title: Yttrande från Regionkommittén om: - "Meddelandet från kommissionen 'Att främja lärlingsutbildning i Europa'", och - "Förslaget till rådets beslut om främjandet av europeiska banor för varvad utbildning och lärlingsutbildning"

eurovoc_concepts:
action programme
apprenticeship
vocational training

text: 11. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 180/43 Yttrande från Regionkommittén om: — ”Meddelandet från kommissionen ‘Att främja lärlingsutbildning i Europa‘”, och — ”Förslaget till rådets beslut om främjandet av europeiska banor för varvad utbildning och lärlingsutbildning” BAKGRUND (98/C 180/08) — Kommissionens meddelande ”Att främja lärlingsutbildning i Europa” (1) och ”Förslaget till rådets beslut om främjandet av europeiska banor för varvad utbildning och lärlingsutbildning” (2). — Presidiets beslut av den 11 juni 1997 att i enlighet med artikel 198c, fjärde stycket, utarbeta ett yttrande om detta ämne och överlåta beredningen av det åt utskott 6 ”Utbildningsfrågor”. — Utkastet till yttrande (CdR 431/97 rév. ) som antogs av utskott 6 den 16 januari 1998 (föredragande: Axel Endlein). — Regionkommitténs yttrande om vitboken om utbildning — lära och lära ut — på väg mot i vilket Regionkommittén påpekade att lärlingsprogram skall kunskapssamhället (3), uppfattas som en samordnad del av eller ett komplement till utbildningssystemet. — Regionkommitténs yttrande om Europeiska kommissionens grönbok om grundutbildning — vidareutbildning — forskning: Hinder för rörlighet över gränserna (4), i vilket Regionkommittén förespråkade att praktikanter och lärlingar skall erhålla juridiskt erkännande och stödde utvecklingen av program för rörlighet bland lärlingar. Kommittén efterlyste även åtgärder för att öka jämförbarheten, insynen och erkännandet av yrkeskunskaper och kvalifikationer. — Europeiska rådets extra sammanträde om sysselsättningen den 20-21 november 1997 framhävde medlemsstaternas engagemang för att se till att ungdomar bättre skall kunna anpassa sig till tekniska och ekonomiska förändringar och förvärva färdigheter som är av betydelse på arbetsmarknaden. Detta skulle kunna åstadkommas om man genomför och utvecklar lämpliga lärlingsprogram. På grundval av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 22:a plenarsession den 12-13 mars 1998 (sammanträdet den 12 mars). 1. Inledning 1. 1. 1. 1993 påpekades i kapitel 7 i vitboken ”Tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning — utmaningar och vägar in i 2000-talet” hur viktig lärlingsutbildning är, och att näringslivet måste engageras mer i yrkesutbildning på grund- och fortbildningsnivå. På det europeiska toppmötet den 21-22 juni 1996 i Florens uppmanades sedan kommissionen att undersöka lärlingsutbildning- ens roll när det gäller att skapa sysselsättning i medlems- staterna. Undersökningen föreligger sedan april 1997. 1. 1. 2. Den heter ”Lärlingsutbildningens roll i främjandet av möjligheter till sysselsättning och skapandet av arbetstill- fällen: lärlingsutbildningens betydelse för arbetsmarkna- den”, och har utarbetats av Nederländska ekonomiska institutet. Dess resultat har beaktats i detta yttrande. Europeiska kommissionen lade i juni 1997 fram 1. 1. 3. meddelandet ”Att främja lärlingsutbildning i Europa” där bl. a. fem handlingsområden föreslås. I november 1997 lade kommissionen fram 1. 1. 4. ”Förslaget till rådets beslut om främjandet av europeiska banor för varvad utbildning och lärlingsutbildning” där man behandlar åtgärder för att underlätta gränsöverskri- dande rörlighet för lärlingar. 1. 2. Resultat av undersökningen om lärlingsutbild- ningens betydelse i medlemsstaterna (1) KOM(97) 300 slutlig. (2) KOM(97) 572 slutlig - 97/0321 (SYN) — EGT C 67, 3. 3. 1998, s. 7. (3) EGT C 182, 24. 6. 1996, s. 15. (4) EGT C 215, 16. 7. 1997, s. 1. 1. 2. 1. Undersökningen består av fem delar. I den första föreslås en praktiskt tillämpbar definition av begreppet ”lärlingsutbildning” och en beskrivning görs av lärlingssystemen i medlemsstaterna. Lärlingsutbild- ning kännetecknas vanligtvis av en i huvudsak teoretisk C 180/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 6. 98 skolutbildning i kombination med en praktisk utbildning på en arbetsplats. Utbildningen måste pågå under en viss minimitid, leda fram till ett examensbevis och lägga stor vikt vid såväl klassrumsundervisningen som vid de praktiska erfarenheterna på arbetsplatsen. Skolutbild- ning på heltid med vissa inslag av yrkeslivspraktik omfattas alltså inte av definitionen för lärlingsutbild- ning. 1. 2. 2. Till begreppet ”lärlingsutbildning” i vidaste bemärkelse kan enligt undersökningens klassificering följande yrkesinriktade utbildningsvägar räknas: a) Den lärlingsutbildning som i undersökningen beteck- nas som traditionell och som utgör en fortsatt utbildning efter den obligatoriska skolan. Den berör i första hand åldersgruppen 15-18 år. Lärlingsutbild- ning som en del av gymnasieutbildningen spelar en kvantitativt och kvalitativt mycket viktig roll i Danmark, Tyskland och O¨ sterrike. De som efter grundskolan går vidare till denna utgör i Danmark 56 %, i Tyskland 42 % och i O¨ sterrike 42 %. Lärlings- utbildning är också en viktig del av den grundläggan- de yrkesutbildningen i Belgien (11 %), Frankrike (11 %), Irland (10 %), Luxemburg (13 %), Nederlän- derna (20 %) och Storbritannien/Nordirland (upp- skattningsvis 16 %). I dessa länder, liksom i Sverige och Finland, dominerar dock heltidsskolor med yrkesinriktning. Lärlingsutbildning förekommer även i andra medlemsländer, men endast i begränsad omfattning. b) Lärlingsutbildning på högre nivåer i utbildningssys- temet (teknikerutbildning, universitet). Denna typ betraktas mer som en reformåtgärd (med avsikt att utvidga den till att omfatta även andra utbildningsvä- gar och -nivåer). Den finns hittills bara i ett fåtal medlemsländer, och då bara som undantag eller pilotprojekt. c) Lärlingsutbildning som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd på kort sikt för att förbättra chanserna för missgynnade grupper med grundskolebakgrund. En central tanke är här att förbereda ungdomar för yrkeslivet och leda dessa grupper vidare till en traditionell yrkesutbildning eller till en första anställ- ning. d) Lärlingsutbildning — också med arbetsmarknadspo- litisk inriktning — för kvinnor som strävar efter att åter komma ut i arbetslivet. e) Lärlingsutbildning — med arbetsmarknadspolitisk inriktning — för långtidsarbetslösa. 1. 2. 3. Typ a) är den lärlingsutbildning i snäv bemär- kelse som man vanligen syftar på i dagligt tal. Det väsentliga är att den är en av utbildningsvägarna efter den obligatoriska skolgången och hör till utbildningssys- temet, inte till arbetsmarknadspolitiken. Klassificering- en visar att dessa grundprinciper kan tillämpas på andra utbildningsområden och målgrupper, men kommissio- nens meddelande och detta yttrande koncentrerar sig på den första typen. Andra förhållanden och även problem som rör 1. 2. 4. lärlingsutbildning tas upp i undersökningen: Möjlighe- ten för dem som gått igenom en lärlingsutbildning att gå vidare till annan, högre utbildning är ofta begränsad, vilket givetvis leder till att lärlingsutbildningen blir mindre attraktiv. Hur mycket man engagerar de berörda parterna (arbetsgivarorganisationer, fackföreningar, ut- bildningspolitiker och tjänstemän) varierar kraftigt i de olika medlemsländerna. I länder där lärlingsutbildning- en traditionellt har en stark ställning är samarbetet störst. Det stärker lärlingsutbildningens roll och gör den mer accepterad på arbetsmarknaden. Detsamma gäller för i hur hög grad beslutsansvaret decentraliseras till regionala och kommunala organ. 1. 2. 5. Den arbetsplatsförlagda andelen av utbild- ningstiden per vecka ligger i länder där lärlingsutbildning har en stark ställning på cirka tre fjärdedelar. På andra håll är den lägre. Men den kombinerade utbildningen på företag och i skola organiseras på de mest skilda sätt. Vilken betydelse examensbevisen har och hur de värderas på arbetsmarknaden är också mycket olika. Undersökningen pekar på positiva resultat för 1. 2. 6. lärlingsutbildningen på arbetsmarknaden. Lärlingsut- bildningens potential för att förbättra anställbarheten bekräftas. Med sitt stora inslag av praktik underlättar den steget ut på arbetsmarknaden för många. De som har gått igenom en lärlingsutbildning har lättare att få arbete än de som gått på yrkesskolor. Jämfört med den totala arbetslösheten är ungdomsarbetslösheten lägre där fler går igenom lärlingsutbildning. Länder med en väl utvecklad lärlingsutbildning klarar att reagera snabbt på den tekniska utvecklingen. De problem som också finns inom lärlingsut- 1. 2. 7. bildningen ligger på olika plan. Det finns t. ex. alltid en risk att praktikplatserna minskar under lågkonjunktu- rer. Regionkommittén vill också peka på att det är svårare att uppnå balans mellan utbudet av praktikplat- ser och antalet ungdomar som går ut skolan i landsbygds- områden med färre industrier och tjänsteföretag och ofta förhållandevis högre födelsetal, liksom i industriregioner på tillbakagång, än det är i ekonomiskt starka regioner. Olika branscher medverkar olika mycket i lärlingsutbild- ningen, varför det finns en risk att utbildningen inte stämmer överens med behovet av arbetskraft. Konkur- rensen mellan olika utbildningssystem efter den obligato- riska skolgången (gymnasieutbildning, lärlingsutbild- ning, yrkesskola) kan leda till att efterfrågan på utbild- ning styrs fel. 11. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 180/45 1. 2. 8. Det bör framhållas att arbetsgivare som tillhan- dahåller lärlingsplatser i vissa fall kan avskräckas av europeiska lagar och förordningar. Dessa kan inverka negativt på en pågående anställning av en utbildad ung person och därför visa sig vara ett hinder för arbetsgivare. bildning som nämns nedan. I samband med att kommis- sionen ser över Leonardo-programmet kommer också särskild vikt att läggas vid ett rörlighetsprogram för lärlingar, linje med Sokrates- och Erasmus-pro- grammen. i 1. 2. 9. I många länder som hittills främst satsat på yrkesskolor ägnar politikerna mycket mer uppmärksam- het åt lärlingsutbildning än tidigare. Under de senaste åren har man genomfört många reformer och investe- ringar för att bygga ut och, främst i de sydeuropeiska länderna, bygga upp system för lärlingsutbildning. 1. 3. Kommissionens meddelande ”Att främja lärlings- utbildning i Europa” 1. 3. 1. Meddelandet är kommissionens första doku- ment om lärlingsutbildning. I det endast nio sidor långa dokumentet görs en kortfattad genomgång av utgångsläget (del 1: ”Lärlingsutbildning leder in i arbets- livet”), av aktuella exempel på reformer i medlemsstater- na (del 2: ”Dynamiska reformer med liknande målsätt- ning”) och rekommendationer respektive handlingsom- råden (del 3: ”Fem nycklar till en mer effektiv lärlingsut- bildning”). 1. 3. 2. lärlingsutbildning kan sammanfattas så här: De vägar som rekommenderas för att främja A t t l ä r l i n g s u t b i l d n i n g e n b y g g a u t o c h v i d a r e u t v e c k l a Den måste anpassa sig till nya yrken och branscher i tillväxt. För att företagen skall ställa tillräckligt med utbildningsplatser till förfogande, bör medlemsstaterna erbjuda ekonomiska incitament. Kommissionen kom- mer att undersöka i hela Europa vilka modeller och innovationer det finns som kan tjäna som förebilder inom detta område. A t t k v a l i t a t i v t n i n g e n f ö r b ä t t r a y r k e s u t b i l d - Medlemsstaterna rekommenderas att anpassa sina yrkesutbildningssystem för att minska klyftan mellan att yrkesinriktad grund- och fortbildning. Kommissionen kommer å sin sida att särskilt satsa på en förbättring av lärlingsutbildningen genom utbytesprogram även för utbildare inom ramen för det europeiska yrkesutbild- ningsprogrammet Leonardo da Vinci. A t t n å f r a m t i l l e u r o p e i s k a s t r a t e g i e r f ö r l ä r l i n g s u t b i l d n i n g I samarbete med medlemsstaterna kan kommissionen regelbundet lägga fram rapporter om lärlingsutbildning- en inom EU. Dessutom föreslår kommissionen ett benchmarkingsystem för lärlingsutbildningen. En konti- nuerlig kontroll, på det sätt som avses med benchmar- king, kan bidra till att utveckla nya strategier inom lärlingsutbildningen. 1. 4. Förslaget till rådets beslut om främjandet av europeiska banor för varvad utbildning och lär- lingsutbildning 1. 4. 1. Detta förslag innehåller de första konkreta förslagen om åtgärder inom de områden som nämns i meddelandet om att främja lärlingsutbildning i Europa, särskilt när det gäller att göra det lättare för lärlingar att röra sig över gränserna. 1. 4. 2. I artikel 1 nämns de mål man strävar efter att uppnå med beslutet. I beslutet fastställs innehållet och de gemensamma principerna för genomförandet av ”Europeiska banor för varvad utbildning, däribland lärlingsutbildning”. Genom beslutet inrättas ett intyg som kallas ”EUROPASS-utbildning” i vilket uppgifter antecknas om de färdigheter som erhållits under utbild- ningsperioder i andra medlemsstater. 1. 4. 3. I artikel 3 fastställs de organisatoriska ramvill- koren. Medlemsstaterna förpliktas att vidta nödvändiga åtgärder för att rättsligt och i praktiken säkerställa att yrkesutbildningsperioder i en annan medlemsstat beaktas som en del av hela utbildningen. Dessa yrkesut- bildningsperioder skall anses utgöra en integrerad del av den utbildning som genomgås i den ursprungliga staten. Detta kan endast uppnås genom partnerskap mellan det organ som ansvarar för yrkesinriktad utbild- ning i ursprungsmedlemsstaten och den mottagande partnern i den andra medlemsstaten. Lämplig pedago- gisk handledning bör finnas. Yrkesutbildningsperioden måste ha en fastställd minimivaraktighet. A t t f r ä m j a r ö r l i g h e t e n f ö r l ä r l i n g a r Lärlingarnas olika ställning i medlemsländerna hämmar deras rörlighet inom EU och gör det svårt att få en yrkesutbildning från ett annat medlemsland erkänd. Enligt meddelandet har kommissionen lagt fram ett förslag om att utveckla en gemensam rättslig ram för att främja lärlingsutbildning i Europa, vilket har skett i form av det förslag till rådets beslut om främjandet av europeiska banor för varvad utbildning och lärlingsut- I artikel 4 fastställs de uppgifter som skall anges 1. 4. 4. i intyget ”EUROPASS-utbildning” (typ, varaktighet, innehåll och utbildningspartnern för den yrkesutbild- ningsperiod man genomgått i en annan medlemsstat). Artikel 5 behandlar kommissionens uppgift att övervaka att det finns konsekvens i helheten mellan genomföran- det och gemenskapens program inom yrkesutbildning. I artikel 6 tar man upp främjande och kompletterande åtgärder, som t. ex. hur ”EUROPASS-utbildningen” tekniskt skall verkställas, hurdan kvalitetskontrollen C 180/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 6. 98 skall vara och att man skall främja lika möjligheter. I bilagan ges tekniska och layoutmässiga anvisningar om utformningen av dokumentet ”EUROPASS-utbildning”. och att delta i de europeiska utbildningsprogrammen. Det är viktigt för ungdomarna och för utbildningsföre- tagen. 2. Allmänna kommentarer 2. 1. Bakgrund och motiv till meddelandet 2. 1. 1. Regionkommittén välkomnar meddelandet ef- tersom det tar fasta på aktuella reformsträvanden i flera medlemsstater och utvidgar perspektivet till en europeisk dimension och ett utbyte av erfarenheter mellan länder- na. Därmed ligger meddelandet i linje med ordalydelsen i artikel 127. Regionkommittén känner sig speciellt uppmanad att avge ett yttrande eftersom kommittén enligt Amsterdamfördraget skall rådfrågas i frågor om yrkesutbildningspolitik. 2. 1. 2. Regionkommittén uppfattar meddelandet som inledning till en diskussion som kommer att pågå länge både på nationell och europeisk nivå. Kommittén utgår ifrån att det kortfattade meddelandet kommer att kompletteras med en grönbok, där de aspekter och krav man tagit upp kommer att utvecklas mer i detalj. Det skulle möjliggöra bredare diskussioner och rådslag om de frågor man väckt. 2. 1. 3. Regionkommittén välkomnar den noggranna undersökning som gjorts om lärlingsutbildningens egentliga betydelse i Europa. Den visade å ena sidan tydligt, vilket var väntat, att lärlingsutbildning utgör en dominerande del av den grundläggande yrkesutbildning- en i enbart en del av medlemsstaterna. A˚ andra sidan visar den att reformer och investeringar till förmån för lärlingsutbildning har inletts och genomförts i de länder (utom Sverige) där utbildningen hittills varit helt teore- tisk. Utbyggnaden av lärlingsutbildningen har därmed också blivit en fråga för hela gemenskapen. 2. 1. 4. Mot denna utbildningspolitiska bakgrund väl- komnar Regionkommittén att erfarenheter av lärlingsut- bildning i medlemsstaterna genom kommissionens ini- tiativ blir bättre utvärderade och spridda. Det är till nytta för de länder som kompletterar sitt utbildningssys- tem med lärlingsutbildning. Dessutom har länder med ett traditionellt starkt lärlingssystem ett intresse av att lärlingsutbildningen och dess diplom får en rättsligt säkrad ställning i Europa, och att lärlingarnas europeiska dimension och rörlighet förstärks. 2. 1. 5. I detta sammanhang måste man nämna det förebådade initiativet från kommissionen om lärlingens europeiska status. Inom ramen för den fria rörligheten är lärlingen bara skyddad i den mån han kan falla tillbaka på arbetstagares rättigheter till rörlighet. Speciellt i gränsområden förekommer det ofta att lärlingar eller de som söker lärlingsplatser får problem när de vill påbörja en utbildning i det andra landet eller en praktiktid som en del av lärlingsutbildningen. En europeisk lärlingsstadga kan avhjälpa detta. Därmed gör man det också lättare än hittills för unga människor, som utbildar sig för kvalificerat yrkesarbete samt service- och teknikeryrken på mellannivå, att utnyttja rätten att studera i alla länder 2. 2. Betydelse för regionala och kommunala organ 2. 2. 1. Lärlingsutbildningens variationer är stora, inte bara mellan olika branscher, utan också mellan olika platser. Den bygger ju i huvudsak på att företagen inom respektive region engagerar sig och erbjuder utbildningsplatser och senare arbetsplatser, medan de regionala och kommunala organen ställer skolor med lärare och utrustning till förfogande. I detta samman- hang bör man förhandla fram avtal mellan de regionala och lokala myndigheterna och de företag eller samman- slutningar av företag som berörs av lärlingsutbildningen för att bättre kunna svara mot den lokala ekonomiska strukturens kunskapsbehov. 2. 2. 2. Lärlingsutbildningen blir framgångsrik endast om detta lokala nätverk är tätt vävt. Därför är de regionala och kommunala organens deltagande ett nödvändigt villkor, inte ett krav utan egentlig substans. Lärlingsutbildningen byggs av självklara skäl upp nedif- rån. Det är något som olika regler måste ta hänsyn till, t. ex. genom att inte inskränka flexibiliteten för företag och skolor att finna lokallösningar. 2. 2. 3. Den här aspekten av lärlingsutbildningens insti- tutionella ramar har inte behandlats tillräckligt i under- sökningen. Kommittén kräver att detta tas upp i de planerade fortsatta undersökningarna. Denna fråga uppmärksammas inte heller i meddelandet. 2. 2. 4. I länder där lärlingsutbildningen av tradition har en stark ställning är den ett viktigt instrument för att stödja det regionala näringslivet. Som bekant är detta i dag mer avhängigt av social kompetens och yrkeskvalifikationer (dvs. av humankapital) än av real- kapital. Det gäller i lika hög grad för missgynnade regioner som måste öka antalet arbetsplatser som för teknologiska föregångsregioner. A¨ ven denna aspekt berörs bara som hastigast i undersökningen och behand- las inte alls i meddelandet. Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning har i en serie regionala fallstudier under åttiotalet gjort viktiga förarbeten som nu borde aktiveras. Regionkommittén anser att detta tema måste behandlas vidare med hänsyn till yrkesutbild- ningens och speciellt lärlingsutbildningens lokala bety- delse. De regionala och kommunala organen har ett ansvar för att tydliggöra och materiellt stödja denna aspekt av humankapitalpolitiken till förmån för den regionala utvecklingen. 2. 2. 5. Därför bör det redan i dag påpekas att den påbörjade diskussionen om strukturfondernas utform- ning tar hänsyn till detta tema. Den europeiska dialog som efterfrågas om lärlingsutbildning och om hur den 11. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 180/47 skall främjas skulle vara blodlös om de regionala och kommunala organen inte deltog. 3. Särskilda kommentarer 3. 1. Yttrande om nyckel nr 1 ”Utvidga och utveckla nya former av lärlingsutbildning” 3. 1. 1. Kraven att lärlingsutbildningen skall utvidgas och utvecklas genom fler utbildningsplatser (framför allt i tillväxtsektorer och i nya yrken) och genom att ny teknik utnyttjas, är riktiga. Särskilt viktigt är övertal- ningsarbete på företagen (inklusive små och medelstora företag) samt utbyggnad eller alternativ användning av skolor och andra former av stöd. Erfarenheter från länder med omfattande lärlingsutbildning visar att en gynnsam organisatorisk infrastruktur i regionen är särskilt viktig. Företagen måste få klart för sig att investeringar i lärlingsutbildning lönar sig, eftersom nyrekryteringen går friktionsfriare och anpassningen till ny teknik, marknadsföringsstrategier och produktinno- vationer går snabbare. 3. 2. Yttrande om nyckel nr 2 ”Höja kvaliteten på lärlingsutbildningen” Lärlingsutbildningens effektivitet grundar sig 3. 2. 1. på mångfalden av erfarenheter av att fungera socialt i arbetslivet, av kraven på praktiska kvalifikationer och den teoretiska grunden från skolorna. Lärlingsutbildning måste vara inriktad på konkreta yrken, och inte bestå av en löst sammanfogad anhopning av delfärdigheter. Först när dessa villkor är uppfyllda kan det berättigade kravet på förberedelse inför det livslånga lärandet ställas med fullt eftertryck. Regionkommittén välkomnar kom- missionens avsikt att öppna Leonardo-programmet (ut- bytesprogram för utbildare) för att främja detta mål. 3. 2. 2. bort när man kräver kvalitet i lärlingsutbildningen. Utbildningen av utbildare får inte glömmas 3. 3. Yttrande om nyckel nr 3 ”Främja rörlighet för lärlingar” 3. 3. 1. Regionkommittén stöder utan förbehåll kravet på rörlighet över gränserna för lärlingar. Det är för övrigt ett lämpligt område för åtgärder på europeisk nivå. Detsamma gäller insamling och bearbetning av information om lärlingsutbildning i medlemsstaterna. I detta sammanhang välkomnar Regionkommittén fram- tida förslag om en europeisk lärlingsstadga, som minskar de nuvarande hindren för rörlighet (även i inre och yttre gränsområden). 3. 3. 2. Det är ännu oklart i vilken grad detta förslag om ”EUROPASS-utbildning” enligt kommissionens uppfattning är tillräckligt för att skapa en europeisk status för lärlingar. Enligt Regionkommitténs uppfatt- ning kan detta förslag endast vara ett första steg för att inom lärlingsutbildningen uppnå de mål man fastställt i grönboken om ”Grundutbildning — vidareutbildning — forskning: Hinder för rörlighet över gränserna”. I detta sammanhang hänvisas till kommissionens meddelande om kunskapssamhället som bl. a. behandlar lärlingsvä- sendets betydelse för att främja kunskap och sysselsätt- ning. 3. 3. 3. Regionkommittén understöder kommissionens förslag till rådets beslut om främjandet av ”Europeiska banor” för varvad utbildning och lärlingsutbildning, eftersom detta förpliktar medlemsstater och Europeiska gemenskapen att öka rörligheten när det gäller yrkesut- bildning över gränserna. Intyget ”EUROPASS-utbild- ning” är ett lämpligt sätt att formellt bekräfta den yrkeskunskap man erhållit i en annan medlemsstat. 3. 3. 4. Man borde dock överväga huruvida valet av begreppet ”Europeiska banor” är lyckat. Det är inte frågan om självständiga utbildningsbanor, vilket begrep- pet ”yrkesutbildningsbanor” ger intryck av, utan yrkes- utbildningsperioder inom en form av yrkesutbildning som genomförs enligt de utbildningsförhållanden som råder i medlemsstaten i fråga. 3. 3. 5. Regionkommittén välkomnar att man vid ut- formningen av förslaget har varit så flexibel som möjligt (t. ex. beträffande varaktigheten). Endast på detta sätt kan man försäkra sig om att parterna (företagen, yrkesskolorna, ansvariga parter, arbetsmarknadsparter- na osv. ) finner lämpliga lösningar. 3. 3. 6. Regionkommittén påpekar att utbildningen i de mottagande medlemsstaterna inte enbart skall ges i företag, utan att utbildning i yrkesskolor eller i en kombination av skolor och företag skall kunna vara möjlig. Regionkommittén påpekar att man kan befara 3. 3. 7. att mindre företag av olika skäl (utbetalning av utbild- ningsbidrag trots att lärlingen är inte på plats) sannolikt kommer att bidra mindre till rörligheten över gränserna än större företag eller företag med filialer i andra medlemsländer. Man är borde finna lämpliga lösningar för att klara av dessa problem beträffande små företag. I Danmark är t. ex. rätten att förlägga en del av yrkesutbildningen utomlands knuten till en fond ur vilken man erlägger utbildningskostnaderna under den tid lärlingen är frånvarande. 3. 3. 8. I samband med att den inre marknaden utveck- las i riktning mot ett enhetligt socialt och ekonomiskt område blir rörlighet och utbildningspartnerskap över gränserna allt viktigare. Att erhålla språkkunskaper inom yrkesutbildningen, att kunna orientera sig utanför sitt hemland och att känna till de sociala och ekonomiska förhållandena i arbetslivet blir vid sidan om de fackligt teoretiska och praktiska, teknologiska kunskaperna allt C 180/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 6. 98 viktigare beståndsdelar av program för yrkesutbildning. Dessa utbildningselement måste också införas i utbild- ningen av lärlingar. EU:s framtida yrkesutbildningspro- gram måste därför ta hänsyn också till utbildningen av lärlingar. 3. 4. Yttrande om nyckel nr 4 ”Engagera arbetsmarkna- dens parter” 3. 4. 1. Av ovannämnda skäl måste även regioner och kommuner räknas in bland arbetsmarknadens parter och ansvariga organ. 3. 5. Yttrande om nyckel nr 5 ”Mot verkliga strategier inom lärlingsutbildning” Regionkommittén stödet kravet på mer syste- 3. 5. 1. matiskt bearbetad information (även om regionala skillnader i yrkesutbildningen för 15-24-åringar) efter- som den är nödvändig för att den eftersträvade europeis- ka dialogen skall kunna komma i gång. Eftersom lärlingsutbildningen är så olika utbyggd är Regionkom- mittén för närvarande tveksam till kravet att utarbeta ett normsystem (för att mäta kvaliteten genom bench- marking). Det är också en öppen fråga om artikel 127 i EG-fördraget ger stöd för sådana riktlinjer för nationell utbildningspolitik. inte tagits upp handlar om att utbilda utbildare, att främja yrkesförberedande inslag i grundskolan, att ändra yrkesvalsmönstren (även hos kvinnor) liksom andra delar av lärlingsutbildningens sociala aspekter. Lärlingsutbildning kännetecknas av att läroplanen kan omfatta yrkeslivets hela bredd, från högteknologi till enkla yrken, och erbjuder därför möjligheter för personer med olika intresseinriktningar. 3. 6. 4. En fråga som måste behandlas djupare gäller diplomen och deras godkännande i hela Europa, liksom frågan om språkstudier under lärlingsutbildningen samt frågan om att ge grundkunskaper i europeisk ekonomi och integration. Regionkommittén anser att det krävs fortsatta diskussioner om att föra över lärlingsutbild- ningens princip — kombinationen av företag och skola — till andra utbildningssektorer än den grundläggande yrkesutbildningen (vilket nämns i undersökningen). 3. 6. 5. I samband med den pågående diskussionen om strukturfondernas framtid måste man ta upp deras bidrag till att stärka lärlingsutbildningen. Regionalfon- den kan användas för den fysiska infrastrukturen och socialfonden för utbildningsinsatserna. 3. 6. 6. Lärlingsutbildningens situation i Phare- och Tacis-länderna, liksom i de blivande medlemsstaterna, måste också tas upp. 3. 6. O¨ vriga ämnesområden 4. Slutsatser 3. 6. 1. Något som inte tas upp är frågan om lärlingsut- bildningens värde och dess ställning i förhållande till konkurrerande utbildningsvägar. De som deltar i lär- lingsutbildning måste få meningsfulla möjligheter att gå vidare till annan utbildning horisontellt och vertikalt. Först då är den jämställd med annan utbildning på gymnasienivå och dess framtid är säkrad (även med tanke på sjunkande födelsetal i framtiden). 3. 6. 2. De regionala skillnaderna i yrkesutbildningen generellt, och i lärlingsutbildningen speciellt, har hittills inte tagits upp. Detsamma gäller för utbildningens roll i strävan att skapa dynamik i näringslivet i regioner med olika ekonomisk situation och styrka. Detsamma gäller för missgynnade personer, 3. 6. 3. för vilka lärlingsutbildning ofta lyckas mycket väl — om den är individanpassad. Andra välkända frågor som Regionkommittén ser — som tidigare nämnts — 4. 1. det föreliggande meddelandet som ett första steg i en europeisk diskussion om lärlingsutbildning. Den bör föras vidare med en grönbok och bör bygga på fortsatta empiriska undersökningar. Kommittén anser också att kommissionens förslag till rådets beslut om främjandet av europeiska banor för varvad utbildning och lärlingsut- bildning endast kan vara ett första steg på vägen mot att lärlingsutbildningen erkänns på europeisk nivå samt välkomnar framtida förslag om hur man kan minska hindren för rörlighet på detta område. 4. 2. Regionkommitténs ledamöter är beredda att lämna sitt bidrag till denna diskussion, som kommittén anser vara speciellt viktig för målet att alla områden inom EU och de blivande medlemsstaterna ska ha fri och effektiv tillgång till yrkesutbildning. Bryssel den 12 mars 1998. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER


title: Commission Regulation (EC) No 568/98 of 12 March 1998 fixing the export refunds on cereal-based compound feedingstuffs

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

formats: pdf print

text: 13. 3. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 76/19 COMMISSION REGULATION (EC) No 568/98 of 12 March 1998 fixing the export refunds on cereal-based compound feedingstuffs THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organization of the in cereals (1), as last amended by Commission market Regulation (EC) No 923/96 (2), and in particular Article 13 (3) thereof, Whereas Article 13 of Regulation (EEC) No 1766/92 provides that the difference between quotations or prices on the world market for the products listed in Article 1 of that Regulation and prices for those products within the Community may be covered by an export refund; Whereas Regulation (EC) No 1517/95 of 29 June 1995 laying down detailed rules for the application of Regula- tion (EEC) No 1766/92 as regards the arrangements for the export and import of compound feedingstuffs based on cereals and amending Regulation (EC) No 1162/95 laying down special detailed rules for the application of the system of import and export licences for cereals and rice (3) in Article 2 lays down general rules for fixing the amount of such refunds; Whereas that calculation must also take account of the cereal products content; whereas in the interest of simpli- fication, the refund should be paid in respect of two cate- gories of ‘cereal products’, namely for maize, the most commonly used cereal in exported compound feeds and maize products, and for these being eligible cereal products excluding maize and maize products; whereas a refund should be granted in respect of ‘other cereals’, the quantity of cereal products present in the compound feedingstuff; Whereas furthermore, the amount of the refund must also take into account the possibilities and conditions for the sale of those products on the world market, the need to avoid disturbances on the Community market and the economic aspect of the export; Whereas, however, in fixing the rate of refund it would seem advisable to base it at this time on the difference in the cost of raw inputs widely used in compound feeding- stuffs as the Community and world markets, allowing more accurate account to be taken of the commercial conditions under which such products are exported; Whereas the refund must be fixed once a month; whereas it may be altered in the intervening period; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the compound feedingstuffs covered by Regulation (EEC) No 1766/92 and subject to Regulation (EC) No 1517/95 are hereby fixed as shown in the Annex to this Regulation. Article 2 This Regulation shall enter into force on 13 March 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 12 March 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 51. L 76/20 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 13. 3. 98 ANNEX to the Commission Regulation of 12 March 1998 fixing the export refunds on cereal-based compound feedingstuffs Product code benefitting from export refund (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Cereal products (2) Amount of refund (2) (ECU/tonne) Maize and maize products: CN codes 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1104 23, 1904 10 10 1104 19 50, 1103 29 40, Cereal products (2) excluding maize and maize products 20,28 9,23 (1) The product codes are defined in Sector 5 of the Annex to Commission Regulation (EEC) No 3846/87 (OJ L 366, 24. 12. 1987, p 1), amended. (2) For the purposes of the refund only the starch coming from cereal products is taken into account. Cereal products means the products falling within subheadings 0709 90 60 and 0712 90 19, Chapter 10, and headings Nos 1101, 1102, 1103 and 1104 (excluding subheading 1104 30) and the cereals content of the products falling within subheadings 1904 10 10 and 1904 10 90 of in products under subheadings 1904 10 10 and 1904 10 90 of the combined nomenclature is considered to be equal to the weight of this final product. No refund is paid for cereals where the origin of the starch cannot be clearly established by analysis. the combined nomenclature. The cereals content


title: Verordening (EG) nr. 571/98 van de Commissie van 12 maart 1998 betreffende de offertes voor de uitvoer van haver, die zijn meegedeeld in het kader van de openbare inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1773/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

text: 13. 3. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 76/23 VERORDENING (EG) Nr. 571/98 VAN DE COMMISSIE van 12 maart 1998 betreffende de offertes voor de uitvoer van haver, die zijn meegedeeld in het kader van de openbare inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1773/97 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van enkele toepassings- bepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor wat de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van bij verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen betreft (3), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2052/97 (4), en met name op artikel 7, Gelet op Verordening (EG) nr. 1773/97 van de Commissie van 12 september 1997 betreffende een bijzondere inter- ventiemaatregel voor granen in Finland en Zweden (5), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 547/98 (6), en met name op artikel 8, Overwegende dat een openbare inschrijving voor de vast- stelling van de restitutie bij uitvoer uit Finland en Zweden van in die landen geproduceerde haver naar alle derde landen is opengesteld bij Verordening (EG) nr. 1773/97; Overwegende dat in artikel 8 van Verordening (EG) nr. 1773/97 is bepaald dat de Commissie, op grond van de meegedeelde offertes, volgens de procedure van artikel 23 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 op grond van de meegedeelde offertes kan besluiten niet tot toewijzing over te gaan; Overwegende dat het, met name rekening houdend met de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 genoemde criteria, niet wenselijk is een maximumresti- tutie vast te stellen; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Er wordt geen gevolg gegeven aan de offertes die in de periode van 6 tot en met 12 maart 1998 zijn meegedeeld in het kader van de in Verordening (EG) nr. 1773/97 bedoelde inschrijving voor de restitutie bij uitvoer van haver. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 13 maart 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 12 maart 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 287 van 21. 10. 1997, blz. 14. (5) PB L 250 van 13. 9. 1997, blz. 1. (6) PB L 72 van 11. 3. 1998, blz. 11


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets forordning (EF) om anden ændring af forordning (EØF) nr. 1360/90 om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (KOM(97)0177 C4-0261/ 97 97/0126(CNS))(Høringsprocedure)

eurovoc_concepts:
European Training Foundation
vocational training

formats: html print


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 567/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Μαρτίου 1998 για καθορισμό των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή των μεταποιημένων προϊόντων με βάση τα σιτηρά και την όρυζα

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice

text: 13. 3. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 76/17 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 567/98 TGS EPITQOPGS tgr 12gr Laqt(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym letapoigl(cid:146)mym pqo(cid:152)(cid:149)mtym le b(cid:145)sg ta sitgq(cid:145) jai tgm (cid:149)qufa G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 13 paq(cid:145)cqavor 3, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3072/95 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 22ar Dejelbq(cid:148)ou 1995, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr tgr acoq(cid:145)r tgr (cid:149)qufar (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 192/98 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 13 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 13 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 jai to (cid:145)qhqo 13 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3072/ 95, g diavoq(cid:145) letan(cid:151) tym til(cid:150)m stg diehm(cid:147) acoq(cid:145) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 tym jamomisl(cid:150)m aut(cid:150)m jai tym til(cid:150)m tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym aut(cid:150)m stgm Joim(cid:149)tgta e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma jak(cid:151)ptetai ap(cid:149) lia epistqov(cid:147) jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 13 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3072/95 oi epistqov(cid:146)r jahoq(cid:148)fomtai avo(cid:151) kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg avem(cid:149)r g jat(cid:145)stasg jai oi pqooptij(cid:146)r enek(cid:148)neyr tym diah(cid:146)- silym posot(cid:147)tym tym sitgq(cid:150)m, tgr (cid:149)qufar jai tym hqau- sl(cid:145)tym tgr, jah(cid:150)r jai oi til(cid:146)r tour stgm acoq(cid:145) tgr Joi- m(cid:149)tgtar, jai avet(cid:146)qou oi til(cid:146)r tym sitgq(cid:150)m, tgr (cid:149)qufar, tym hqausl(cid:145)tym tgr jai tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym tou tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m stg diehm(cid:147) acoq(cid:145)· (cid:149)ti jat(cid:145) ta (cid:148)dia aut(cid:145) (cid:145)qhqa (cid:146)wei ep(cid:148)sgr sglas(cid:148)a ma enasvakishe(cid:148) stir acoq(cid:146)r tym sitgq(cid:150)m jai tgr (cid:149)qufar isoqqop(cid:148)a jai jamomij(cid:147) en(cid:146)king tym til(cid:150)m jai tym sumakkac(cid:150)m jai epipk(cid:146)om ma kgvhe(cid:148) up(cid:149)xg g oijomolij(cid:147) pkeuq(cid:145) tym swediaf(cid:149)lemym enacyc(cid:150)m jai g am(cid:145)cjg cia apovuc(cid:147) diataqaw(cid:150)m stgm acoq(cid:145) tgr Joim(cid:149)tgtar· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1518/95 tgr Epitqop(cid:147)r (5) swe- tij(cid:145) le to jahest(cid:150)r tgr eisacyc(cid:147)r jai enacyc(cid:147)r letapoig- l(cid:146)mym pqo(cid:152)(cid:149)mtym le b(cid:145)sg ta sitgq(cid:145) jai tgm (cid:149)qufa, (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2993/95 (6), (cid:149)qifei, sto (cid:145)qhqo 4, ta eidij(cid:145) jqit(cid:147)qia ta opo(cid:148)a pq(cid:146)pei ma kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg jat(cid:145) tom upokocisl(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r cia ta pqo(cid:152)(cid:149)mta aut(cid:145)· (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 329 tgr 30. 12. 1995, s. 18. (4) EE L 20 tgr 27. 1. 1998, s. 16. (5) EE L 147 tgr 30. 6. 1995, s. 55. (6) EE L 312 tgr 23. 12. 1995, s. 25. (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma jkilajyhe(cid:148) g epistqov(cid:147) pou paq(cid:146)wetai se oqisl(cid:146)ma letapoigl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta se sum(cid:145)qtgsg, am(cid:145)koca le ta pqo(cid:152)(cid:149)mta, le tgm peqiejtij(cid:149)tgt(cid:145) tour se t(cid:146)vqer, se ajat(cid:146)qcastg juttaq(cid:148)mg, se keuj(cid:150)lata, se kipaq(cid:146)r ous(cid:148)er (cid:147) se (cid:145)luko, g peqiejtij(cid:149)tgta de aut(cid:147) e(cid:148)mai eidij(cid:145) amti- pqosypeutij(cid:147) cia tgm pos(cid:149)tgta tou pqo(cid:152)(cid:149)mtor b(cid:145)seyr pou emsylat(cid:150)metai pq(cid:145)clati sto letapoigl(cid:146)mo pqo(cid:152)(cid:149)m· (cid:149)ti cia tir q(cid:148)fer lami(cid:149)jar jai (cid:145)kker q(cid:148)fer jai jomd(cid:151)kour, jah(cid:150)r jai cia ta (cid:145)keuqa aut(cid:150)m, g oijomolij(cid:147) pkeuq(cid:145) tym enacyc(cid:150)m pou ha lpoqo(cid:151)sam ma swediasho(cid:151)m, avo(cid:151) kgvho(cid:151)m idia(cid:148)teqa up(cid:149)xg g v(cid:151)sg jai g pqo(cid:146)keusg tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym aut(cid:150)m, dem jahist(cid:145) pqor to paq(cid:149)m amacja(cid:148)o tom jahoqisl(cid:149) liar epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti cia oqisl(cid:146)ma letapoigl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta le b(cid:145)sg ta sitgq(cid:145) g as(cid:147)lamtg sulletow(cid:147) tgr Joim(cid:149)tgtar sto diehm(cid:146)r elp(cid:149)qio dem jahist(cid:145) pqor to paq(cid:149)m amacja(cid:148)o tom jahoqisl(cid:149) liar epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti g jat(cid:145)stasg tgr diehmo(cid:151)r acoq(cid:145)r (cid:147) oi eidij(cid:146)r apait(cid:147)- seir oqisl(cid:146)mym acoq(cid:150)m e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma jatast(cid:147)soum ama- cja(cid:148)a tg diavoqopo(cid:148)gsg tgr epistqov(cid:147)r cia oqisl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta am(cid:145)koca le tom pqooqisl(cid:149) tour· (cid:149)ti g epistqov(cid:147) pq(cid:146)pei ma jahoq(cid:148)fetai l(cid:148)a voq(cid:145) to l(cid:147)ma· (cid:149)ti e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma tqopopoie(cid:148)tai emdi(cid:145)lesa· (cid:149)ti oqisl(cid:146)ma letapoigl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta le b(cid:145)sg tom aqab(cid:149)- sito e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma uposto(cid:151)m heqlij(cid:147) epeneqcas(cid:148)a ap(cid:149) tgm opo(cid:148)a up(cid:145)qwei j(cid:148)mdumor ma odgcgho(cid:151)le stgm woq(cid:147)cgsg epistqov(cid:147)r pou dem amtistoiwe(cid:148) stgm poi(cid:149)tgta tou pqo(cid:152)(cid:149)- mtor· (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma pqosdioqiste(cid:148) (cid:149)ti ta pqo(cid:152)(cid:149)mta aut(cid:145), ta opo(cid:148)a peqi(cid:146)woum pqofekatimopoigl(cid:146)mo (cid:145)luko dem d(cid:151)matai ma epyvekgho(cid:151)m tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi epistqov(cid:146)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou ama- v(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 stoiwe(cid:148)o d) tou jamo- mislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 jai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 stoiwe(cid:148)o c) tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3072/95 jai up(cid:145)co- mtai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1518/95 jahoq(cid:148)fomtai s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). L 76/18 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 13. 3. 98 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 13 Laqt(cid:148)ou 1998. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 12 Laqt(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 12gr Laqt(cid:148)ou 1998, cia jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym letapoigl(cid:146)mym pqo(cid:152)(cid:149)mtym le b(cid:145)sg ta sitgq(cid:145) jai tgm (cid:149)qufa Jydij(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtor Epistqov(cid:147) Jydij(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtor Epistqov(cid:147) (Ecu/t(cid:149)mo) (Ecu/t(cid:149)mo) 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 28,39 24,34 24,34 9,20 6,25 33,77 33,77 36,50 28,39 24,34 24,34 29,79 9,50 12,57 6,25 9,20 37,52 30,02 12,57 32,45 26,36 9,20 9,20 12,26 9,81 30,02 31,89 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 30,42 23,32 12,57 12,32 12,32 3,08 5,07 21,93 10,91 24,64 24,64 32,45 32,45 32,45 32,45 33,44 33,44 0,00 38,23 29,26 38,23 29,26 29,26 38,23 29,26 40,06 27,80 29,26 (1) Dem woqgce(cid:148)tai jal(cid:148)a epistqov(cid:147) sta pqo(cid:152)(cid:149)mta pou (cid:146)woum uposte(cid:148) heqlij(cid:147) epeneqcas(cid:148)a g opo(cid:148)a sumep(cid:145)cetai pqofekatimopo(cid:148)gsg tou al(cid:151)kou. (2) Oi epistqov(cid:146)r woqgco(cid:151)mtai s(cid:151)lvyma le tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 2730/75 tou Sulbouk(cid:148)ou (EE L 281 tgr 1. 11. 1975, s. 20), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje. MB: Oi jydijo(cid:148) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym, sulpeqikalbamol(cid:146)mym tym uposglei(cid:150)seym, jahoq(cid:148)fomtai stom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 3846/87 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 366 tgr 24. 12. 1987, s. 1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 564/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Μαρτίου 1998 για καθορισμό των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή των σιτηρών, των αλεύρων και των πλιγουριών και των σιμιγδαλιών σίτου ή σικάλεως

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 76/12 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 13. 3. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 564/98 TGS EPITQOPGS tgr 12gr Laqt(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym sitgq(cid:150)m, tym ake(cid:151)qym jai tym pkicouqi(cid:150)m jai tym silicdaki(cid:150)m s(cid:148)tou (cid:147) sij(cid:145)keyr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 13 paq(cid:145)cqavor 2, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 13 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92, g diavoq(cid:145) letan(cid:151) tym til(cid:150)m tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) auto(cid:151) jai tym til(cid:150)m tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym aut(cid:150)m stgm Joim(cid:149)tgta d(cid:151)matai ma jakuvhe(cid:148) ap(cid:149) lia epistqov(cid:147) jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti oi epistqov(cid:146)r pq(cid:146)pei ma jahoq(cid:148)fomtai kalbamol(cid:146)mym up(cid:149)xg tym stoiwe(cid:148)ym pou pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1501/95 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 29gr Ioum(cid:148)ou 1995, peq(cid:148) hesp(cid:148)seyr oqisl(cid:146)mym keptoleq(cid:150)m jam(cid:149)mym evaqloc(cid:147)r tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou (cid:149)som avoq(cid:145) tg woq(cid:147)cgsg epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) jah(cid:150)r jai ta l(cid:146)tqa ta opo(cid:148)a pq(cid:146)pei ma kalb(cid:145)momtai se peq(cid:148)ptysg diataqaw(cid:147)r tgr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2052/97 (4)· (cid:149)ti up(cid:145)qwoum dumat(cid:149)tgter enacyc(cid:147)r cia pos(cid:149)tgta 100 000 t(cid:149)mym aqabos(cid:148)tou pqor oqisl(cid:146)mour pqooqislo(cid:151)r sto pka(cid:148)- sio tym dglopqasi(cid:150)m tou Pacj(cid:149)sliou Episitistijo(cid:151) Pqo- cq(cid:145)llator· (cid:149)ti heyqe(cid:148)tai jat(cid:145)kkgkg g pqosvuc(cid:147) stg diadi- jas(cid:148)a pou pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 7 paq(cid:145)cqavor 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1162/95 tgr Epitqop(cid:147)r (5), (cid:149)pyr tqo- popoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 444/ 98 (6) jai, sumep(cid:150)r, pq(cid:146)pei ma kgvhe(cid:148) up(cid:149)xg jat(cid:145) tom jaho- qisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m· (cid:149)ti, cia ta (cid:145)keuqa, ta pkico(cid:151)qia jai silicd(cid:145)kia s(cid:148)tou jai sij(cid:145)keyr, g epistqov(cid:147) pou evaql(cid:149)fetai sta pqo(cid:152)(cid:149)mta aut(cid:145) pq(cid:146)pei ma upokoc(cid:148)fetai avo(cid:151) kgvhe(cid:148) up(cid:149)xg g amacja(cid:148)a pos(cid:149)tgta sitgq(cid:150)m cia tgm paqasjeu(cid:147) tym enetaf(cid:149)lemym pqo(cid:152)(cid:149)mtym· (cid:149)ti oi pos(cid:149)tgter aut(cid:146)r (cid:146)woum jahoqishe(cid:148) stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1501/95· (cid:149)ti g jat(cid:145)stasg tgr diehmo(cid:151)r acoq(cid:145)r (cid:147) oi eidij(cid:146)r apait(cid:147)- seir oqisl(cid:146)mym acoq(cid:150)m d(cid:151)mamtai ma jatast(cid:147)soum ama- cja(cid:148)a tg diavoqopo(cid:148)gsg tgr epistqov(cid:147)r cia oqisl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta am(cid:145)koca le tom pqooqisl(cid:149) tour· (cid:149)ti g epistqov(cid:147) jahoq(cid:148)fetai l(cid:148)a voq(cid:145) to l(cid:147)ma· (cid:149)ti d(cid:151)matai ma tqopopoie(cid:148)tai emdial(cid:146)syr· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) tym keptoleqei(cid:150)m aut(cid:150)m stgm paqo(cid:151)sa jat(cid:145)stasg tgr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m, jai id(cid:148)yr stir til(cid:146)r tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym aut(cid:150)m stgm Joim(cid:149)tgta jai stg diehm(cid:147) acoq(cid:145), odgce(cid:148) stom jahoqisl(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r sta pos(cid:145) pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgla· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi epistqov(cid:146)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym amaveq(cid:149)lemym sto (cid:145)qhqo 1 stoiwe(cid:148)a a), b) jai c) tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 pqo(cid:152)(cid:149)mtym, ejt(cid:149)r tgr b(cid:151)mgr, yr (cid:146)woum, jahoq(cid:148)fo- mtai sta pos(cid:145) pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 13 Laqt(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 12 Laqt(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 147 tgr 30. 6. 1995, s. 7. (4) EE L 287 tgr 21. 10. 1997, s. 14. (5) EE L 117 tgr 24. 5. 1995, s. 2. (6) EE L 56 tgr 26. 2. 1998, s. 12. 13. 3. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 76/13 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 12gr Laqt(cid:148)ou 1998, cia jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym sitgq(cid:150)m, tym ake(cid:151)qym jai tym pkicouqi(cid:150)m jai silicdaki(cid:150)m s(cid:148)tou (cid:147) sij(cid:145)keyr Jydij(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtor Pqooqisl(cid:149)r (1) Epistqov(cid:147) Jydij(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtor Pqooqisl(cid:149)r (1) Epistqov(cid:147) (Ecu/t(cid:149)mo) (Ecu/t(cid:149)mo) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (1) Pqooqislo(cid:148): (cid:190) (cid:190) (cid:190) 03 02 03 02 (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 04 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 5,00 0 25,00 35,00 (cid:190) 21,00 47,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 23,00 (3) 13,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 18,00 17,00 15,50 14,50 13,50 (cid:190) (cid:190) 47,50 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (2) (cid:190) (2) (cid:190) 0 (2) (cid:190) 01 (cid:149)ker oi tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, 02 (cid:145)kker tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, 03 Ekbet(cid:148)a, Kiwtemst(cid:145)im, 04 Tamfam(cid:148)a, Lpouqo(cid:151)mti, Jomcj(cid:149) (Lpqafab(cid:148)k) Ka(cid:152)j(cid:147) Dglojqat(cid:148)a tou Jomcj(cid:149). (2) (cid:133)tam aut(cid:149) to pqo(cid:152)(cid:149)m peqi(cid:146)wei silicd(cid:145)ki sussylatyl(cid:146)mo, oudel(cid:148)a epistqov(cid:147) woqgce(cid:148)tai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147). (3) Epistqov(cid:147) pou jahoq(cid:148)stgje sta pka(cid:148)sia tgr diadijas(cid:148)ar pou pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 7 paq(cid:145)cqavor 4 tou tqopopoigl(cid:146)mou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1162/95, cia pos(cid:149)tgta 100 000 t(cid:149)mym, aqabos(cid:148)tou pou en(cid:145)cetai pqor tgm Tamfam(cid:148)a, to Lpouqo(cid:151)mti, to Jomcj(cid:149) (Lpqafab(cid:148)k) jai tg Ka(cid:152)j(cid:147) Dglojqat(cid:148)a tou Jomcj(cid:149), sto pka(cid:148)sio tym dglopqasi(cid:150)m tou Pacj(cid:149)sliou Episitistijo(cid:151) Pqocq(cid:145)llator. NB: Oi f(cid:150)mer e(cid:148)mai aut(cid:146)r pou oq(cid:148)fomtai stom tqopopoigl(cid:146)mo jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 2145/92 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 214 tgr 30. 7. 1992, s. 20)


title: Règlement (CE) n° 567/98 de la Commission du 12 mars 1998 fixant les restitutions applicables à l'exportation des produits transformés à base de céréales et de riz

text: 13. 3. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes L 76/17 RÈGLEMENT (CE) No 567/98 DE LA COMMISSION du 12 mars 1998 fixant les restitutions applicables à l’exportation des produits transformés à base de céréales et de riz LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 923/96 de la Commission (2), et notam- ment son article 13 paragraphe 3, (CE) no 3072/95 du Conseil, du 22 vu le règlement décembre 1995, portant organisation commune du marché du riz (3), modifié par le règlement (CE) no 192/ 98 (4), et notamment son article 13 paragraphe 3, considérant que, aux termes de l’article 13 du règlement (CEE) no 1766/92 et de l’article 13 du règlement (CE) no 3072/95, la différence entre les cours ou les prix sur le marché mondial des produits visés à l’article 1er de ces règlements et les prix de ces produits dans la Commu- nauté peut être couverte par une restitution à l’exporta- tion; considérant que, en vertu de l’article 13 du règlement (CE) no 3072/95, les restitutions doivent être fixées en prenant en considération la situation et les perspectives d’évolution, d’une part, des disponibilités en céréales, en riz et en brisures de riz ainsi que de leur prix sur le marché de la Communauté et, d’autre part, des prix des céréales, du riz, des brisures de riz et des produits du secteur des céréales sur le marché mondial; que, en vertu de ces mêmes articles, il importe également d’assurer aux marchés des céréales et du riz une situation équilibrée et un développement naturel sur le plan des prix et des échanges et, en outre, de tenir compte de l’aspect écono- mique des exportations envisagées et de l’intérêt d’éviter des perturbations sur le marché de la Communauté; (CE) no 1518/95 de la considérant que le règlement Commission (5), modifié par le règlement (CE) no 2993/ 95 (6), relatif au régime d’importation et d’exportation des produits transformés à base de céréales et de riz, a, dans son article 4, défini les critères spécifiques dont il doit être tenu compte pour le calcul de la restitution pour ces produits; (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (4) JO L 20 du 27. 1. 1998, p. 16. (5) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 55. (6) JO L 312 du 23. 12. 1995, p. 25. considérant qu’il convient de graduer la restitution à accorder à certains produits transformés en fonction, suivant les produits, de leur teneur en cendres, en cellu- lose brute, en enveloppes, en protéines, en matières grasses ou en amidon, cette teneur étant particulièrement significative de la quantité de produit de base réellement incorporée dans le produit transformé; considérant que, en ce qui concerne les racines de manioc et autres racines et tubercules tropicaux, ainsi que leurs farines, l’aspect économique des exportations qui pour- raient être envisagées, compte tenu en particulier de la nature et de l’origine de ces produits, ne nécessite pas actuellement la fixation d’une restitution à l’exportation; que, pour certains produits transformés à base de céréales, la faible importance de la participation de la Commu- nauté au commerce mondial ne rend pas actuellement nécessaire la fixation d’une restitution à l’exportation; considérant que la situation du marché mondial ou les exigences spécifiques de certains marchés peuvent rendre nécessaire la différenciation de la restitution pour certains produits, suivant leur destination; considérant que la restitution doit être fixée une fois par mois; qu’elle peut être modifiée dans l’intervalle; considérant que certains produits transformés à base de maïs peuvent subir un traitement thermique qui risque de conduire à l’octroi d’une restitution ne correspondant pas à la qualité du produit; qu’il convient de préciser que ces produits, contenant de l’amidon prégélatinisé, ne peuvent bénéficier de restitutions à l’exportation; considérant que les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l’avis du comité de gestion des céréales, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les restitutions à l’exportation des produits visés à l’ar- ticle 1er paragraphe 1 point d) du règlement (CEE) no 1766/92 et à l’article 1er paragraphe 1 point c) du règle- ment (CE) no 3072/95 et soumis au règlement (CE) no 1518/95 sont fixées conformément à l’annexe du présent règlement. L 76/18 FR Journal officiel des Communautés européennes 13. 3. 98 Le présent règlement entre en vigueur le 13 mars 1998. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 12 mars 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission du règlement de la Commission, du 12 mars 1998, fixant les restitutions applicables à l’exportation des produits transformés à base de céréales et de riz ANNEXE (en écus/t) (en écus/t) Code produit 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 Montant des restitutions 28,39 24,34 24,34 9,20 6,25 33,77 33,77 36,50 28,39 24,34 24,34 29,79 9,50 12,57 6,25 9,20 37,52 30,02 12,57 32,45 26,36 9,20 9,20 12,26 9,81 30,02 31,89 Code produit 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 Montant des restitutions 30,42 23,32 12,57 12,32 12,32 3,08 5,07 21,93 10,91 24,64 24,64 32,45 32,45 32,45 32,45 33,44 33,44 0,00 38,23 29,26 38,23 29,26 29,26 38,23 29,26 40,06 27,80 29,26 (1) Aucune restitution n’est accordée pour les produits ayant reçu un traitement thermique entraînant une prégélatinisation de l’amidon. (2) Les restitutions sont accordées conformément au règlement (CEE) no 2730/75 du Conseil (JO L 281 du 1. 11. 1975, p. 20), modifié. NB: Les codes produits, ainsi que les renvois en bas de page, sont définis au règlement (CEE) no 3846/87 de la Commission (JO L 366 du 24. 12. 1987, p. 1), modifié


title: Décision n° 563/98/CECA de la Commission du 12 mars 1998 portant dérogation à la recommandation n° 1/64 de la Haute Autorité relative à un relèvement de la protection frappant les produits sidérurgiques à la périphérie de la Communauté (165e dérogation)

eurovoc_concepts:
ECSC recommendation
customs duties
derogation from EU law
flat product
import
tariff quota

formats: html pdf print

text: 13. 3. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 76/7 D(cid:144)CISION No 563/98/CECA DE LA COMMISSION du 12 mars 1998 portant d(cid:130)rogation (cid:133) la recommandation no 1/64 de la Haute Autorit(cid:130) relative (cid:133) un rel(cid:138)vement de la protection frappant les produits sid(cid:130)rurgiques (cid:133) la p(cid:130)riph(cid:130)rie de la Communaut(cid:130) (165e d(cid:130)rogation) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne du charbon et de l’acier, et notamment son article 71, troisi(cid:138)me alin(cid:130)a, vu la recommandation no 1/64 de la Haute Autorit(cid:130) du 15 janvier 1964 aux gouvernements des (cid:144)tats membres, relative (cid:133) un rel(cid:138)vement de la protection frappant les produits sid(cid:130)rur- giques (cid:133) la p(cid:130)riph(cid:130)rie de la Communaut(cid:130) (1), modifi(cid:130)e en dernier lieu par la recommanda- tion 88/27/CECA (2), et notamment son article 3, consid(cid:130)rant que certains produits sid(cid:130)rurgiques pr(cid:130)sentant des caract(cid:130)ristiques physiques et chimiques tr(cid:138)s particuli(cid:138)res, indispensables (cid:133) la production de certaines marchandises, ne sont pas fabriqu(cid:130)s, ou le sont en quantit(cid:130) insuffisante dans la Communaut(cid:130); que, depuis des ann(cid:130)es, il a (cid:130)t(cid:130) rem(cid:130)di(cid:130) (cid:133) cette insuffisance par l’octroi de contingents tarifaires (cid:133) droit nul; que les producteurs communautaires ne sont toujours pas en mesure de r(cid:130)pondre aux exigences actuelles de qualit(cid:130) avanc(cid:130)es par les utilisateurs; que, en cons(cid:130)quence, l’ouverture d’un contingent (cid:133) un niveau assurant l’approvisionnement des utilisateurs s’av(cid:138)re n(cid:130)ces- saire; consid(cid:130)rant que, par ailleurs, l’importation privil(cid:130)gi(cid:130)e de ces produits n’est pas de nature (cid:133) porter pr(cid:130)judice aux entreprises sid(cid:130)rurgiques de la Communaut(cid:130) productrices des produits directement concurrents; consid(cid:130)rant que le contingent tarifaire en question n’est pas de nature (cid:133) nuire (cid:133) la r(cid:130)alisation des objectifs vis(cid:130)s par la recommandation no 1/64, mais exerce une influence favorable sur le maintien des courants d’(cid:130)changes actuels entre la Communaut(cid:130) et les pays tiers; consid(cid:130)rant qu’il s’agit de cas particuliers relevant de la politique commerciale qui justi- fient l’octroi de d(cid:130)rogations au titre de l’article 3 de la recommandation no 1/64; consid(cid:130)rant qu’il y a lieu de garantir que le contingent accord(cid:130) sera destin(cid:130) (cid:133) satisfaire exclusivement les besoins sp(cid:130)cifiques de certaines industries transformatrices; consid(cid:130)rant que les gouvernements des (cid:144)tats membres ont (cid:130)t(cid:130) consult(cid:130)s au sujet du contingent tarifaire indiqu(cid:130) ci-dessous; consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 1427/97 de la Commission du 23 juillet 1997 modifiant le r(cid:138)glement (CEE) no 2454/93 fixant certaines dispositions d’application du r(cid:138)glement (CEE) no 2913/92 du Conseil (cid:130)tablissant le code des douanes (3), (cid:130)tablit les r(cid:138)gles de gestion des contingents tarifaires destin(cid:130)s (cid:133) (cid:136)tre utilis(cid:130)s en suivant l’ordre chronologique des dates de d(cid:130)clarations, A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: Article premier Les (cid:144)tats membres sont autoris(cid:130)s (cid:133) d(cid:130)roger aux obligations r(cid:130)sultant de l’article 1er de 1. la recommandation no 1/64 de la Haute Autorit(cid:130), dans la mesure n(cid:130)cessaire pour suspendre aux niveaux indiqu(cid:130)s les droits de douane applicables aux produits indiqu(cid:130)s ci-dessous, dans le cadre du contingent tarifaire dont les quantit(cid:130)s sont indiqu(cid:130)es ci-dessous: (1) JO 8 du 22. 1. 1964, p. 99/64. (2) JO L 15 du 20. 1. 1988, p. 13. (3) JO L 196 du 24. 7. 1997, p. 31. L 76/8 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 13. 3. 98 Contingent (tonnes) Droit de douane (en %) Fin de la p(cid:130)riode contingentaire 200 0 31. 12. 1998 400 0 31. 12. 1998 750 0 31. 12. 1998 Num(cid:130)ro d’ordre Code NC Code Taric D(cid:130)signation des marchandises 09. 2921 a) ex 7209 16 90 10 ex 7209 17 90 10 09. 2922 b) ex 7219 33 10 ex 7219 34 10 09. 2927 c) ex 7219 33 10 ex 7219 34 10 11 12 11 12 13 14 15 16 17 18 13 14 15 16 17 18 Produits lamin(cid:130)s plats, en fer ou en aciers non alli(cid:130)s, d’une largeur de 600 mm ou plus, lamin(cid:130)s (cid:133) froid, non plaqu(cid:130)s ni rev(cid:136)tus: d’une (cid:130)paisseur exc(cid:130)dant 1 mm mais inf(cid:130)rieure (cid:133) 3 mm d’une (cid:130)paisseur de 0,5 mm ou plus mais n’exc(cid:130)dant pas 1 mm lamin(cid:130)s plats en Produits aciers d’une inoxydables, largeur de 600 mm ou plus simplement lamin(cid:130)s (cid:133) froid: d’une (cid:130)paisseur exc(cid:130)dant 1 mm mais inf(cid:130)rieure (cid:133) 3 mm, contenant en poids 2,5 % ou plus de nickel d’une (cid:130)paisseur de 0,5 mm ou plus mais n’exc(cid:130)dant pas 1 mm, contenant en poids 2,5 % ou plus de nickel lamin(cid:130)s plats en Produits aciers d’une inoxydables, largeur de 600 mm ou plus, simplement lamin(cid:130)s (cid:133) froid: d’une (cid:130)paisseur exc(cid:130)dant 1 mm mais inf(cid:130)rieure (cid:133) 3 mm, contenant en poids 2,5 % ou plus de nickel d’une (cid:130)paisseur de 0,5 mm ou plus mais n’exc(cid:130)dant pas 1 mm, contenant en poids 2,5 % ou plus de nickel Les produits susmentionn(cid:130)s doivent, en outre, r(cid:130)pondre aux sp(cid:130)cifications physiques 2. suivantes: a) produits relevant des codes NC ex 7209 16 90 et ex 7209 17 90: Acier dur contenant en poids entre 0,64 et 0,70 % de carbone destin(cid:130) (cid:133) la production de bandes de montage/transporteuses caract(cid:130)ris(cid:130)es par une temp(cid:130)rature de fonctionne- ment admissible de 400 (cid:190)C et une r(cid:130)sistance (cid:133) la traction de 1200 N/mm2 (5 10 %). Autres (cid:130)l(cid:130)ments ou propri(cid:130)t(cid:130)s selon sp(cid:130)cifications techniques sp(cid:130)ciales (HM 1708); b) produits relevant des codes NC ex 7219 33 10 11/12 et ex 7219 34 10 11/12: Acier inoxydable «Nicro» destin(cid:130) (cid:133) la production de bandes de montage/transporteuses caract(cid:130)ris(cid:130)es par une temp(cid:130)rature de fonctionnement admissible de 350 (cid:190)C. 13. 3. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 76/9 Type i) Nicro 31: r(cid:130)sistance (cid:133) la traction de 1 050 N/mm2 (5 10 %). Composition chimique: teneur maximale en carbone de 0,06 %, teneur en chrome de 13 %, teneur en nickel de 4 %. Autres (cid:130)l(cid:130)ments et propri(cid:130)t(cid:130)s selon sp(cid:130)cifications techniques sp(cid:130)ciales (HM 1708). Type ii) Nicro 52,6: r(cid:130)sistance (cid:133) la traction de 1 550 N/mm2 (5 15 %). Composition chimique: teneur maximale en carbone de 0,09 %, teneur en chrome de 15 %, teneur en nickel de 7 %, teneur en cuivre de 0,7 %, teneur en titane de 0,4 %. Autres (cid:130)l(cid:130)ments et propri(cid:130)t(cid:130)s selon sp(cid:130)cifications techniques sp(cid:130)ciales (HM 1708); c) produits relevant des codes NC ex 7219 33 10 13/14/15/16/17/18 et 7219 34 10 13 /14/ 15/16/17/18: Acier inoxydable destin(cid:130) (cid:133) la production de bandes de montage/transporteuses. Type i): r(cid:130)sistance (cid:133) la traction de 1 200 N/mm2. Composition chimique: teneur en carbone de 0,1 %, teneur en silicium de 0,6 %, teneur en mangan(cid:138)se de 1,4 %, teneur en chrome de 17,5 %, teneur en nickel de 7,5 %. Autres (cid:130)l(cid:130)ments et propri(cid:130)t(cid:130)s selon sp(cid:130)cifications techniques sp(cid:130)ciales (HM 1712). Type ii): r(cid:130)sistance (cid:133) la traction de 1 200 N/mm2. Composition chimique: teneur en carbone de 0,06 %, teneur en silicium de 0,6 %, teneur en mangan(cid:138)se de 1,4 %, teneur en chrome de 18,5 %, teneur en nickel de 8,5 %. Autres (cid:130)l(cid:130)ments et propri(cid:130)t(cid:130)s selon sp(cid:130)cifications techniques sp(cid:130)ciales. Type iii): r(cid:130)sistance (cid:133) la traction de 1 000 N/mm2. Composition chimique: teneur en carbone de 0,05 %, teneur en silicium de 0,6 %, teneur en mangan(cid:138)se de 1,7 %, teneur en chrome de 17,5 %, teneur en nickel de 12,5 %, molybd(cid:138)ne: 2,7 %. Autres (cid:130)l(cid:130)ments et propri(cid:130)t(cid:130)s selon sp(cid:130)cifications techniques sp(cid:130)ciales. Type iv): r(cid:130)sistance (cid:133) la traction de 1 080 N/mm2. Composition chimique: teneur maximale en carbone de 0,05 %, teneur maximale en silicium de 1 %, teneur en chrome de 13 %, teneur en nickel de 4 %, titane: 0,3 %. Autres (cid:130)l(cid:130)ments et propri(cid:130)t(cid:130)s selon sp(cid:130)cifications techniques sp(cid:130)ciales (HM 1710). Type v): r(cid:130)sistance (cid:133) la traction de 1 150 N/mm2. Composition chimique: teneur maximale en carbone de 0,08 %, teneur en silicium de 1,5 %, teneur en chrome de 14 %, teneur en nickel de 7 %, teneur en cuivre de 0,7 %. Autres (cid:130)l(cid:130)ments et propri(cid:130)t(cid:130)s selon sp(cid:130)cifications techniques sp(cid:130)ciales (HM 1701). Type vi): r(cid:130)sistance (cid:133) la traction de 1 200 N/mm2. Composition chimique: teneur en carbone de 0,03 %, teneur en silicium de 0,6 %, teneur en chrome de 15,25 %, teneur en nickel de 4,9 %, teneur en cuivre de 3,25 %. Autres (cid:130)l(cid:130)ments et propri(cid:130)t(cid:130)s selon sp(cid:130)cifications techniques sp(cid:130)ciales. Remarque: la composition des produits a), b), c) i) (cid:133) vi) peut varier dans les limites des normes en vigueur en mati(cid:138)re d’analyse. Article 2 Les (cid:144)tats-membres sont autoris(cid:130)s (cid:133) d(cid:130)roger aux obligations r(cid:130)sultant de l’article 1er de la recommandation no 1/64 de la Haute Autorit(cid:130), dans la mesure n(cid:130)cessaire pour suspendre aux niveaux indiqu(cid:130)s les droits de douane applicables aux produits indiqu(cid:130)s ci-dessous, dans le cadre du contingent tarifaire dont les quantit(cid:130)s sont indiqu(cid:130)es ci-dessous: L 76/10 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 13. 3. 98 Num(cid:130)ro d’ordre Code NC Code Taric D(cid:130)signation des marchandises Contigent (tonnes) Droit de douane (en %) Fin de la p(cid:130)riode contingentaire 09. 2923 a) ex 7227 90 95 15 09. 2924 b) ex 7227 90 95 25 5 000 0 31. 12. 1998 500 0 31. 12. 1998 Fil machine sp(cid:130)cial pour la fabrication de ressorts de soupapes tremp(cid:130)s (cid:133) l’huile, d’un diam(cid:138)tre de 5 mm ou plus mais n’exc(cid:130)dant pas 15 mm, en autres aciers alli(cid:130)s contenant en poids: 0,5 % ou plus mais pas plus de 0,8 % de carbonne 0,1 % ou plus mais pas plus de 1,7 % de silicium 0,5 % ou plus mais pas plus de 0,8 % de manga- n(cid:138)se 0,03 % ou moins de soufre 0,03 % ou moins de phos- phore 0,4 % ou plus mais pas plus de 0,8 % de chrome 0,1 % ou plus mais pas plus de 0,3 % de vanadium Fil machine sp(cid:130)cial pour la fabrication de ressorts de soupapes tremp(cid:130)s (cid:133) l’huile, d’un diam(cid:138)tre de 5,5 mm ou plus mais n’exc(cid:130)dant pas 10 mm, en autres aciers contenant en poids: 0,63 % ou plus mais pas plus de 0,72 % de carbone 0,15 % ou plus mais pas plus de 0,3 % de silicium 0,5 % ou plus mais pas plus de 0,9 % de manga- n(cid:138)se 0,02 % ou moins de soufre 0,02 % ou moins de phos- phore 0,4 % ou plus mais pas plus de 0,6 % de chrome 0,06 % ou moins de cuivre 0,06 % ou moins de nickel 0,1 % ou plus mais pas plus de 0,2 % de vanadium 13. 3. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 76/11 Article 3 Les contingents tarifaires vis(cid:130)s aux articles 1er et 2 sont g(cid:130)r(cid:130)s par la Commission, confor- m(cid:130)ment aux articles 308 bis (cid:133) 308 quater du r(cid:138)glement (CEE) no 2454/93 de la Commis- sion (1). La Commission peut prendre toutes les mesures administratives utiles en vue d’en assurer la gestion efficace. Chaque (cid:144)tat membre garantit aux importateurs des produits en question un acc(cid:138)s (cid:130)gal et continu aux contingents tarifaires tant que le solde des volumes contingentaires le permet. Article 4 Article 5 Les (cid:144)tats membres et la Commission collaborent (cid:130)troitement afin d’assurer le respect de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Article 6 La pr(cid:130)sente d(cid:130)cision entre en vigueur le troisi(cid:138)me jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Elle est applicable du 1er janvier au 31 d(cid:130)cembre 1998. La pr(cid:130)sente d(cid:130)cision est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 12 mars 1998. Par la Commission Leon BRITTAN Vice-pr(cid:130)sident (1) JO L 253 du 11. 10. 1993, p. 1


title: Komission asetus (EY) N:o 571/98, annettu 12 päivänä maaliskuuta 1998, asetuksessa (EY) N:o 1773/97 tarkoitetun kauran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

text: 13. 3. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 76/23 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 571/98, annettu 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998, asetuksessa (EY) N:o 1773/97 tarkoitetun kauran vienti(cid:132) koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ist(cid:132) vientitukien my(cid:148)nt(cid:132)misen ja h(cid:132)iri(cid:148)tilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2052/97 (4), sen 7 artiklan, ja erityisesti ottaa huomioon viljoja koskevasta erityisest(cid:132) interventio- toimenpiteest(cid:132) Suomessa ja Ruotsissa 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syys- kuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1773/ 97 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuk- sella (EY) N:o 547/98 (6), sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) Suomessa ja Ruotsissa tuotetun kauran Suomesta ja Ruot- sista kaikkiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin tukea koskeva tarjouskilpailu on avattu asetuksella (EY) N:o 1773/97, asetuksen (EY) N:o 1773/97 8 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) komission voi ja asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudattaen p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) tarjouskilpailun ratkaise- matta j(cid:132)tt(cid:132)misest(cid:132), toimitettujen tietojen perusteella erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimm(cid:132)istukea, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Tarjouskilpailu j(cid:132)tet(cid:132)(cid:132)n ratkaisematta niiden tarjousten osalta, jotka on toimitettu 6. –12. maaliskuuta 1998 osana asetuksessa (EY) N:o 1773/97 tarkoitettua kauran vienti- tukea koskevaa tarjouskilpailua. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 13 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7 (4) EYVL L 287, 21. 10. 1997, s. 14 (5) EYVL L 250, 13. 9. 1997, s. 1 (6) EYVL L 72, 11. 3. 1998, s. 11


title: Decisão nº 563/98/CECA da Comissão de 12 de Março de 1998 que estabelece uma derrogação à Recomendação nº 1/64 da Alta Autoridade relativa ao aumento da protecção sobre os produtos siderúrgicos na periferia da Comunidade (165ª derrogação)

text: 13. 3. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 76/7 DECIS(cid:212)O Nº 563/98/CECA DA COMISS(cid:212)O de 12 de Mar(cid:135)o de 1998 que estabelece uma derroga(cid:135)(cid:209)o (cid:133) Recomenda(cid:135)(cid:209)o nº 1/64 da Alta Autoridade relativa ao aumento da protec(cid:135)(cid:209)o sobre os produtos sider(cid:156)rgicos na periferia da Comunidade (165ª derroga(cid:135)(cid:209)o) A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia do Carv(cid:209)o e do A(cid:135)o e, nomeadamente, o terceiro par(cid:145)grafo do seu artigo 71º, Tendo em conta a Recomenda(cid:135)(cid:209)o nº 1/64 da Alta Autoridade aos Governos dos Estados- -membros, de 15 de Janeiro de 1964, relativa a um aumento da protec(cid:135)(cid:209)o concedida aos produtos sider(cid:156)rgicos na periferia da Comunidade (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pela Recomenda(cid:135)(cid:209)o 88/27/CECA (2), e, nomeadamente, o seu artigo 3º, Considerando que determinados produtos sider(cid:156)rgicos que apresentam caracter(cid:146)sticas f(cid:146)sicas e qu(cid:146)micas muito especiais, indispens(cid:145)veis (cid:133) produ(cid:135)(cid:209)o de determinadas mercadorias, n(cid:209)o s(cid:209)o produzidos na Comunidade ou s(cid:209)o-no em quantidades insuficientes; que esta insufici(cid:136)ncia tem sido sanada, desde h(cid:145) alguns anos, atrav(cid:130)s da concess(cid:209)o de contingentes pautais com direito nulo; que os produtores comunit(cid:145)rios n(cid:209)o se encontram ainda em situa(cid:135)(cid:209)o de responder aos requisitos de qualidade actuais exigidos pelos utilizadores; que, por conseguinte, (cid:130) necess(cid:145)ria a abertura de contingentes pautais com direito nulo a um n(cid:146)vel que assegure o abastecimento dos utilizadores; Considerando que a importa(cid:135)(cid:209)o destes produtos em condi(cid:135)(cid:210)es preferenciais n(cid:209)o (cid:130) de natureza a causar preju(cid:146)zo (cid:133)s empresas sider(cid:156)rgicas na Comunidade que fabricam produtos directamente concorrentes; Considerando que este contingente pautal n(cid:209)o (cid:130) suscept(cid:146)vel de comprometer a realiza(cid:135)(cid:209)o dos objectivos da Recomenda(cid:135)(cid:209)o nº 1/64, contribuindo, pelo contr(cid:145)rio, para a manuten(cid:135)(cid:209)o dos fluxos comerciais existentes entre a Comunidade e os pa(cid:146)ses terceiros; Considerando que se trata de casos especiais do dom(cid:146)nio da pol(cid:146)tica comercial que justificam a concess(cid:209)o de derroga(cid:135)(cid:210)es ao abrigo do artigo 3º da Recomenda(cid:135)(cid:209)o nº 1/64; Considerando que (cid:130) necess(cid:145)rio assegurar que os contingentes pautais sejam exclusivamente utilizados para cobrir as necessidades espec(cid:146)ficas de determinadas ind(cid:156)strias transforma- doras; Considerando que os governos dos Estados-membros foram consultados sobre o contin- gente pautal a seguir referido: Considerando que o Regulamento (CE) nº 1427/97 da Comiss(cid:209)o, de 23 de Julho de 1997, que altera o Regulamento (CEE) nº 2454/93 que fixa determinadas disposi(cid:135)(cid:210)es de apli- ca(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CEE) nº 2913/92 do Conselho que estabelece o C(cid:155)digo Aduaneiro Comunit(cid:145)rio (3), que estabelece as regras de gest(cid:209)o dos contingentes pautais destinados a serem utilizados por ordem cronol(cid:155)gica das datas de aceita(cid:135)(cid:209)o das declara(cid:135)(cid:210)es, ADOPTOU A PRESENTE DECIS(cid:212)O: Artigo 1º 1. Os Estados-membros ficam autorizados a derrogar as obriga(cid:135)(cid:210)es decorrentes do artigo 1º Recomenda(cid:135)(cid:209)o nº 1/64 da Alta Autoridade, na medida necess(cid:145)ria para suspender, aos n(cid:146)veis indicados, os direitos aduaneiros aplic(cid:145)veis aos produtos abaixo referidos, no (cid:131)mbito dos contingentes pautais cuja quantidade (cid:130) a seguir indicada: (1) JO 8 de 22. 1. 1964, p. 99/64. (2) JO L 15 de 20. 1. 1988, p. 13. (3) JO L 196 de 24. 7. 1997, p. 31. L 76/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 3. 98 Contingente (toneladas) Direito aduaneiro (%) Fim do per(cid:146)odo de contin- genta(cid:135)(cid:209)o 200 0 31. 12. 1998 400 0 31. 12. 1998 750 0 31. 12. 1998 N(cid:156)mero de ordem C(cid:155)digo NC C(cid:155)digo Taric Designa(cid:135)(cid:209)o das mercadorias 09. 2921 a) ex 7209 16 90 10 ex 7209 17 90 10 09. 2922 b) ex 7219 33 10 ex 7219 34 10 09. 2927 c) ex 7219 33 10 ex 7219 34 10 11 12 11 12 13 14 15 16 17 18 13 14 15 16 17 18 Produtos laminados planos, de ferro ou a(cid:135)o n(cid:209)o ligado, de largura igual ou superior a 600 mm, laminados a frio, n(cid:209)o folheados ou chapeados, nem revestidos De espessura superior a 1 mm mas inferior a 3 mm De espessura igual ou supe- rior a 0,5 mm mas n(cid:209)o superior a 1 mm Produtos laminados planos de a(cid:135)o inoxid(cid:145)vel, de largura igual ou superior a 600 mm, simplesmente laminados a frio De espessura superior a 1 mm mas inferior a 3 mm, contendo, em peso 2,5 % ou mais de niquel De espessura igual ou supe- rior a 0,5 mm mas n(cid:209)o superior a 1 mm, contendo, em peso, 2,5 % ou mais de niquel Produtos laminados planos de a(cid:135)o inoxid(cid:145)vel, de largura igual ou superior a 600 mm simplesmente laminados a frio De espessura superior a 1 mm mas inferior a 3 mm, contendo, em peso 2,5 % ou mais de n(cid:146)quel De espessura igual ou supe- rior a 0,5 mm mas n(cid:209)o superior a 1 mm, contendo, em peso, 2,5 % ou mais de n(cid:146)quel 2. Os produtos acima referidos devem, al(cid:130)m disso, corresponder (cid:133)s seguintes especifica- (cid:135)(cid:210)es f(cid:146)sicas: a) Produtos das posi(cid:135)(cid:210)es NC ex 7209 16 90 e ex 7209 17 90: A(cid:135)o de alto-carbono contendo entre 0,64 % e 0,70 % de carbono destinado (cid:133) produ(cid:135)(cid:209)o de transportadores com uma temperatura de funcionamento admiss(cid:146)vel de 400 (cid:190)C e resist(cid:136)ncia (cid:133) trac(cid:135)(cid:209)o de 1 200 N/mm2 (5 10 %). Os outros elementos ou propriedades possuem especifica(cid:135)(cid:210)es t(cid:130)cnicas especiais (HM 1708); b) Produtos das posi(cid:135)(cid:210)es NC ex 7219 33 10 11/12 e ex 7219 34 10 11/12: A(cid:135)o inoxid(cid:145)vel «Nicro» destinado (cid:133) produ(cid:135)(cid:209)o de transportadores com uma temperatura de funcionamento admiss(cid:146)vel de 350 (cid:190)C. 13. 3. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 76/9 Tipo i) Nicro 31: resist(cid:136)ncia (cid:133) trac(cid:135)(cid:209)o de 1 050 N/mm2 (5 10 %). Composi(cid:135)(cid:209)o qu(cid:146)mica: teor m(cid:145)ximo de carbono 0,06 %; teor de cr(cid:155)mio 13 %; teor de n(cid:146)quel 4 %. Os outros elementos ou propriedades possuem especifica(cid:135)(cid:210)es t(cid:130)cnicas especiais (HM 1708). Tipo ii) Nicro 52,6: resist(cid:136)ncia (cid:133) trac(cid:135)(cid:209)o de 1 550 N/mm2 (5 15 %). Composi(cid:135)(cid:209)o qu(cid:146)mica: teor m(cid:145)ximo de carbono 0,09 %; teor de cr(cid:155)mio 15 %; teor de n(cid:146)quel 7 %, teor de cobre 0,7 %, teor de tit(cid:131)nio 0,4 %. Os outros elementos ou propriedades possuem especifica(cid:135)(cid:210)es t(cid:130)cnicas especiais (HM 1708); c) Produtos das posi(cid:135)(cid:210)es NC ex 7219 33 10 13/14/15/16/17/18 e 7219 34 10 13/14/15/16/ /17/18: A(cid:135)o inoxid(cid:145)vel destinado (cid:133) produ(cid:135)(cid:209)o de transportadoras. Tipo i) resist(cid:136)ncia (cid:133) trac(cid:135)(cid:209)o de 1 200 N/mm2. Composi(cid:135)(cid:209)o qu(cid:146)mica: teor de carbono 0,1 %; teor de sil(cid:146)cio 0,6 %; teor de mangan(cid:136)s 1,4 %; teor de cr(cid:155)mio 17,5 %; teor de n(cid:146)quel 7,5 %. Os outros elementos ou propriedades possuem especifica(cid:135)(cid:210)es t(cid:130)cnicas especiais (HM 1712). Tipo ii) resist(cid:136)ncia (cid:133) trac(cid:135)(cid:209)o de 1 200 N/mm2. Composi(cid:135)(cid:209)o qu(cid:146)mica: teor m(cid:145)ximo de carbono 0,06 %; teor de sil(cid:146)cio 0,6 %; teor de mangan(cid:136)s 1,4 %; teor de cr(cid:155)mio 18,5 %; teor de n(cid:146)quel 8,5 %. Os outros elementos ou propriedades possuem especifica(cid:135)(cid:210)es t(cid:130)cnicas especiais. Tipo iii) resist(cid:136)ncia (cid:133) trac(cid:135)(cid:209)o de 1 000 N/mm2. Composi(cid:135)(cid:209)o qu(cid:146)mica: teor de carbono 0,05 %; teor de sil(cid:146)cio 0,6 %; teor de mangan(cid:136)s 1,7 %; teor de cr(cid:155)mio 17,5 %; teor de n(cid:146)quel 12,5 %, teor de molibd(cid:130)nio 2,7 %. Os outros elementos ou propriedades possuem especifica(cid:135)(cid:210)es t(cid:130)cnicas especiais. Tipo iv) resist(cid:136)ncia (cid:133) trac(cid:135)(cid:209)o de 1 080 N/mm2. Composi(cid:135)(cid:209)o qu(cid:146)mica: teor max(cid:146)mo de carbono 0,05 %; teor m(cid:145)ximo de sil(cid:146)cio 1 %; teor de cr(cid:155)mio 13 %; teor de n(cid:146)quel 4 %, teor de tit(cid:131)nio 0,3 %. Os outros elementos ou propriedades possuem especifica(cid:135)(cid:210)es t(cid:130)cnicas especiais (HM 1710). Tipo v) resist(cid:136)ncia (cid:133) trac(cid:135)(cid:209)o de 1 150 N/mm2. Composi(cid:135)(cid:209)o qu(cid:146)mica: teor max(cid:146)mo de carbono 0,08 %; teor de sil(cid:146)cio 1,5 %; teor de cr(cid:155)mio 14 %; teor de n(cid:146)quel 7 %, teor de cobre 0,7 %. Os outros elementos ou propriedades possuem especifica(cid:135)(cid:210)es t(cid:130)cnicas especiais (HM 1701). Tipo vi) resist(cid:136)ncia (cid:133) trac(cid:135)(cid:209)o de 1 200 N/mm2. Composi(cid:135)(cid:209)o qu(cid:146)mica: teor max(cid:146)mo de carbono 0,03 %; teor de sil(cid:146)cio 0,06 %; teor de cr(cid:155)mio 15,25 %; teor de n(cid:146)quel 4,9 %, teor de cobre 3,25 %. Os outros elementos ou propriedades possuem especifica(cid:135)(cid:210)es t(cid:130)cnicas especiais. Nota: A composi(cid:135)(cid:209)o dos produtos a), b), c) [i) a vi)] pode variar dentro dos limites das normas em vigor em mat(cid:130)ria de an(cid:145)lise. Artigo 2º Os Estados-membros ficam autorizados a derrogar as obriga(cid:135)(cid:210)es decorrentes do artigo 1º da Recomenda(cid:135)(cid:209)o nº 1/64 da Alta Autoridade, na medida necess(cid:145)ria para suspender, aos n(cid:146)veis indicados, os direitos aduaneiros aplic(cid:145)veis aos produtos abaixo referidos, no (cid:131)mbito dos contingentes pautais cuja quantidade (cid:130) a seguir indicada: L 76/10 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 3. 98 N(cid:156)mero de ordem C(cid:155)digo NC C(cid:155)digo Taric Designa(cid:135)(cid:209)o das mercadorias Contin- gente (toneladas) Direito aduaneiro (%) Fim do per(cid:146)odo de contin- genta(cid:135)(cid:209)o 09. 2923 a) ex 7227 90 95 15 5 000 0 31. 12. 1998 de molas Fio-m(cid:145)quina especial para fabrico de v(cid:145)lvulas, de um di(cid:131)metro de 5 mm ou mais, mas m(cid:209)o a 15 mm, de superior outros ligados, a(cid:135)os contendo em peso: 0,5 % ou mais, mas n(cid:209)o 0,8 % de superior carbono a 0,1 % ou mais, mas n(cid:209)o superior a 1,7 % de sil(cid:146)cio 0,5 % ou mais, mas n(cid:209)o 0,8 % de superior mangan(cid:136)s a 0,03 % ou menos enxofre 0,03 % ou menos f(cid:155)sforo de de 0,4 % ou mais, mas n(cid:209)o superior a 0,8 % de cr(cid:155)mio 0,1 % ou mais, mas n(cid:209)o superior 0,3 % de van(cid:145)dio a de molas Fio-m(cid:145)quina especial para fabrico de v(cid:145)lvulas, de um di(cid:131)metro de 5,5 mm ou mais, mas n(cid:209)o superior a 10 mm, de outras a(cid:135)o, de contendo em peso: ligas 09. 2924 b) ex 7227 90 95 25 500 0 31. 12. 1998 0,63 % ou mais, mas n(cid:209)o 0,72 % de superior carbono a 0,15 % ou mais, mas n(cid:209)o superior a 0,3 % de sil(cid:146)cio 0,5 % ou mais, mas n(cid:209)o 0,9 % de superior mangan(cid:136)s a 0,02 % ou menos enxofre 0,02 % ou menos f(cid:155)sforo de de 0,4 % ou mais, mas n(cid:209)o superior a 0,6 % de cr(cid:155)mio 0,06 % ou menos de cobre 0,06 % ou menos n(cid:146)quel de 0,1 % ou mais, mas n(cid:209)o superior 0,2 % de van(cid:145)dio a 13. 3. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 76/11 Artigo 3º Os contingentes pautais referidos nos artigos 1º e 2º ser(cid:209)o geridos pela Comiss(cid:209)o, em conformidade com os artigos 308ºA a 308ºC do Regulamento (CEE) nº 2454/93 da Comiss(cid:209)o (1). A Comiss(cid:209)o poder(cid:145) adoptar todas as medidas administrativas necess(cid:145)rias para assegurar a sua gest(cid:209)o eficaz. Artigo 4º Cada Estado-membro assegurar(cid:145) aos importadores dos produtos em causa o acesso cont(cid:146)nuo e em igualdade de condi(cid:135)(cid:210)es aos contingentes pautais, enquanto o saldo do volume do contingente em causa o permitir. Artigo 5º Os Estados-membros e a Comiss(cid:209)o cooperar(cid:209)o estreitamente para assegurar o cumpri- mento da presente decis(cid:209)o. Artigo 6º A presente decis(cid:209)o entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. (cid:144) aplic(cid:145)vel de 1 de Janeiro a 31 de Dezembro de 1998. A presente decis(cid:209)o (cid:130) obrigat(cid:155)ria em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 12 de Mar(cid:135)o de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Leon BRITTAN Vice-Presidente (1) JO L 253 de 11. 10. 1993, p. 1