassad) Från och med regleringsåret 1995 skall tredje stycket dock inte gälla för sammanslutningar av producenter som motsvarar de villkor som kommissionen skall fastställa enligt förfarandet i artikel 25 när rättigheter överlåts mellan medlemmar i samma sammanslutning. För att inte äventyra tillämpningen av tredje stycket skall dessa villkor åtminstone ta hänsyn till — medlemmarnas ställning i sammanslutningen, — hur länge medlemmarna har tillhört och deltagit i sammanslutningen, — sammanslutningens sammansättning. c) Medlemsstaterna 2069/92 art 1. 2 — måste vidta de åtgärder som krävs för att undvi ka att bidragsrättigheter flyttas från känsliga om råden eller regioner där fårproduktion är särskilt viktig för den lokala ekonomin, — får föreskriva antingen att överlåtelsen av rättig heter utan att jordbruksföretaget överlåts utförs direkt mellan producenterna eller att den utförs via den nationella reserven. d) Medlemsstaterna får, före ett datum som skall fast- ställa% tillåta att det sker tillfälliga upplåtelser av den del av bidragsrättigheterna som den producent som beviljats rättigheterna inte avser att utnyttja. e) Bidragsrättigheter som har överlåtits eller tillfälligt upplåtits till en producent skall läggas till de rättighe ter som ursprungligen beviljats denne. (anpassad) f) Kommissionen skall fastställa närmare bestämmelser för genomförandet av denna punkt enligt förfarandet i artikel 25, och särskilt de bestämmelser vilka möjlig gör får medlemsstaterna att fastställa, med beaktande av strukturen på deras besättningar av tackor, den re ducering som avses i punkt 1, och de bestämmelser vilka möjliggör för medlemsstaterna att lösa de sär skilda problem som är förenade med överlåtelsen av bidragsrättigheter av producenter som inte äger den jord på vilken deras brukningsenheter är belägna. I syfte att tillämpa punkt 1, skall medlemsstaterna 5. fastställa en koefficient som uttrycker förhållandet mellan 17 a) det totala antalet djur som gav rätt till ett bidrag och som befann sig på någon av bidragsmottagarens jord bruksföretag vid början av något av rcgleringsåren 1989, 1990 eller 1991, 2069/92 art. 1. 2 och b) det totala antalet djur som ger rätt till ett bidrag för regleringsåret 1991. Medlemsstaterna skall före den 31 oktober 1992 meddela kommissionen vilket år man valt för beräkningen i a. 6. Medlemsstaterna skall räkna om de individuella taken på ett sådant sätt att de kvantiteter som överstiger de tak på 500 djur och 1 000 djur som avses i artikel 5. 7 minskas med 50 %. Dessa omräknade tak skall gälla från och med regleringsåret 1995. 233/94 art. 1. 2 (anpassad) Artikel 7 2069/92 art. 1. 2 Artikel 5b 1. Varje medlemsstat skall upprätta en initial nationell reserv som uppgår till minst 1 % och högst 3 % av sum man av de individuella taken för de producenter vars jord bruksföretag är belägna på medlemsstaternas territorium. Den nationella reserven skall även få de rättigheter som föreskrivs i artikel 6. 4 b. För Tyskland skall den initiala nationella reserven beräknas på grundval av summan av de individuella taken tillämpliga på de producenter vars brukningsenheter är belägna i de gamla västtyska delstaterna. Denna reserv berör endast dessa producenter. Vidare skall för Italien och Grekland en särskild reserv med ett tak på 600 000 rättigheter för vardera medlemsstat upprättas, för att möjliggöra beviljandet av tilläggsrättighe ter för de producenter som berörts av den situation som uppstått genom att ändringen i föreskrifterna om vilka djur som skall vara bidragsberätligade och införandet av syste met för individuella garanlitak per producent grundade på antalet bidrag som betalats för det regleringsåret, samman föll under regleringsåret 1991. Kommissionen skall kontrollera att tilläggsrättigheterna en dast beviljas berörda producenter som dock inte kan erhål la fler rättigheter än de rättigheter som de skulle ha fått om den situation som avses i tredje stycket inte hade upp stått. Med förbehåll för denna kontroll och inom gränsen för den särskilda reserv som avses i tredje stycket skall den nationella reserv som upprättats enligt denna artikel höjas med ett belopp som motsvarar summan av de tilläggsrättig heter som beviljas; denna höjning påverkar inte den till- läggsreserv som avses i punkt 3. 1265/95 art. 1. 2 (anpassad) 18 2069/92 art. 1. 2 2. Medlemsstaterna skall använda sina nationella reser ver i syfte att bevilja, inom reservens gränser, bidragsrättig heter till särskilt följande producenter: a) Producenter som har lämnat en bidragsansökan före regleringsåret 1992 och som till den behöriga myndig hetens belåtenhet har visat att tillärapningen av de tak som föreskrivs i artikel 6 skulle riskera deras jord bruksföretags lönsamhet, med beaktande av genom förandet av ett investeringsprogram för får- och get sektorn som utarbetats före den 1 januari 1993. b) Producenter som för regleringsåret 1991 har lämnat en bidragsansökan, vilken på grund av extraordinära omständigheter skiljer sig från den faktiska situation som konstaterats tidigare regleringsår. c) Producenter som regelbundet har lämnat en bidrags ansökan utan att ha lämnat in en ansökan för regle ringsåret 1991. d) Producenter som lämnar en bidragsansökan för första gången för regleringsåret 1993 eller regleringsåren därefter. e) Producenter som har förvärvat en del av ett område som tidigare använts för får- eller getproduktion av andra producenter. 3. En tilläggsreserv skall upprättas motsvarande 1 % av summan av taken för individuella producenter i de mindre gynnade områdena i varje medlemsstat. Denna reserv skall uteslutande fördelas till producenterna i dessa områden enligt kriterier som skall definieras av medlemsstaterna. För Tyskland skall tilläggsreserven motsvara 1 % av sum man av de individuella tak som är tillämpliga på de produ center vars jordbruksföretag är belägna i de mindre gynna de områdena i de gamla västtyska delstaterna. Denna reserv berör endast dessa producenter. 4. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 6. 4 f skall tillämpningsföreskrifterna för artikel 6 och denna arti kel fastställas enligt förfarandet i artikel 25. (anpassad) Enligt samma förfarande skall åtgärder vidtas som är till lämpliga i fall när den nationella reserven i en medlemsstat inte fördelas. Artikel 8 1. Genom undantag från artikel 6. 1 gäller följande för Tysklands nya delstater: a) Det skall fastställas ett regionalt tak på 1 miljon bidragsberättigande djur. 1589/96 art 1. 1 (anpassad) Artikel 5c 19 b) Tyskland skall bestämma villkoren för fördelningen av detta tak och dess regionala uppdelning. 1589/96 art 1. 1 2. I de nya tyska delstaterna skall Tyskland senast från början av regleringsåret 2000 tillämpa de bestämmelser om individuella tak för varje producent som gäller i resten av gemenskapen, med förbehåll för villkoren i denna artikel. Tyskland skall underrätta producenterna om deras individu ella tak per producent, såvitt avser beviljande av de bidrag som föreskrivs i artikel 5. De individuella taken för produ center skall fastställas på grundval av det antal tackor för vilka bidrag betalades ut under regleringsåret som föregick det år då producenterna fick meddelande om sina individu ella tak. I de fall då naturliga omständigheter har lett till att 3. bidraget för referensåret inte betalats ut eller bara delvis betalats ut skall beräkningen grundas på det antal djur som motsvarar det antal för vilket bidrag betalats ut närmast föregående regleringsår. Om bidraget för referensåret inte betalas ut eller bara delvis betalats ut till följd av tillämp ningen av sanktioner i detta syfte, skall beräkningen grun das på det antal djur som konstaterats vid den kontroll som gett upphov till sanktionerna. 4. Om summan av alla individuella tak för producenter vilkas brukningsenheter är belägna i de nya tyska delstater na är lägre än det regionala tak som fastställts för detta territorium, skall resterande bidragsrättigheter läggas till den tyska nationella reserv som avses i artikel 7. 1. Den nya reserv som på detta sätt uppstår skall gälla för hela det tyska territoriet 5. Om det är nödvändigt skall kommissionen fastställa tillämpningsföreskrifter för att genomföra denna artikel i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 25. Artikel 9 233/94 art. 1. 3 AmkeUd. Medlemsstaterna får tillämpa lämpliga miljöskyddsåtgärder på grundval av de särskilda förhållanden som råder i det område som används för produktion av bidragsberättigan de får och getter. De medlemsstater som begagnar sig av denna möjlighet skall fastställa lämpliga påföljder som står i ett rimligt för hållande till omfattningen av de ekologiska konsekvenserna om miljöskyddsåtgärderna inte efterlevs. Dessa påföljder får omfatta nedsättning eller om nödvändigt upphävande av de förmåner som är knutna till bidragsordningen i frå ga. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om de åtgärder de vidtar enligt denna artikel. 20 Artikel 10 95/1/EG, Euratom, EKSG Artikel 5e 1. Trots vad som föreskrivs i artikel 6. 1-6. 3, 6. 4a, 6. 5 och 6. 6 skall det gälla en total ram för Österrike, Finland och Sverige för beviljande av det bidrag som anges i artikel 5. Det totala antalet bidragsrättigheter som omfattas av denna ram fastställs till (anpassad) — 205 651 för Österrike, — 80 000 för Finland, — 180 000 för Sverige. Dessa siffror innefattar både de kvantiteter som skall fördelas initiait och de nationella reserver som byggts upp av dessa medlemsstater. 2. Från den ram som anges i punkt 1 skall individuella begränsningar fastställas för producenter i Österrike, Fin land och Sverige senast — den 31 december 1996 för Österrike, — den 31 december 1995 för Finland och Sverige. 3. Med tillämpning av förfarandet i artikel 25 skall kom missionen besluta regler för tillärapiiingen av denna artikel och då särskilt de anpassningar och övergångsbestämmelser som behövs. Artikel 11 Interventionsåtgärder kan ta formen av stöd till privat lagring av lammkroppar och styckningsdelar därav. 3013/89 Artikel 6 Artikel 12 Artikel 7 1. Om — det pris som fastställs enligt artikel 4, å ena sidan, och — marknadspriset i ett prisnoteringsområde enligt artikel 4. 1, å andra sidan, är lägre än 90 % av det säsongsanpassade baspris som avses i artikel 3. 2 och om priserna sannolikt kommer att bibehållas på samma nivå, får beslut tas att bevilja det i artikel 11 angivna stödet till privat lagring i det berörda prisnoteringsområdet 2. Om 1589/96 art. 1. 2 — det pris som fastställs enligt artikel 4, å ena sidan, och (anpassad) — marknadspriset i ett prisnoteringsområde, å andra sidan, 21 1589/96 art. 1. 2 är lägre än 70 % av det säsongsanpassade baspriset och kan förväntas ligga kvar på samma nivå, får det i artikel 11 angivna stödet till privat lagring beviljas för det berörda prisnoteringsområdet I sådana fall skall detta beslutas inom ramen för ett anbudsförfarande. Detta stöd kan emellertid beviljas inom ramen för ett för farande för förutfastställelse om det i brådskande fall är nödvändigt med privat lagring på grund av en särskilt besvärlig marknadssituation i ett eller flera prisnoterings områden. I sådana fall kan detta förfarande endast be slutas för de prisnoteringsområden där denna marknads situation har konstaterats. 3. Rådet skall med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen anta allmänna bestämmelser för tillärap ningen av denna artikel. 3013/89 4. Det förfarande som fastställs i artikel 25 skall använ das för att bestämma följande: a) De produkter och produktkvaliteter för vilka privat lagring medges. b) Påbörjande av de åtgärder som avses i punkterna 1 1741/91 art 1 och 2. c) Stödet till privat lagring, godkända kvantiteter och tid 3013/89 punkten för när stödet skall upphöra. d) Andra bestämmelser för tillämpningen av denna arti kel, särskilt de omständigheter under vilka interven tionsåtgärderna får tillämpas. Artikel 13 AmkdÅ 1. Den maximalt garanterade nivån fastställs härmed till 63 400 000 tackor. 2. För varje regleringsår gäller följande: — Om det beräknade antalet tackor överstiger den maxi malt garanterade nivån för samma regleringsår, skall det bidrag som föreskrivs i artikel 5 reduceras, vad gäller både tackor och hongetter, med en effekt på baspriset av en koefficient som motsvarar en nedsätt ning av baspriset med en procent för varje procents överstigande av den maximalt garanterade nivån. 22 3013/89 — Om det system som föreskrivs i första strecksatsen, tillämpat på det faktiska antalet tackor för det före gående regleringsåret, leder till att bidraget inte mot svarar det beräknade bidraget, skall justeringen göras vid tidpunkten för fastställandet av det slutgiltiga bi draget för tackor för det berörda regleringsåret eller, om detta inte är möjligt, i samband med beräkningen av det bidrag som skall beviljas för nästföljande regle ringsår. När antalet tackor uppskattas skall de tackor som fötts upp inom före detta Tyska demokratiska republikens territori um inte tas med i beräkningen. 3577/90 art 1 (anpassad) 3. Tillämpningsföreskrifter för denna artikel, särskilt om den koefficient och det bidrag som avses i punkt 2, skall utfärdas i enlighet med förfarandet i artikel 25. 3013/89 4. Dock skall från och med regleringsåret 1993 den koefficient för reducering av baspriset som anges i punkt 2 uppgå till 7 %. 2069/92 art. 1. 3 KAPITEL in 3290/94 art 1 AVDELNING n Artikel 9 Handel med tredje land Artikel 14 1. Vid import till och export från gemenskapen av någon av de produkter som anges i artikel 1 kan framläggande av en importlicens respektive en exportlicens krävas. Licenser skall utfärdas av medlemsstaterna till varje sökan de, oavsett dennes etableringsort inom gemenskapen och utan att detta påverkar åtgärder som vidtas för att tillämpa artikel 17. Import- och exportlicenser skall gälla inom hela gemenska pen. Ett villkor för utfärdandet av sådana licenser kan vara att en säkerhet ställs som garanti för att produkterna im licensens giltighetstid. porteras eller exporteras under Utom i händelse av force majeure, skall säkerheten vara helt eller delvis förverkad om import eller export inte genomförs eller endast genomförs delvis under licensens giltighetstid. 2. Förteckningen över de produkter för vilka exportlicen ser erfordras, licensernas giltighetstid och andra tillämp ningsföreskrifter till denna artikel skall antas i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 25. Artikel 15 AjrtikdM Om inte annat föreskrivs i denna förordning, skall tullsat serna i Gemensamma tulltaxan gälla för de produkter som anges i artikel 1. 23 Artikel 16 3290/94 art 1 AmkeUi 1. För att förhindra eller motverka de negativa effekter på gemenskapsmarknaden som kan bli följden av import av vissa produkter enligt artikel 1, skall en tilläggstull betalas vid import av en eller flera sådana produkter till den tull sats som fastställs i den Gemensamma tulltaxan, om de villkor som anges i artikel 5 i det jordbruksavtal som slöts i enlighet med artikel 228 i fördraget inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan har uppfyllts, med undantag för det fall att det är osannolikt att importen kommer att störa gemenskapsmarknaden, eller om effekterna skulle bli oproportionerliga i förhållan de till det avsedda syftet. 2. De utlösande priserna, som utgör den övre gränsen för när en tilläggsimporttull får tas ut, skall vara de utlö sande priser som gemenskapen anmäler till Världshandels organisationen (WTO). De utlösande kvantiteter som måste överskridas för att en tilläggsimporttull skall tas ut skall bestämmas på grundval av särskilt importen till gemenskapen under de tre år som föregår det år då de negativa effekter som avses i punkt 1 uppstår eller sannolikt kommer att uppstå. 3. De importpriser som skall beaktas vid uttag av en till- läggsimporttull skall bestämmas på grundval av cif-import- priserna för det aktuella partiet Cif-importpriserna skall för detta ändamål kontrolleras mot de representativa priserna för produkten på världsmarkna den eller på gemenskapens importmarknad för den pro dukten. 4. Kommissionen skall anta tillämpningsföreskrifter till denna artikel i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 25 I sådana tillämpningsföreskrifter skall bl. a. anges a) de produkter för vilka tilläggsimporttullar får tas ut enligt artikel 5 i jordbruksavtalet, b) de övriga kriterier som krävs för tillämpningen av punkt 1 i enlighet med artikel 5 i jordbruksavtalet. Artikel 17 AaikeLLZ 1. De tullkvoter för produkter enligt artikel 1 som följer av avtal som slutits inom ramen för de multilaterala han delsförhandlingarna i Uruguayrundan skall öppnas och för valtas i enlighet med tillämpningsföreskrifter som antagits i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 25. 2. Kvoter skall förvaltas med användning av en av följande metoder eller med en kombination av dessa metoder: a) En metod som är grundad på den ordningsföljd i vilken ansökningarna inkommer (metoden "först till kvarn"). 24 3290/94 art 1 (anpassad) b) En metod enligt vilken kvoter fördelas i proportion till de begärda kvantiteterna enligt inkomna ansök ningar (metoden "samtidig behandling"). c) En metod som är grundad på traditionella handelsflö den (metoden "traditionella/nya mönster"). Andra lämpliga metoder får antas. De får inte medföra diskriminering mellan de berörda aktörerna. 3. De förvaltningsmetoder som antas skall, i förekom mande fall, lägga vederbörlig vikt vid försörjningsbehoven på gemenskapsmarknaden och behovet att säkra nämnda marknads jämvikt, samtidigt som de kan utgå från de me toder som tidigare har tillämpats på kvoter motsvarande dem som avses i punkt 1, utan att detta påverkar de rättig heter som följer av avtal som slutits inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan. 4. De tillämpningsföreskrifter som avses i punkt 1 skall innehålla bestämmelser om öppnandet av årliga kvoter, vil ka vid behov fördelas över året, om den förvaltningsmetod som skall användas samt skall i förekommande fall inne hålla bestämmelser om a) garantier som täcker produktens art, avsändningsplats och ursprung, och, i förekommande fall, upprätthål landet av traditionella handelsmönster, b) erkännande av de dokument som används för kontroll av de garantier som avses i a, och c) de villkor på vilka importlicenser utfärdas samt importlicensernas giltighetstid. Artikel 18 Artikel 13 (anpassad) 1. I den mån som krävs för att den gemensamma organi sationen av marknaden för får- och getkött skall fungera korrekt får rådet, i enlighet med det röstningsförfarande som föreskrivs i artikel 43. 2 i fördraget, på kommissionens förslag, i vissa fall helt eller delvis förbjuda tillämpningen av bestämmelser om aktiv eller passiv förädling i samband med de produkter som anges i artikel 1. 2. Om den situation som avses i punkt 1 uppstår utom ordentligt akut och gemenskapsmarknaden störs eller san nolikt kommer att störas genom aktiv eller passiv föräd ling, skall kommissionen genom undantag från punkt 1 besluta om de nödvändiga åtgärderna, på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ. Rådet och medlemssta terna skall underrättas om sådana åtgärder, vilka skall trä da i kraft med omedelbar verkan och gälla i högst 6 måna der. Om kommissionen mottar en begäran från en medlemsstat, skall den fatta beslut därom inom en vecka från och med mottagandet av begäran. 25 3. En medlemsstat får hänskjuta kommissionens beslut om sådana åtgärder till rådet inom en vecka från och med underrättelsen därom. Rådet får med kvalificerad majoritet bekräfta, ändra eller upphäva kommissionens beslut. Om rådet inte har agerat inom tre månader skall kommissio nens beslut anses vara upphävt. 3290/94 art. 1 Artikel 19 Artikel 14 1. De allmänna bestämmelserna om tolkningen av den kombinerade nomenklaturen och dess särskilda tillämp ningsföreskrifter skall gälla tullklassificeringen av de pro dukter som omfattas av denna förordning. Den tullno menklatur som följer av tillämpningen av denna förordning skall införlivas i Gemensamma tulltaxan. 2. Om inte annat föreskrivs i denna förordning eller en ligt bestämmelser som har antagits i enlighet härmed, skall följande vara förbjudet i handeln med tredje land: a) Uttag av en avgift som har motsvarande verkan som en tull. b) Tillämpning av kvantitativa begränsningar eller åtgär der med motsvarande verkan. Artikel 20 Amkdll 1. Om gemenskapsmarknaden för en eller flera av de produkter som anges i artikel 1 på grund av av importen eller exporten skulle påverkas eller hotas av allvarliga stör ningar som sannolikt kommer att äventyra uppnåendet av de mål som anges i artikel 39 i fördraget, får lämpliga åtgärder vidtas i samband med handeln med tredje land till dess att sådan störning eller sådant hot om störning har upphört Rådet skall på kommissionens förslag och i enlighet med det röstningsförfarande som föreskrivs i artikel 43. 2 i för draget anta allmänna tillämpningsföreskrifter till denna punkt och skall bestämma i vilka fall och inom vilka grän ser medlemsstater får vidta skyddsåtgärder. 2. Om den situation som avses i punkt 1 uppstår, skall kommissionen på begäran från en medlemsstat eller på eget initiativ, besluta om de nödvändiga åtgärderna. Med lemsstaterna skall underrättas om sådana åtgärder, vilka skall träda i kraft omedelbart. Om kommissionen mottar en begäran från en medlemsstat, skall den fatta beslut där om inom tre arbetsdagar från och med mottagandet av begäran. 3. En medlemsstat får inom tre arbetsdagar från och med underrättelsen hänskjuta kommissionens beslut om sådana åtgärder till rådet. Rådet skall sammanträda utan dröjsmål. Det får med kvalificerad majoritet ändra eller upphäva beslutet ifråga. 4. Denna artikel skall tillämpas med beaktande av de skyldigheter som följer av avtal som slutits i enlighet med artikel 228. 2 i fördraget. 26 KAPITEL IV 3013/89 AVDELNING FV Allmänna bestämmelser Artikel 21 För att ta hänsyn till de begränsningar i den fria rörlighe ten för varor som kan bli följden av åtgärder för att hindra spridning av djursjukdomar, får undantagsbestämmelser i syfte att stödja varje marknad som berörs av sådana be gränsningar utfärdas i enlighet med förfarandet i artikel 25, men bara i den utsträckning och för den period som ovillkorligen krävs för att marknaden skall stödjas. Artikel 26 Artikel 22 Artikel 27 Om inte annat föreskrivs i denna förordning, skall artikel 92-94 i fördraget tillämpas på produktionen av och han deln med de produkter som anges i artikel 1 i denna för ordning. Artikel 23 ArtMM Medlemsstaterna och kommissionen skall meddela varand ra den information som behövs för tillämpningen av denna förordning. Bestämmelser för överlämnandet och distributionen av sådan information skall utfärdas i enlighet med förfarandet i artikel 25 Artikel 24 Artikel 29 En förvaltningskommitté för får och getter (nedan kallad "kommittén") inrättas härmed. Den skall bestå av företrä dare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som ordförande. (anpassad) Artikel 25 AräkeJja 1. När förfarandet i denna artikel skall tillämpas, skall ordföranden hänskjuta ärendet till kommittén, antingen på eget initiativ eller på begäran av företrädaren för en med lemsstat 2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan år. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i fördra get skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på för slag av kommissionen. Medlemsstaternas röster skall vägas enligt fördragets artikel 148. 2. Ordföranden får inte rösta. 95/1/EG, Euratom, EKSG 27 Artikel 31 AjäteUZ Artikel 33 3013/89 (anpassad) Kommissionen skall besluta med omedelbar verkan. Om beslutet inte är förenligt med kommitténs yttrande skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet. I sådana fall får kommissionen uppskjuta verkställandet av de beslu tade åtgärderna under en tid som inte överstiger en månad från dagen då rådet underrättats. Rådet får fatta ett annat beslut med kvalificerad majoritet inom en månad. Artikel 26 Kommittén får överväga varje annan fråga som hänskjuts till den av dess ordförande antingen på dennes initiativ eller på begäran av företrädaren för en medlemsstat. Artikel 27 Vid tillämpningen av denna förordning skall vederbörlig hänsyn tas till målen i både artikel 39 och artikel 110 i fördraget Artikel 28 Bilaga 1 får ändras av rådet med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen. Artikel 29 Förordning (EEG) nr 3013/89 skall upphöra att gälla. Hänvisningar till den upphävda förordningen skall tolkas som hänvisningar till den här förordningen och skall läsas enligt den jämförelsetabell som återfinns i bilaga 2, del A. Artikel 30 Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt till lämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel På rådets vägnar Ordförande 28 BILAGA 1 3013/89 1. FRANKRIKE: Korsika. 2. GREKLAND: Hela landet. 3. ITALIEN: 4. SPANIEN: Latiura, Abruzzerna, Molise, Kampanj en, Apulien, Basilica ta, Kalabrien, Sicili en och Sardinien. De autonoma landsdelarna Andalusien, Aragonien, Balearerna, Kastilien-La Mancha, Kastilien-Léon, Katalonien, Extremadura, Galicien, (med undantag av provinserna La Coruna och Lugo), Madrid, Murcia, La Rioja,Valencia och Kanarieöarna. 5. PORTUGAL: Hela landet, med undantag av Azorerna och Madeira 1601/92 art. 14 (anpassad) 29 BILAGA 2 Del A JÄMFÖRELSETABELL Forordning 3013/89 Derma forordning — Artikel 1 — Artikel 2 Avdelning 1 Artikel 3 Artikel 4 Artikel 5. 1-5. 4 , KAPITELI Artikel 1 KAPITEL II Artikel 2 — Artikel 3 Artikel 4 Artikel 5. 1-5. 4 Artikel 5. 5, forsta stycket, forsta strecksatsen Artikel 5. 5, forsta stycket, a Artikel 5. 5, forsta stycket, andra strecksatsen Artikel 5. 5, forsta stycket, b Artikel 5. 5, forsta stycket, andra strecksatsen, a Artikel 5. 5, forsta stycket, b forsta strecksatsen Artikel 5. 5, forsta stycket, andra strecksatsen, b Artikel 5. 5, forsta stycket, b andra strecksatsen Artikel 5. 5, andra stycket Artikel 5. 6-5. 10 Artikel 5a. l-5a. 3 Artikel 5a. 4 a-5a. 4 d Artikel 5a. 4 e, forsta stycket Artikel 5a. 4 e, andra stycket Artikel 5a. 4f Artikel 5a. 5 Artikel 5a. 6 Artikel 5b. l, forsta stycket Artikel 5b. l, andra stycket Artikel 5b. l, tredje stycket Artikel 5b. l, fjarde stycket Artikel 5b. l, femte stycket Artikel 5b. l, sjatte stycket, forsta delen av meningen Artikel 5b. l, sjatte stycket, den delen av meningen som bdrjar efter andra kommatecknet Artikel 5. 5, andra stycket Artikel 5. 6-5. 10 Artikel 6. 1-6. 3 Artikel 6. 4 inledningsfrasen lcden a -d Artikel 6. 4 e — Artikel 6. 4 f Artikel 6. 5 Artikel 6. 6 Artikel 7. 1, forsta stycket Artikel 7. 1, andra stycket Artikel 7. 1, tredje stycket — — — Artikel 7. 1, fjarde stycket Artikel 5b. l, sjunde stycket Artikel 7. 1, femte stycket Artikel 5b. 2 Artikel 5b. 3 Artikel 7. 2 Artikel 7. 3 Artikel 5b. 4, forsta stycket Artikel 7. 4, forsta stycket Artikel 5b. 4, andra stycket, forsta strecksatsen Artikel 7. 4, andra stycket 30 Forordning 3013/89 Denna forordning Artikel 5b. 4, andra stycket, andra strecksatsen Artikel 5b. 5 Artikel 5c Artikel 5d Artikel 5e Artikel 6 -8 Avdelning II Artikel 9 - 11 Artikel 12. 1 — — Artikel 8 Artikel 9 Artikel 10 Artikel 11-13 KAPITEL HI Artikel 14-16 Artikel 17. 1 Artikel 12. 2, forsta stycket, forsta strecksatsen Artikel 17. 2, forsta stycket, a Artikel 12. 2, forsta stycket, andra strecksatsen Artikel 17. 2, forsta stycket, b Artikel 12. 2, forsta stycket, tredje strecksatsen Artikel 17. 2, forsta stycket, c Artikel 12. 2, andra stycket Artikel 12. 2, tredje stycket Artikel 17. 2, andra stycket Artikel 17. 2, tredje stycket Artikel 12. 3 Artilcel 12. 4 Artikel 13 Artikel 14. 1 Artikel 14. 2, forsta strecksatsen Artikel 14. 2, andra strecksatsen Artikel 15 Avdelning III Artikel 21-25 Avdelning IV Artikel 26 Artikel 27 Artikel 28 Artikel 29. 1 Artikel 29. 2 Artikel 30 Artikel 31 Artikel 32 Artikel 33 Bilaga 1 Artikel 17. 3 Artikel 17. 4 Artikel 18 Artikel 19. 1 Artikel 19. 2 a Artikel 19. 2 b Artikel 20 — — KAPITEL IV Artikel 21 Artikel 22 Artikel 23 Artikel 24 Artikel 25 Artikel 26 Artikel 27 Artikel 28 Artikel 29 Artikel 30 Bilaga 1 Bilaga 2 31 Del B Förordningar som ändrar förordning (EEG) nr 3013/89 Rådets förordning (EEG) nr 3577/90 av den 4 december 1990 Rådets förordning (EEG) nr 1741/91 av den 13 juni 1991 Rådets förordning (EEG) nr 1601/92 av den 15 juni 1992 Rådets förordning (EEG) nr 2069/92 av den 30 juni 199*2 Kommissionens förordning (EEG) nr 3890/92 av den 28 december 1992 Rådets förordning (EEG) nr 363/93 av den 10 februari 1993 Rådets förordning (EG) nr 233/94 av den 24 januari 1994 Kommissionens förordning (EG) nr 1096/94 av den 11 maj 1994 Rådets förordning (EG) nr 1886/94 av den 27 juli 1994 Rådets förordning (EG) nr 3290/94 av den 22 december 1994 Rådets förordning (EG) nr 1265/95 av den 29 maj 1995 Rådets förordning (EG) nr 1589/96 av den 30 juli 1996 nr L353 L163 L173 L 215 L391 L 42 L30 L121 L197 L 349 L123 L 206 EGT sida datum 23 41 13 59 51 1 9 9 30 105 1 25 17. 12. 1990 26. 6. 1991 27. 6. 1992 30. 7. 1992 31. 12. 1992 19. 2. 1993 3. 2. 1994 12. 5J994 30. 7. 1994 31. 12. 1994 3. 6. 1995 16. 8. 1996 32 ISSN 1024-4506 KOM(98) 88 slutlig DOKUMENT SV 03 10 01 Katalognummer : CB-CO-98-093-SV-C ISBN 92-78-31180-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg S3


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 674/98 dell'on. Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ alla Commissione. Condizioni di promozione degli "Ingenieros técnicos" spagnoli comparate con quelle di altri casi

eurovoc_concepts:
European official
Spain
administrator
competition (EU)
diploma
engineer
equal treatment
equivalence of diplomas
recognition of studies
recruitment

formats: html pdf print

text: C 354/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 19. 11. 98 (98/C 354/30) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0672/98 di Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) alla Commissione (10 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli «Ingenieros te·cnicos» spagnoli comparate con quelle di altri casi Per quale motivo la Commissione sostiene che il diploma spagnolo di «Ingeniero te·cnico» si trova in una situazione simile a quella del diploma rilasciato da una «Fachhochschule», mentre chi possiede quest(cid:146)ultimo titolo e‘ ammesso alla maggior parte dei concorsi generali a posti di categoria A/LA? (98/C 354/31) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0673/98 di Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) alla Commissione (10 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli «Ingenieros te·cnicos» spagnoli comparate con quelle di altri casi Dal momento che il titolo spagnolo di «Ingeniero te·cnico» consente l(cid:146)accesso ai corsi di dottorato in alcuni Stati membri, per quale motivo la Commissione sostiene che gli «Ingenieros te·cnicos» non possono accedere ai corsi di dottorato? (98/C 354/32) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0674/98 di Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) alla Commissione (10 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli «Ingenieros te·cnicos» spagnoli comparate con quelle di altri casi E(cid:146) vero che la Commissione ha manifestato alle autorita‘ spagnole il timore che l(cid:146)accesso degli «Ingenieros te·cnicos» spagnoli alla categoria A/LA possa determinare l(cid:146)accesso di laureati di altri Stati membri che hanno superato un corso triennale? Questo rappresenta forse un motivo valido per respingere le candidature degli «Ingenieros te·cnicos» spagnoli? (98/C 354/33) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0675/98 di Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) alla Commissione (10 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli «Ingenieros te·cnicos» spagnoli comparate con quelle di altri casi Per quale motivo si ammettono le candidature di quanti sono in possesso dei titoli britannici di «Bachelor of Arts», «Bachelor of Science» e «Bachelor of Engineering» › tutti titoli rilasciati al termine di un corso di studi triennale › mentre non sono ammesse le candidature di coloro che posseggono il titolo spagnolo di «Ingeniero te·cnico»? (98/C 354/34) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0676/98 di Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) alla Commissione (10 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli «Ingenieros te·cnicos» spagnoli comparate con quelle di altri casi Ritiene la Commissione che i titoli britannici di «Bachelor of Arts», «Bachelor of Science» e «Bachelor of Engineering» attestino una qualifica superiore a quella del titolo spagnolo di «Ingeniero te·cnico»? In caso affermativo, per quale motivo?


title: WRITTEN QUESTION No. 667/98 by Sir Jack STEWART-CLARK to the Commission. EU's Generalized System of Preferences (GSP) and the post customs clearance recovery of customs duty from importers

eurovoc_concepts:
Bangladesh
EU control
application of EU law
customs duties
fraud
generalised preferences
import
import licence
least-developed country
tariff preference

text: 21. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 323/63 (98/C 323/82) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0667/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Sir Jack Stewart-Clark (PPE) (10. maaliskuuta 1998) Aihe: EU:n yleinen tullietuusja¤rjestelma¤ ja tullimaksujen ja¤lkikanto maahantuojilta Yleinen tullietuusja¤rjestelma¤ on laaja kauppapoliittinen ja¤rjestelma¤, jonka tarkoituksena on auttaa ko¤yhia¤, va¤hemma¤n kehittyneita¤ maita siten, etta¤ tietyista¤ maista EU:hun tuoduista tuotteista perita¤a¤n suosituimmuusja¤r- jestelma¤n mukainen alempi tullimaksu. Saadakseen ta¤ma¤ tullietuuden ja¤senvaltion tulliviranomaisilta maahantuojien on liitetta¤va¤ hakemukseensa asianmukaisesti vahvistettu alkupera¤todistus (lomake A). Ta¤ma¤n lomakkeen A myo¤nta¤a¤ alkupera¤valtion valtuuttama viranomainen, ja alkupera¤maassa toimiva vieja¤ toimittaa sen EU:ssa toimivalle tuojalle. Na¤ytta¤a¤ kuitenkin silta¤, etta¤ Bangladeshista on tuotu tekstiilituotteita, joiden kohdalla on esiintynyt runsaasti va¤a¤rennettyja¤ ja va¤a¤rin perustein annettuja alkupera¤todistuksia, jotka toisin sanoen ovat mita¤tto¤mia¤. Seurauksena ta¤sta¤ era¤s vaalipiirissa¤ni toimiva yritys saattaa joutua maksamaan ja¤lkikantona huomattavan summan tullimak- suja. Na¤ma¤ yritykset/maahantuojat eiva¤t voi olla vastuussa siita¤, etta¤ komission neuvottelemien sopimusten ta¤yta¤nto¤o¤npano ja hallinnointi on tehotonta. Onko komissio tutkinut na¤iden va¤a¤rennettyjen alkupera¤todistusten syntyhistoriaa? Jos komissio on sita¤ tutkinut, mihin tuloksiin se on tullut? Mihin toimiin komissio on ryhtynyt suojatakseen minun vaalipiirissa¤ni toimivaa yritysta¤ ja muita sen kaltaisia yrityksia¤, jotka ovat hyva¤ssa¤ uskossa hyva¤ksyneet na¤ma¤ va¤a¤rennetyt alkupera¤todistukset? Komission ja¤senen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (2. kesa¤kuuta 1998) Yhteiso¤n Bangladeshiin la¤hetta¤ma¤ asiantuntijaryhma¤ tutki yhdessa¤ Bangladeshin viranomaisten kanssa marras- joulukuussa 1996 alkupera¤todistusten (lomake A) aitoutta ja asianmukaisuutta. Na¤ma¤ lomakkeet koskivat vuosina 1994(cid:151)1996 yhteiso¤o¤n saapuneita la¤hetyksia¤, jotka sisa¤lsiva¤t yleisen suosituimmuusja¤rjestelma¤n mukaisesti tuotuja tekstiilitavaroita. Yhteiso¤n selvitysten tuloksena Bangladeshin viranomaiset peruuttivat noin 15 000 A-lomakkeen mukaista alkupera¤todistusta. Lisa¤ksi on tutkittava, voidaanko 10 000:ta muuta edella¤ mainittuna ajanjaksona annettua alkupera¤todistusta pita¤a¤ suosituimmuusja¤rjestelma¤n mukaisina. Yhteiso¤n tullikoodeksi ma¤a¤rittelee selva¤sti kaikkien asianosaisten velvoitteet, ja Euroopan yhteiso¤jen tuomiois- tuin on vahvistanut ne sa¤a¤nno¤llisesti. Tuomioistuimen a¤sketta¤iset tuomiot ovat tukeneet periaatetta, etta¤ alkupera¤tuotteen aitouteen luottaminen on maahantuojille osa normaalia kauppaan liittyva¤a¤ riskia¤, joka ei ole va¤ltetta¤vissa¤. Havaitut ongelmat antoivat neuvostolle aiheen pyyta¤a¤ komissiota ehdottamaan ratkaisua tullimaksujen ja¤lkikantoon. Komissio on laatinut tullietuusja¤rjestelmien hallintoa koskevan tiedonannon (1), jossa otetaan huomioon asian maailmanlaajuinen tausta. Kysymys on talous- ja sosiaalikomitean, neuvoston ja parlamentin ka¤sitelta¤va¤na¤, jotta kaikki asianosaiset voisivat omalta osaltaan ryhtya¤ soveltuviin toimenpiteisiin terveen hallinnon ja valvonnan takaamiseksi. (1) KOM(97) 402 lopullinen. (98/C 323/83) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0690/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Altener II Viite: (cid:148)Ehdotus neuvoston pa¤a¤to¤kseksi monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energiala¤hteiden ka¤yto¤n edista¤- miseksi yhteiso¤ssa¤ (Altener II)(cid:148) (KOM(97) 87 lop. › 97/0106 SYN) (1)


title: Regolamento (CE) n. 550/98 della Commissione del 10 marzo 1998 che fissa i tassi di conversione agricoli

eurovoc_concepts:
primary sector
representative rate

formats: pdf print

text: 11. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 72/15 REGOLAMENTO (CE) N. 550/98 DELLA COMMISSIONE del 10 marzo 1998 che fissa i tassi di conversione agricoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio, del 28 dicembre 1992, relativo all’unità di conto e ai tassi di conversione da applicare nel quadro della politica agricola comune (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (2), in particolare l’articolo 3, paragrafo 1, considerando che i tassi di conversione agricoli sono stati fissati dal regolamento (CE) n. 392/98 della Commis- sione (3); considerando che, a norma dell’articolo 4 del regolamento (CEE) n. 3813/92, il tasso di conversione agricolo di una moneta è modificato, a meno che non entrino in gioco periodi di conferma, quando il divario monetario con il tasso rappresentativo di mercato supera determinati livelli; considerando che i tassi rappresentativi di mercato sono stabiliti in funzione del periodo di riferimento di base o, se del caso, dei periodi di conferma, fissati conforme- mente all’articolo 2 del regolamento (CEE) n. 1068/93 della Commissione, del 30 aprile 1993, recante modalità per la determinazione e per l’applicazione dei tassi di conversione utilizzati nel settore agricolo (4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1482/96 (5); che il para- grafo 2 dell’articolo 2 prevede che, qualora il valore asso- luto della differenza tra i divari monetari di due Stati membri, calcolati tassi dell’ecu di tre giorni di quotazione consecutivi, superi sei punti, i tassi rappresentativi di mercato sono adattati in base ai suddetti tre giorni; in funzione della media dei considerando che, in base ai tassi di cambio constatati dal 1o al 10 marzo 1998, è necessario fissare un nuovo tasso di conversione agricolo per la dracma greca, lo scudo porto- ghese, la lira irlandese e la peseta spagnola; considerando che, a norma dell’articolo 15, paragrafo 2, del regolamento (CEE) n. 1068/93, un tasso di conver- sione agricolo fissato in anticipo deve essere adattato qualora il divario con il tasso di conversione in vigore al momento in cui si verifica il tasso generatore dell’importo considerato supera quattro punti; che, in tal caso, il tasso di conversione agricolo prefissato viene avvicinato al tasso vigente fino ad ottenere un divario di quattro punti con questo tasso; che è opportuno precisare il tasso che sosti- tuisce il tasso di conversione agricolo prefissato, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Sono fissati i tassi di conversione agricoli riportati nell’al- legato I. Articolo 2 Nel caso di cui all’articolo 15, paragrafo 2, del regola- mento (CEE) n. 1068/93, il tasso di conversione agricolo prefissato è sostituito dal tasso dell’ecu della moneta considerata, indicato nell’allegato II: (cid:190) tabella A, se il tasso dell’ecu è maggiore del tasso prefissato, oppure (cid:190) tabella B, se il tasso dell’ecu è inferiore al tasso prefis- sato. Articolo 3 Il regolamento (CE) n. 392/98 è abrogato. Articolo 4 Il presente regolamento entra in vigore l’11 marzo 1998. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 10 marzo 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (2) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. (3) GU L 48 del 19. 2. 1998, pag. 46. (4) GU L 108 dell’1. 5. 1993, pag. 106. (5) GU L 188 del 27. 7. 1996, pag. 22. L 72/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 11. 3. 98 ALLEGATO I Tassi di conversione agricoli 1 ECU = 40,9321 7,54917 1,98243 312,493 202,232 6,68769 6,02811 2,23273 0,796521 1 973,93 13,9485 167,525 8,79309 0,695735 franchi belgi e franchi lussemburghesi corone danesi marchi tedeschi dracme greche scudi portoghesi franchi francesi marchi finlandesi fiorini olandesi sterline irlandesi lire italiane scellini austriaci pesete spagnole corone svedesi sterline britanniche ALLEGATO II Tassi di conversione agricoli prefissati e ritoccati Tabella A Tabella B 1 ECU = 39,3578 7,25882 1,90618 300,474 194,454 6,43047 5,79626 2,14686 0,765886 1 898,01 13,4120 161,082 8,45489 0,668976 franchi belgi e franchi lussemburghesi corone danesi marchi tedeschi dracme greche scudi portoghesi franchi francesi marchi finlandesi fiorini olandesi sterline irlandesi lire italiane scellini austriaci pesete spagnole corone svedesi sterline britanniche 1 ECU = 42,6376 7,86372 2,06503 325,514 210,658 6,96634 6,27928 2,32576 0,829709 2 056,18 14,5297 174,505 9,15947 0,724724 franchi belgi e franchi lussemburghesi corone danesi marchi tedeschi dracme greche scudi portoghesi franchi francesi marchi finlandesi fiorini olandesi sterline irlandesi lire italiane scellini austriaci pesete spagnole corone svedesi sterline britanniche


title: WRITTEN QUESTION No. 678/98 by Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ to the Commission. Conditions for upgrading the Spanish 'Ingeniero Técnico' engineering qualification in comparison with others

text: 19. 11. 98 EN Official Journal of the European Communities C 354/15 (98/C 354/35) WRITTEN QUESTION E-0677/98 by Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) to the Commission (10 March 1998) Subject: Conditions for upgrading the Spanish (cid:145)Ingeniero Te·cnico(cid:146) engineering qualification in comparison with others Why, in the Spanish version of the notice of open competitions COM/A/720 and COM/A/721 (OJ C 52 A, 28. 2. 1991), did the Commission include the requirement that applicants be holders of a higher education qualification obtained after a five-year course, when that same requirement did not appear in any other language version of the said notice? (98/C 354/36) WRITTEN QUESTION E-0678/98 by Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) to the Commission (10 March 1998) Subject: Conditions for upgrading the Spanish (cid:145)Ingeniero Te·cnico(cid:146) engineering qualification in comparison with others What has led the Commission to require that Mr Vicente Alonso Morales, holder of the Spanish (cid:145)Ingeniero Te·cnico(cid:146) qualification and candidate for open competition COM/A/1047 (OJ C 145 A, 13. 5. 1997), should have successfully completed the equivalent of a full-length Spanish degree course, given that such a requirement does not appear in the text of the notice of competition? (98/C 354/37) WRITTEN QUESTION E-0679/98 by Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) to the Commission (10 March 1998) Subject: Conditions for upgrading the Spanish (cid:145)Ingeniero Te·cnico(cid:146) engineering qualification in comparison with others Why, in the Spanish version of the notice of open competition COM/A/1047 (OJ C 145 A, 13. 5. 1997), has the Commission included the requirement that applicants be holders of a (cid:145)university(cid:146) qualification, when that same requirement does not appear in the German version of the said notice? (98/C 354/38) WRITTEN QUESTION E-0724/98 by In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) to the Commission (18 March 1998) Subject: Access of Spanish Technical Engineers to Grade A/LA in the European civil service Is it true that the Commission is accepting or has accepted applications from persons holding a Fachhochschul- diplom for open competitions to fill category A/LA posts in the European civil service? Which does the Commission consider the highest education qualification in Germany: the Fachhochschuldi- plom, or the Hochschuldiplom (university-level degree)? Does the Commission consider the Fachhochschuldiplom a higher qualification than that of Ingeniero Te·cnico? If so, why? Why does the Commission assert that the situation vis-a‘-vis the Spanish Ingeniero Te·cnico diploma is similar to that of the diploma obtained at a Fachhochschule, when the latter is accepted for the majority of category A/LA open competitions? (98/C 354/39) WRITTEN QUESTION E-0725/98 by In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) to the Commission (18 March 1998) Subject: Access of Spanish Technical Engineers to Grade A/LA in the European civil service Why, in the Spanish version of the notice of open competition COM/A/1047 (OJ C 145 A, 13. 5. 1991), has the Commission included the requirement that applicants be holders of a (cid:145)university(cid:146) qualification, when that same requirement does not appear in the German version of the said notice?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 695/98 tων βουλετών Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA προς την Επ τροπή. Ασθένειες που σχετίζονται με τη ρύπανση

eurovoc_concepts:
EU action
action programme
disease prevention
health policy
health risk
pollution

text: 2. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 304/147 3. Ea·n e·xei kauoristei· poie·w kathgori·ew dapanv· n ua xrhmatodotoy·ntai kai, 4. Ea·n ua xrhmatodothuoy·n epi· dhmosi·vn h· kai epi· idivtikv· n ekta·sevn; (1) Praktika· toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy (Oktv· briow 1996). Apa· nthsh thw kaw Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (23 Marti·oy 1998) H Epitroph· sygkentrv· nei tiw plhrofori·ew poy apaitoy·ntai gia thn apa· nthsh sthn erv· thsh poy te·uhke. De ua paralei·cei na gnvstopoih·sei to syntomo·tero to apote·lesma tvn ereynv· n thw. (98/C 304/219) GRAPTH ERVTHSH E-0695/98 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) kai Salvatore Tatarella (NI) prow thn Epitroph· (10 Marti·oy 1998) Ue·ma: Asue·neiew poy sxeti·zontai me th ry·pansh Se sxe·sh me thn «pro·tash apo·fashw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy gia thn e·gkrish eno·w koinotikoy· progra·mmatow dra·shw, gia thn peri·odo 1999-2003, o·son afora· tiw asue·neiew poy sxeti·zontai me th ry·pansh sto plai·sio tvn energeiv· n ston tome·a thw dhmo·siaw ygei·aw» (e·ggr. COM(97)0266/tel. › 97/ 0153(COD)) (1) kai prokeime·noy na apofeyxuoy·n a·skopew epikaly·ceiw tvn kataballome·nvn prospaueiv· n, mporei· h Epitroph· na ele·gjei th synoxh· kai th symplhrvmatiko·thta metajy· tvn proteino·menvn me·trvn kai tvn me·trvn poy proble·pontai sto pro·gramma dra·shw thw Epitroph·w gia ton e·legxo thw ygei·aw kauv· w kai tvn a·llvn koinotikv· n me·trvn gia tiw asue·neiew poy sxeti·zontai me th ry·pansh; (1) EE C 214 thw 16. 07. 1997, sel. 7. (98/C 304/220) GRAPTH ERVTHSH E-0696/98 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) kai Salvatore Tatarella (NI) prow thn Epitroph· (18 Marti·oy 1998) Ue·ma: Asue·neiew poy sxeti·zontai me th ry·pansh Se sxe·sh me thn «pro·tash apo·fashw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy gia thn e·gkrish eno·w koinotikoy· progra·mmatow dra·shw, gia thn peri·odo 1999-2003, o·son afora· tiw asue·neiew poy sxeti·zontai me th ry·pansh sto plai·sio tvn energeiv· n ston tome·a thw dhmo·siaw ygei·aw» (e·ggr. COM(97)0266/tel. › 97/ 0153(COD)) (1), mporei· h Epitroph· na paroysia·sei toyla·xiston e·na sxe·dio tvn anagkai·vn xrhmatodoth·sevn gia thn peri·odo 2000-2003 kai na ejasfali·sei o·ti h armo·dia gia ton proy¤pologismo· arxh· ua ikanopoih·sei tiw ana·gkew ayte·w; (1) EE C 214 thw 16. 07. 1997, sel. 7. (98/C 304/221) GRAPTH ERVTHSH E-0697/98 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) kai Salvatore Tatarella (NI) prow thn Epitroph· (18 Marti·oy 1998) Ue·ma: Asue·neiew poy sxeti·zontai me th ry·pansh H erv· thsh e·xei sxe·sh me thn «pro·tash apo·fashw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy gia thn e·gkrish eno·w koinotikoy· progra·mmatow dra·shw, gia thn peri·odo 1999-2003, o·son afora· tiw asue·neiew poy sxeti·zontai me th ry·pansh sto plai·sio tvn energeiv· n ston tome·a thw dhmo·siaw ygei·aw» (e·ggr. COM(97)0266/tel. › 97/0153(COD)) (1). (cid:211)son afora· ton prv· to sygkekrime·no sto·xo toy progra·mmatow dra· shw («Belti·vsh thw enhme·rvshw») mporei· h Eyrvpai¤kh· Epitroph· na apodei·jei th shmasi·a thw syllogh·w episthmonikv· n stoixei·vn gia thn aitiologikh· sysxe·tish metajy· ry·panshw kai asue·neiaw, kauv· w kai th shmasi·a thw sy·gkrishw kai thw ajiolo·ghshw tvn diaue·simvn stoixei·vn gia thn sxe·sh aiti·aw kai apotele·smatow, se synergasi·a me ta kra·th me·lh; (1) EE C 214 thw 16. 07. 1997, sel. 7


title: WRITTEN QUESTION No. 691/98 by Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA to the Commission. Altener II

eurovoc_concepts:
Community budget
EU financing
EU programme
competition law
energy policy
invitation to tender
renewable energy

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 666/98 by Anita POLLACK to the Commission. Endocrine disrupting chemicals

eurovoc_concepts:
EU financing
analytical chemistry
chemical product
disease prevention
endocrine disease
research project

text: C 402/20 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 12. 98 (98/C 402/024) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0657/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): StØphane Buffetaut (I-EDN) komissiolle (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Tuki laivanrakennusteollisuudelle Komissio harjoittaa Euroopassa eritt(cid:228)in tiukkaa politiikkaa laivanrakennusteollisuudelle my(cid:246)nnett(cid:228)vien tukien suhteen (esimerkkein(cid:228) mainittakoon Belgian Boelwerf, Tanskan Burmeister & Wain ja it(cid:228)isen Saksan laivanra- kennusteollisuus). Nyky(cid:228)(cid:228)n Euroopan hallitukset avustavat massiivisesti Korean laivanrakennusteollisuutta antamalla Korealle ennenn(cid:228)kem(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) taloudellista tukea (57 miljardia dollaria) Kansainv(cid:228)lisen valuuttarahaston kautta. Suurten korealaisten laivanrakennusyritysten harjoittamalla kansainv(cid:228)lisist(cid:228) markkinoista piittaamattomalla laajentumispolitiikalla on kuitenkin osittainen vastuu maan kokemista taloudellisista vaikeuksista. Jo viiden vuoden ajan jokaista Euroopan laivanrakennusteollisuudesta h(cid:228)vinnytt(cid:228) ty(cid:246)paikkaa vastaamaan on luotu Koreaan uusi ty(cid:246)paikka. Euroopan unioni ei kuitenkaan vaadi mit(cid:228)(cid:228)n tuotantorajoituksia vastineeksi t(cid:228)st(cid:228) poikkeuksellisesta tuesta. Aikooko komissio tulevaisuudessa osoittaa Korean laivanrakennusteollisuuden suhteen samaa kurinalaisuutta kuin j(cid:228)senvaltioiden suhteen? Komission j(cid:228)senen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 1998) Komissio seuraa eritt(cid:228)in tarkkaavaisesti Korean talouskriisin kehittymist(cid:228) ja erityisesti sen vaikutusta laivanra- kennusteollisuuteen. Kansainv(cid:228)lisen valuuttarahaston Korealle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)n rahoitustuen tarkoitus ei ole pelastaa selvitystilassa olevia telakoita. P(cid:228)in vastoin, tukiohjelman vastapainoksi vaaditut rakenneuudistukset auttanevat est(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n harkitse- mattomaan kapasiteetin laajentamiseen t(cid:228)ll(cid:228) alalla johtaneiden erehdysten toistumisen. Korean laivanrakennus- teollisuuden tervehdytt(cid:228)minen vaikuttaa n(cid:228)in alan kokonaistilanteen kohentumiseen maailmanlaajuisesti. Jo nyt komissio pyyt(cid:228)(cid:228) Korealta, ett(cid:228) kahdenv(cid:228)lisi(cid:228) neuvotteluja voitaisiin pikaisesti j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) kysymyksen k(cid:228)sittelemiseksi perusteellisemmin. Komissio seuraa edelleen Korean talouskriisin seurauksia yhteis(cid:246)n laivanrakennusteollisuudelle. (98/C 402/025) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0666/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Sis(cid:228)erityst(cid:228) rikkovat kemikaalit Katsooko komissio, ett(cid:228) uusien ja olemassaolevien kemikaalien seulontakokeet sis(cid:228)erityksen rikkomisominai- suuksien osalta on standardoitava, ja jos katsoo, niin mihin toimiin on ryhdytty standardoinnin edist(cid:228)miseksi joko Euroopan tasolla tai kansainv(cid:228)lisell(cid:228) tasolla? Komission j(cid:228)senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 1998) Hormonaaliset haittavaikutukset kuuluvat voimassa olevan yhteis(cid:246)n kemikaalilains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n piiriin. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) kemiallisten aineiden hormonaalisia haittavaikutuksia aiheuttavien ominaisuuksien havaitsemista ei nimenomaisesti k(cid:228)sitell(cid:228) vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkint(cid:246)j(cid:228) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1967 annetussa direktiiviss(cid:228) 67/548/ETY (1), sellaisena kuin se on muutettuna. Useissa taloudellisen yhteisty(cid:246)n ja kehityksen j(cid:228)rjest(cid:246)n (OECD), Yhdysvaltain


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 543/98 af 10. marts 1998 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 11. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 72/3 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 543/98 af 10. marts 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelses- bestemmelser og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2375/ 96 (2), særlig artikel 4, stk. 1, importordningen frugt for til under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3813/92 af 28. december 1992 om den regningsenhed og de omregningskurser, der skal anvendes i den fælles land- brugspolitik (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 150/ 95 (4), særlig artikel 3, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af af de multilaterale resultaterne handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag; ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes p(cid:134) de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, i tabellen i bilaget. fastsættes som anført Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 11. marts 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 10. marts 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 325 af 14. 12. 1996, s. 5. (3) EFT L 387 af 31. 12. 1992, s. 1. (4) EFT L 22 af 31. 1. 1995, s. 1. L 72/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 3. 98 BILAG til Kommissionens forordning af 10. marts 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KN-kode Tredjelandskode (1) (ECU/100 kg) Fast importværdi KN-kode Tredjelandskode (1) (ECU/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 204 212 624 999 052 068 999 220 999 052 204 624 999 052 204 212 600 624 999 80,0 108,9 188,3 125,7 139,4 93,1 116,2 159,0 159,0 124,4 112,4 177,6 138,1 37,7 38,2 42,0 69,3 49,0 47,2 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 600 999 052 060 388 400 404 508 512 524 528 720 728 999 388 400 512 528 999 74,5 74,5 52,0 39,7 125,6 99,2 93,2 106,4 99,0 102,8 90,7 139,0 81,0 93,5 77,2 98,1 65,4 79,6 80,1 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2317/97 (EFT L 321 af 22. 11. 1997, s. 19). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 649/98 του Daniela RASCHHOFER προς την Επ τροπή. Φόρος επί της κατανάλωσης ποτών (Συμπληρωματ κή απάντηση)

eurovoc_concepts:
Austria
EU law - national law
VAT
alcoholic beverage
application of EU law
catering industry
exchange of information
infringement of EU law
infringement procedure (EU)
tax system


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 650/98 von Nikitas KAKLAMANIS an die Kommission. Inhaftierung eines kurdischen Parteivorsitzenden in der Türkei

eurovoc_concepts:
EU aid
EU relations
Kurdistan question
Türkiye
democratisation
human rights
political prisoner
rule of law

text: C 310/112 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 9. 10. 98 (98/C 310/148) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0650/98 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission (10. Ma¤rz 1998) Betrifft: Inhaftierung eines kurdischen Parteivorsitzenden in der Tu¤rkei Hamdi Touranli, Vorsitzender der Demokratischen Partei von Nord-Kurdistan (PDK), wurde von den tu¤rkischen Beho¤rden am 13. Januar festgenommen und in Ankara inhaftiert. Herr Touranli hat eine Haftstrafe von 22 Jahren vor sich und ist an Krebs erkrankt, der sta¤ndige a¤rztliche Betreuung erforderlich macht. Amnesty International forderte am 16. Januar die Freilassung von Herrn Touranli; auch der deutsche Au(cid:223)enminister Kinkel intervenierte (u¤ber die Deutsche Botschaft in Ankara) zugunsten der Freilassung des kurdischen Parteifu¤hrers, der (neben der tu¤rkischen) die deutsche Staatsbu¤rgerschaft besitzt. Kann die Europa¤ische Kommission ihren offiziellen Standpunkt in dieser Angelegenheit mitteilen? Welche Schritte will sie bei den tu¤rkischen Stellen unternehmen, damit der krebskranke kurdische Freiheitska¤mpfer aus der Haft entlassen wird und in diesem Land den unmenschlichen Terrorhandlungen gegen die Kurden ein Ende bereitet wird? Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (20. April 1998) Die Kommission ist im Fall von Herrn Turanli auf dem laufenden. Dieser wurde am 26. Februar 1998 vorla¤ufig freigelassen. In allen Kontakten mit der tu¤rkischen Regierung besteht die Kommission bei ihren Gespra¤chspartnern darauf, da(cid:223) es notwendig ist, die Menschenrechtssituation zu verbessern und den Demokratisierungsproze(cid:223) in diesem Land weiter zu verfolgen. Trotz der Entscheidung Ankaras, den politischen Dialog mit der Gemeinschaft zu unterbrechen, will die Kommission auch weiterhin auf diesem Punkt bestehen. Was vor allem die Situation im Su¤dosten der Tu¤rkei anbelangt, so hat die Kommission mehrmals betont, da(cid:223) es notwendig ist, dieses Problem mit zivilen und nichtmilita¤rischen Mitteln zu lo¤sen sowie die Beka¤mpfung des Terrorismus im Rahmen der Wahrung der Grundsa¤tze des Rechtsstaates und der Achtung der Menschenrechte fortzusetzen. Die Kommission mo¤chte im u¤brigen im Rahmen des MEDA-Programms zur sozialen und wirtschaftlichen Entwicklung dieser Region beitragen, indem sie Mittel fu¤r darauf ausgerichtete Projekte bereitstellt. (98/C 310/149) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0652/98 von Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) an die Kommission (10. Ma¤rz 1998) Betrifft: Beteiligung galicischer Unternehmen am Gemeinschaftsprogramm Al-Invest Im Rahmen des Programms Al-Invest, dessen Ziel darin besteht, den Handel, das Know-how sowie den Technologie- und Finanztransfer zu fo¤rdern, konnten in den ersten beiden Jahren seines Bestehens 40 Treffen zwischen Unternehmern veranstaltet und weitere 60 geplant werden, und zwar mit einem Umsatz von 250 Mio. Ecu. Die engen Beziehungen zwischen der spanischen Region Galicien und Iberoamerika ebenso wie die wechselseitige Abha¤ngigkeit der Volkswirtschaften dieser beiden Regionen sind allgemein bekannt, wie auch aus den aufeinanderfolgenden Statistiken hervorgeht; daher ist das genannte Gemeinschaftsprogramm fu¤r diese Region, die so freundschaftliche Beziehungen zu Iberoamerika unterha¤lt, von ganz besonderer Bedeutung. Ko¤nnte die Kommission mitteilen, wie sich das genannte Gemeinschaftsprogramm auf die Beziehungen zwischen Galicien und Iberoamerika ausgewirkt hat, wie viele Treffen zwischen Unternehmern in Galicien stattgefunden haben und in welchem Ausma(cid:223) Galicien am Gesamtprogramm beteiligt ist?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 673/98 von Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ an die Kommission. Laufbahn spanischer Ingenieure im Vergleich zu anderen Fällen

text: C 354/14 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 19. 11. 98 (98/C 354/30) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0672/98 von Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) an die Kommission (10. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Warum behauptet die Kommission, da(cid:223) das Diplom spanischer graduierter Ingenieure in etwa dem Fachhoch- schul-Diplom gleichgestellt ist, wenn letzteres beim Gro(cid:223)teil der allgemeinen Auswahlverfahren fu¤r die Laufbahngruppe A/LA zugelassen ist? (98/C 354/31) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0673/98 von Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) an die Kommission (10. Ma¤rz 1998) Betrifft: Laufbahn spanischer Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Warum behauptet die Kommission, da(cid:223) graduierte Ingenieure keine Doktoratskurse absolvieren ko¤nnen, wenn dieser Titel in einigen Mitgliedstaaten doch den Zugang zu Doktoratskursen ermo¤glicht? (98/C 354/32) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0674/98 von Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) an die Kommission (10. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Stimmt es, da(cid:223) die Kommission gegenu¤ber den spanischen Beho¤rden die Befu¤rchtung gea¤u(cid:223)ert hat, da(cid:223) der Zugang von spanischen graduierten Ingenieuren zur Laufbahngruppe A/LA zu einer O¤ ffnung fu¤r Inhaber eines Diploms fu¤hren ko¤nnte, das man in anderen Mitgliedstaaten nach dreija¤hriger Ausbildung erwirbt? Ist dies ein relevanter Grund fu¤r die Ablehnung der Bewerbungen spanischer Ingenieure? (98/C 354/33) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0675/98 von Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) an die Kommission (10. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Warum werden die Bewerbungen von Inhabern der britischen Titel (cid:132)Bachelor of Arts(cid:147), (cid:132)Bachelor of Science(cid:147) und (cid:132)Bachelor of Engineering(cid:147), die alle nach einer dreija¤hrigen Ausbildung verliehen werden, im Gegensatz zu den Bewerbungen von Inhabern des spanischen Titels eines graduierten Ingenieurs zugelassen? (98/C 354/34) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0676/98 von Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) an die Kommission (10. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) die britischen Titel (cid:132)Bachelor of Arts(cid:147), (cid:132)Bachelor of Science(cid:147) und (cid:132)Bachelor of Engineering(cid:147) eine ho¤here Qualifikation beinhalten als der Titel eines Ingenieurs? Warum?