title: Kommissionens meddelelse om beregning af omsætning efter Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser

eurovoc_concepts:
accounting
economic concentration
merger control
shareholding
turnover

text: 2. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 66/25 KOMMISSIONENS MEDDELELSE om beregning af omsætning efter Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (98/C 66/04) (EØS-relevant tekst) I. »REGNSKABSMÆSSIG« FASTLÆGGELSE AF OMSÆTNINGEN 1. Omsætning, et udtryk for aktiviteten 1. 1. Omsætningsbegrebet 1. 2. Ordinær drift 2. Nettoomsætning 2. 1. Fradrag af rabatter, skatter og afgifter 2. 2. Fradrag af den »interne« omsætning 3. Regler for beregning af omsætningen ved de forskellige typer transaktioner 3. 1. Den generelle regel 3. 2. Delvis erhvervelse af virksomheder 3. 3. Opdelte transaktioner 3. 4. Koncerners omsætning 3. 5. Omsætningen i statsejede koncerner II. GEOGRAFISK FORDELING AF OMSÆTNINGEN 1. Den generelle regel 2. Omregning af omsætningen til ecu III. KREDITINSTITUTTER OG ANDRE FINANSIELLE VIRKSOMHEDER SAMT FORSIKRINGSSEL- SKABER 1. Definitioner 2. Beregning af omsætning 1. Formålet med denne meddelelse er at belyse artikel 1 og 5 i Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1310/97 (2) (i det følgende benævnt »fusionsforordningen«), og dermed at afklare en række proceduremæssige og praktiske spørgsmål, der har skabt tvivl eller van- skeligheder. Denne meddelelse træder i stedet for den tidligere meddelelse om beregning af omsætning (3). (1) EFT L 395 af 30. 12. 1989, s. 1; berigtiget i EFT L 257 af 21. 9. 1990, s. 13. (2) EFT L 180 af 9. 7. 1997, s. 1. (3) EFT C 385 af 31. 12. 1994, s. 21. 2. Meddelelsen er udarbejdet på grundlag af Kommis- sionens hidtidige erfaringer med anvendelsen af fusionsforordningen. De principper, den indehol- der, vil blive fulgt og yderligere udbygget ved Kommissionens praksis i konkrete sager. 3. EF’s fusionsforordning indeholder to betingelser for Kommissionens kompetence. Den ene betin- gelse er, at transaktionen skal være en fusion efter artikel 3 (4). Den anden betingelse omfatter omsæt- ningstærsklerne i artikel 1, der tager sigte på at afgrænse de transaktioner, der har virkninger i EF, og kan anses for at være af »fællesskabsinteresse«. (4) Se meddelelsen om fusionsbegrebet. C 66/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 3. 98 Omsætningen anvendes som målestok for de øko- nomiske ressourcer og aktiviteter, som en fusion omfatter, og beregnes geografisk, således at den afspejler den geografiske fordeling af disse ressour- cer og aktiviteter. på markedsandel eller andre kriterier, og dette viser, at de har til formål at skabe en enkel og objektiv mekanisme, som de virksomheder, der er involveret i en fusion, let kan anvende, når de skal afgøre, om deres transaktion er af fællesskabs- dimension og derfor skal anmeldes. først skal undersøges To sæt af tærskelværdier er angivet i artikel 1, nærmere betegnet i henholdsvis artikel 1, stk. 2, og artikel 1, stk. 3. Artikel 1, stk. 2, angiver de tærskler, der for at bestemme, om en transaktion har fællesskabsdi- mension. I denne henseende skal tærsklen for omsætningen på verdensplan således måle de delta- gende virksomheders samlede dimension; tærsklen for EF-omsætningen tager sigte på at fastslå, om fusionen omfatter et mindstemål af aktiviteter i EF, og totredjedelsreglen har til formål at udelukke rent nationale transaktioner fra EF’s kompetence. Artikel 1, stk. 3, anvendes kun i det omfang, tærskelværdierne i artikel 1, stk. 2, ikke er opfyldt. Dette andet sæt af tærskelværdier er beregnet på at fange de transaktioner, der ikke er anmeldelsesplig- tige efter artikel 1, stk. 2, og som ellers skulle have været anmeldt til de nationale konkurrencemyndig- heder i mindst tre medlemslande (såkaldte »multi- ple anmeldelser«). Med dette formål for øje inde- holder artikel 1, stk. 3, lavere omsætningsgrænser både på verdensplan og EF-plan for de deltagende virksomheder. En fusion har fællesskabsdimension, hvis disse lavere omsætningsgrænser er opfyldt og såfremt de deltagende virksomheder såvel tilsam- men som indviduelt udøver et vist mindstemål af aktiviteter i mindst tre medlemslande. Artikel 1, stk. 3, indeholder også en totredjedelsregel, der svarer til reglen i artikel 1, stk. 2, med henblik på at identificere transaktioner, der udelukkende har en national effekt. 4. Formålet med tærsklerne er at fastlægge kompeten- cen, og ikke at vurdere fusionsparternes markeds- stilling eller fusionens virkninger. De omfatter såle- des parternes omsætning og anvendte ressourcer på alle deres aktivitetsområder og ikke blot på de områder, der berøres direkte af fusionen. Forord- ningens artikel 1 indeholder de tærskler, der er afgørende for, om en fusion er af »fællesskabs- dimension«, medens artikel 5 indeholder en præci- sering af, hvorledes omsætningen skal beregnes. 5. Tærsklerne i forordningens artikel 1 er rent kvanti- tative, idet de kun er baseret på omsætning og ikke 6. 7. 8. Hovedformålet med forordningens artikel 1 er at måle de deltagende virksomheders økonomiske styrke, således som den afspejles i deres respektive omsætningstal, uanset inden for hvilke sektorer denne omsætning har fundet sted, og om disse sektorer overhovedet berøres af den pågældende fusion. Efter forordningen er det således først og fremmest fastlæggelsen af de samlede økonomiske og finansielle ressourcer, som en fusion kommer til at omfatte, der er afgørende for, om fusionen er af fællesskabsinteresse. I denne forbindelse er det indlysende, at omsætnin- gen bør afspejle de deltagende virksomheders øko- nomiske styrke så nøjagtigt som muligt. Dette er formålet med forordningens artikel 5, der skal sikre, at omsætningstallene er en korrekt gengivelse af de faktiske økonomiske forhold. Kommissionens fortolkning af artikel 1 og 5 med hensyn til beregning af omsætning foregriber ikke den fortolkning, som Domstolen eller Retten i Første Instans måtte anlægge. I. »REGNSKABSMÆSSIG« FASTLÆGGELSE AF OMSÆTNINGEN 1. Omsætning, et udtryk for aktiviteten 1. 1. Omsætningsbegrebet 9. Det omsætningsbegreb, der er beskrevet i forord- ningens artikel 5, omfatter udtrykkeligt de delta- gende virksomheders »provenu fra salg af varer og præstering af tjenesteydelser. «. Salget, der er udtryk for virksomhedens aktivitet, er dermed hovedkriteriet for fastlæggelse af omsætningen, hvad enten der er tale om varer eller tjenesteydel- 2. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 66/27 ser. Generelt optræder salgsprovenuet i virksom- hedernes regnskaber under posten »salg«. 10. Beregningen af vareomsætningen giver ikke anled- ning til problemer. Det er blot et spørgsmål om at afgrænse alle de kommercielle dispositioner, der medfører overdragelse af ejendomsret. 11. Hvad tjenesteydelser angår er det mere kompliceret at fastslå, hvilke elementer der skal indgå i bereg- ningen af omsætningen, idet den kommercielle disposition i dette tilfælde medfører overdragelse af »værdi«. 12. Den metode til beregning af omsætning, der anven- des i forbindelse med tjenesteydelser, adskiller sig ikke i almindelighed fra den, der anvendes til beregning af vareomsætning, idet Kommissionen tager det samlede salgsprovenu i betragtning. Når den virksomhed, der præsterer tjenesteydelsen, sæl- ger den direkte til kunderne, består den pågæl- dende virksomheds omsætning af det samlede pro- venu af salget af tjenesteydelser i det sidste regn- skabsår. 13. Da servicesektoren er meget kompleks, vil dette generelle princip kunne tilpasses efter de særlige forhold, der gør sig gældende i de enkelte tilfælde. Inden for visse erhvervssektorer (turisme, reklame- virksomhed osv. ) kan tjenesteydelsen således sælges gennem mellemmænd. Da disse sektorer er meget forskelligartede, kan der opstå mange forskellige situationer: f. eks. kan omsætningen i en service- virksomhed, der optræder som mellemmand, kun være det samlede provisionsbeløb, den modtager. 14. Inden for flere sektorer, bl. a. kreditvirksomhed, finansielle tjenester og forsikring, er der ligeledes tale om en række tekniske beregningsproblemer, som uddybes under afsnit III nedenfor. 1. 2. Ordinær drift prisen (5). F. eks. vil støtte til forbruget af et pro- dukt give fabrikanten mulighed for at sælge til en højere pris end den, forbrugerne rent faktisk beta- ler. 17. Hvad tjenesteydelser angår, tager Kommissionen udgangspunkt i virksomhedens ordinære drift, som skal tilvejebringe de midler, der er nødvendige for præstering af ydelsen. Kommissionen besluttede således i sagen Accor/Wagons-Lits (6), at der skulle tages hensyn til posten vedrørende andre driftspro- venuer, der figurerede i Wagons-Lits’ resultatopgø- relse. Kommissionen fandt, at elementerne under denne post, bl. a. visse indtægter af virksomhedens biludlejning, stammede fra Wagons-Lits’ salg af varer og præstation af tjenesteydelser som led i virksomhedens ordinære drift. 2. Nettoomsætning 18. Den omsætning, der skal tages i betragtning, er nettoomsætningen, efter fradrag af en række ele- menter, der udtrykkeligt er nævnt i forordningen. Det drejer sig for Kommissionens vedkommende om at »rense« omsætningen, således at den kan udtale sig om virksomhedens faktiske økonomiske betydning. 2. 1. Fradrag af rabatter, skatter og afgifter 19. Efter artikel 5, stk. 1, skal der foretages »fradrag af prisnedslag. samt af merværdiafgift og anden skat, der er direkte forbundet med salget«. Der er således her tale om kommercielle elementer (pris- nedslag) og skattemæssige elementer (merværdiaf- gift og anden skat, der er direkte forbundet med salget). 15. Efter artikel 5, stk. 1, er det de deltagende virk- somheders provenu i forbindelse med den »ordi- nære drift«, der skal tages i betragtning ved bereg- ningen af omsætningen. 20. Ved »prisnedslag« forstås alle former for rabat, som virksomhederne yder under deres kommer- cielle forhandlinger med kunderne, og som direkte påvirker salgsprovenuet. 16. Enhver form for støtte fra offentlige organer til en deltagende virksomheds ordinære drift kan indgå i beregningen af omsætningen, forudsat at virksom- heden selv modtager denne støtte, og at støtten er direkte knyttet til virksomhedens salg af varer og præstering af tjenesteydelser og dermed afspejles i (5) Jf. sag IV/M. 156, Cereol/Continentale Italiana af 27. novem- ber 1991. I denne sag medtog Kommissionen ikke fælles- skabsstøtte ved beregningen af omsætningen, fordi støtten ikke skulle ydes til salget af varer, som en af de deltagende virksomheder fremstillede, men til producenterne af de råma- terialer (frø), som blev anvendt af denne virksomhed, der var specialiseret i frøknusning. (6) Sag IV/M. 126, Accor/Wagons-Lits af 28. april 1992. C 66/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 3. 98 21. Med hensyn til fradrag af skatter og afgifter henvi- ser forordningen til merværdiafgiften og til »anden skat, der er direkte forbundet med salget«. Fradrag af merværdiafgiften volder normalt ingen proble- mer. Begrebet »skat, der er direkte forbundet med salget« henviser klart til den indirekte beskatning, da det er direkte forbundet med omsætningen, som f. eks. afgifter på alkoholholdige drikkevarer. 22. 23. 2. 2. Fradrag af den »interne« omsætning I artikel 5, stk. 1, første afsnit, er der fastsat følgende: »Den samlede omsætning i en af de deltagende virksomheder omfatter ikke transaktio- ner mellem de virksomheder, der er nævnt i stk. 4 i nærværende artikel«, dvs. virksomheder, der er knyttet til den deltagende virksomhed (hovedsage- lig moder- eller datterselskaber). Formålet er at udelukke provenuet af de kommer- cielle forbindelser inden for en koncern, for at der kan tages hensyn til den enkelte enheds egentlige økonomiske betydning. Det »beløb«, der er omhandlet i forordningen, afspejler således udeluk- kende alle transaktioner mellem koncernen på den ene side og tredjemand på den anden side. 27. 3. Regler for beregning af omsætningen ved de forskellige typer transaktioner 3. 1. Den generelle regel 24. I forordningens artikel 5, stk. 1, omfatter den samlede omsætning de deltagende virksomheders provenu fra salg af varer og præstering af tjene- steydelser i sidste regnskabsår. Det er således det grundlæggende princip, at den omsætning, der skal tages i betragtning for de enkelte virksomheder, er inden omsætningen fusionstidspunktet. i det seneste regnskabsår 25. Denne bestemmelse viser, at den nærmeste fremstil- ling af et helt driftsår for den pågældende virksom- hed er omsætningstallene for det seneste regnskabs- år, da der normalt ikke foreligger reviderede regns- kaber for det år, der slutter dagen før fusionen. relt lægge reviderede eller andre endelige regnska- ber til grund. I tilfælde, hvor der konstateres større forskelle mellem de regnskabsstandarder, der anvendes i EF, og dem, der anvendes i et land uden for EF, kan Kommissionen dog finde det nødven- digt at genopstille disse regnskaber i overensstem- melse med EF-standarderne med hensyn til omsæt- ningen. Kommissionen er under alle omstændighe- der tilbageholdende med at anvende interne regn- skaber eller enhver anden form for foreløbige regn- skaber, medmindre der er tale om ekstraordinære omstændigheder (jf. næste punkt). Hvis en fusion finder sted i årets første måneder, og der endnu for det ikke seneste regnskabsår, anvendes tallene for det fore- gående år. Når der er større uoverensstemmelser mellem de to sæt regnskaber, og især når det endelige regnskabsudkast for det seneste år forelig- ger, kan Kommissionen beslutte at anvende dette udkast. foreligger reviderede regnskaber På trods af hvad der er anført i det foregående punkt, skal der altid foretages en justering på grund af erhvervelse eller afhændelse efter tidspunktet for de reviderede regnskaber. Dette er nødvendigt, hvis det skal kunne fastslås, hvor store ressourcer der rent faktisk indgår i fusionen. Hvis et selskab således afhænder en del af sin virksom- hed på et hvilket som helst tidspunkt, før fusionen opstår gennem undertegnelsen af den endelige aftale, bekendtgørelsen af det offentlige bud eller erhvervelsen af en kontrollerende interesse, eller hvis en sådan afhændelse eller lukning er en forud- sætning for transaktionen (7), skal den del af omsætningen, der tilregnes den del af virksomhe- den, fratrækkes i den anmeldende parts omsæt- ning, som fremgår af de seneste reviderede regnska- ber. Derimod skal omsætning, der tilregnes aktiver, hvormed der er erhvervet kontrol efter udarbejdel- sen af de seneste reviderede regnskaber, lægges til selskabets omsætning i forbindelse med anmeldel- sen. 28. Andre faktorer, der kan påvirke omsætningen mid- lertidigt, såsom et fald i ordretilgangen eller en opbremsning af produktionsprocessen i perioden før transaktionen, vil ikke blive taget i betragtning ved beregningen af omsætningen. De endelige regn- skaber justeres ikke af hensyn til disse. 26. Kommissionen søger at anvende de mest nøjagtige og pålidelige tal, der foreligger, og vil derfor gene- (7) Jf. Retten i Første Instans’ afgørelse af 24. marts 1994 i sag T-3/93, Air France mod Kommissionen, Sml. 1994, s. II-21. 2. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 66/29 29. Da reviderede regnskaber ofte ikke er opdelt geo- grafisk som fastsat i fusionsforordningen, vil Kom- missionen med hensyn til den geografiske fordeling af omsætningen anvende de bedste foreliggende tal, som virksomhederne har fremlagt i overensstem- melse med forordningens artikel 5, stk. 1 (jf. afsnit II. 1 i denne meddelelse). 34. fusion, der finder sted på tidspunktet for den seneste transaktion«. I praksis betyder dette følgende: hvis selskab A køber et datterselskab af selskab B, der tegner sig for 50 % af B’s samlede drift, og et år senere køber det andet datterselskab (B’s resterende 50 %), vil de to transaktioner blive betragtet som en. Hvis man antager, at hvert af datterselskaberne kun har en EF-omsætning på 200 mio. ECU, skal den første transaktion ikke anmeldes, medmindre den opfyl- der betingelserne i artikel 1, stk. 3. Men da den anden finder sted inden for en toårsperiode, skal begge transaktioner anmeldes som e´n på det tidspunkt, hvor den anden finder sted. 35. Bestemmelsen har den betydning, at tidligere trans- aktioner (inden for to år) bliver anmeldelsespligtige sammen med den seneste transaktion, hvis de til- sammen opfylder tærsklerne. 3. 4. Koncerners omsætning 36. Når en virksomhed, der deltager i en fusion, som omhandlet i forordningens artikel 1 (8), tilhører en koncern, skal hele koncernens omsætning tages i betragtning, når det skal afgøres, om omsæt- ningskriterierne er opfyldt. Formålet er igen at få medregnet alle de økonomiske ressourcer, der ind- går i transaktionen. 37. Forordningen definerer ikke begrebet koncern rent abstrakt, men fokuserer på, om selskaberne har ret til at lede virksomhedens forretninger, og dette anvendes som målestok for, hvilke af de selskaber, der har direkte eller indirekte forbindelser med en deltagende virksomhed, der skal anses for at til- høre den pågældende koncern. 38. Forordningens artikel 5, stk. 4, har følgende ord- lyd: »Med forbehold af stk. 2 (delvis erhvervelse af virksomheder) beregnes omsætningen for en delta- gende virksomhed, jf. artikel 1, stk. 2 og 3, som summen af omsætningen: (8) Jf. Kommissionens meddelelse om begrebet deltagende virk- somheder. 3. 2. Delvis erhvervelse af virksomheder 30. I forordningens artikel 5, stk. 2, er der fastsat følgende: ». hvis fusionen opstår gennem erhver- velse af dele af en eller flere virksomheder, tages der, uanset om der er tale om retlige enheder, for sælgerens eller sælgernes vedkommende kun hen- syn til den del af omsætningen, der vedrører de overtagne aktiver«. 31. Dette betyder, at der ved beregningen af omsætnin- gen i de tilfælde, hvor køberen ikke overtager en hel koncern, men kun en af koncernens virksomhe- der eller dele deraf, hvad enten der er tale om et datterselskab eller ej, kun tages hensyn til omsæt- ningen i den del af koncernen, der erhverves. Selv om sælgeren som helhed (med samtlige dattersel- skaber) retligt set er en væsentlig part i transaktio- nen, da aftalen om salg/køb ikke kan indgås uden ham, spiller han ikke længere nogen rolle, når først aftalen er blevet gennemført. Transaktionens even- tuelle indvirkning på markedet vil udelukkende afhænge af, hvorledes de økonomiske og finansielle ressourcer, der overdrages, kombineres med købe- rens aktiviteter, men beror ikke på de tilbagevæ- rende forretninger hos sælgeren, der fortsat er uafhængig. 3. 3. Opdelte transaktioner 32. Undertiden er en række successive transaktioner kun de enkelte trin i en bredere strategi mellem de samme parter. Hvis man ser på transaktionerne enkeltvis, om det så blot er for at afgøre kompe- tencespørgsmålet, vil det betyde en tilsidesættelse af de faktiske økonomiske forhold. Selv om en opdeling af nogle af transaktionerne kan skyldes, at parternes behov bedre kan opfyldes på denne måde, kan det i andre tilfælde ikke udelukkes, at den også kan tage sigte på at omgå fusionsforord- ningen. 33. Denne situation er der taget højde for i forordnin- gens artikel 5, stk. 2, andet afsnit: »Dog betragtes to eller flere transaktioner, som omhandlet i første afsnit, der finder sted mellem samme personer eller virksomheder inden for to år, som en enkelt C 66/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 3. 98 a) i den deltagende virksomhed a: Den deltagende virksomhed b) i virksomheder, hvori den deltagende virksom- hed direkte eller indirekte — besidder mere end halvdelen af kapitalen eller driftsformuen, eller — kan udøve mere end halvdelen af stemmeret- tighederne, eller — kan udpege mere end halvdelen af medlem- merne i tilsyns- eller administrationsorganet eller et andet repræsentativt organ i henhold til loven, eller — har ret til at lede virksomhedens forretnin- ger c) i virksomheder, der direkte eller indirekte besid- der de under litra b) nævnte rettigheder eller beføjelser i en deltagende virksomhed d) i virksomheder, hvori en under litra c) omhand- let virksomhed direkte eller indirekte besidder de under litra b) nævnte rettigheder eller befø- jelser e) i virksomheder, hvori flere virksomheder, som er omhandlet under litra a)–d), i fællesskab besidder de under litra b) nævnte rettigheder eller beføjelser. « Dette betyder, at omsætningen i den virksomhed, der er direkte involveret i transaktionen (litra a)), skal omfatte dens datterselskaber (litra b)), dens moderselskaber (litra c)), dens moderselskabers øvrige datterselskaber (litra d)) og enhver anden virksomhed, som to eller flere af de selskaber, der tilhører koncernen, kontrollerer i fællesskab (litra e)). Dette kan belyses ved følgende grafiske eksem- pel: Den deltagende virksomhed og den koncern, den tilhører: c1 100 % c c 50 % 50 % a 100 % d 51 % 51 % 100 % b b 100 % 100 % 50 % b1 b2 b e 50 % b: Dens datterselskaber og disses datterselskaber (b1 og b2) c: Dens moderselskaber og disses moderselskaber (c1) d: Andre datterselskaber, der tilhører den deltagende virksomheds moderselskaber e: Selskaber, der kontrolleres af to (eller flere) af koncer- nens selskaber i fællesskab NB: Disse bogstaver svarer til de relevante litraer i artikel 5, stk. 4. Dette diagram giver anledning bemærkninger: til følgende 1. Så længe kriterierne i litra b) er opfyldt, vil det pågældende datterselskabs samlede omsætning blive taget i betragtning uden hensyn til det kontrollerende selskabs faktiske aktiepost. I eksemplet medtages hele omsætningen i den deltagende virksomheds (a) tre datterselskaber (benævnt b). 2. Når en eller flere af de virksomheder, som man har påvist tilhører koncernen, også kontrollerer andre, skal disse også medtages ved beregnin- gen af omsætningen. I eksemplet har et af a’s datterselskaber (b) selv datterselskaberne b1 og b2. 3. Når to eller flere selskaber i fællesskab kontrol- lerer den deltagende virksomhed (a) i den for- stand, at de alle skal være enige, for at man kan administrere virksomhedens forretninger, bør omsætningen i dem alle medregnes (9). I eksemplet vil den deltagende virksomheds (a) to moderselskaber (c) samt disses moderselskaber (c1) blive medregnet. Selv om det ikke er udtrykkeligt nævnt i forordningen, at denne regel gælder i tilfælde, hvor den deltagende virksomhed i virkeligheden er et joint venture, fremgår dette indirekte af ordlyden af artikel 5, stk. 4, litra c), der benytter flertal, hvor der henvises til moderselskaberne. Kommissionen har konsekvent anvendt denne fortolkning. 4. Koncerninterne salg fradrages i koncernomsæt- ningen. (9) Jf. Kommissionens meddelelse om begrebet deltagende virk- somheder (punkt 26 til 29). 2. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 66/31 39. Forordningen omhandler også den særlige situa- tion, der opstår, når to eller flere virksomheder, som deltager i en transaktion, udøver fælles kon- trol med en anden virksomhed. Efter artikel 5, stk. 5, litra a), skal der ikke under artikel 5, stk. 4, tages hensyn til den omsætning, der stammer fra salg af produkter eller præstation af tjenesteydelser mellem joint venture-selskabet og hver af de delta- gende virksomheder eller enhver anden virksom- hed, der er knyttet til en af dem. Formålet med denne regel er at undgå at medregne den samme omsætning to gange. Når joint venture-selskabets omsætning stammer fra aktiviteter med tredje- mand, skal den efter artikel 5, stk. 5, litra b), fordeles ligeligt mellem de deltagende virksomheder på grund af den fælles kontrol (10). skal betragtes som deltagende virksomheder, hvil- ket indebærer, at de to koncerners omsætning skal beregnes hver for sig. 42. Da det blot er formålet med denne bestemmelse at fastslå, hvilke virksomheder der tilhører de eksiste- rende koncerner af hensyn til omsætningsberegnin- gen, er spørgsmålet om retten til at lede virksomhe- dens forretninger i artikel 5, stk. 4 (12), noget anderledes end de i artikel 3, stk. 3, omhandlede kriterier, der vedrører erhvervelse af kontrol gen- nem den pågældende transaktion. Medens det førstnævnte er enklere og lettere at bevise på grundlag af de faktiske forhold, er sidstnævnte mere krævende, for hvis der ikke er tale om nogen erhvervelse af kontrol, opstår der ingen fusion. 40. I lighed med princippet i artikel 5, stk. 5, litra b), har det været Kommissionens praksis i tilfælde af joint ventures mellem de deltagende virksomheder og tredjemand at tilskrive hver af de deltagende virksomheder den omsætning, der fordeles ligeligt mellem alle de kontrollerende selskaber i forbin- delse med det pågældende joint venture. I alle disse tilfælde skal der dog påvises fælles kontrol. Praksis viser, at det er umuligt i indeværende meddelelse at dække alle tænkelige situationer, der kan opstå med hensyn til beregning af omsætning for joint venture-selskaber eller for fusioner, der involverer fælles kontrol. Når der opstår fortolk- ningsproblemer, vil princippet om at undgå at medregne omsætning to gange samt princippet om at måle de deltagende virsomheders økonomiske styrke så nøjagtigt som muligt altid blive bragt i anvendelse (11). 41. Det skal bemærkes, at artikel 5, stk. 4, kun omfat- ter koncerner, der allerede eksisterer på transak- tionstidspunktet, dvs. den koncern, som de delta- gende virksomheder i transaktionen hver især til- hører, og ikke de nye strukturer, der oprettes som følge af fusionen. Hvis f. eks. selskaberne A og B og deres respektive datterselskaber vil indgå en fusion, er det A og B og ikke det nye selskab, der (10) For eksempel opretter selskaberne A og B et joint venture C. De to moderselskaber udøver samtidig fælles kontrol med selskab D, selv om A har 60 % og B 40 % af kapitalen. Ved beregning af A’s og B’s omsætning på det tidspunkt, hvor de opretter det nye joint venture C, fordeles D’s omsætning med tredjemand ligeligt mellem A og B. (11) Jf. f. eks. sag IV/M. 806, BA/TAT af 26. august 1996. 3. 5. Omsætningen i statsejede koncerner 43. Artikel 5, stk. 4, vedrører metoden til afgrænsning af den økonomiske gruppe, en deltagende virksom- hed tilhører, med henblik på beregningen af omsætningen, men i forbindelse med statsejede virksomheder bør denne artikel sammenholdes med den tolvte betragtning i forordning (EØF) nr. 4064/89. I denne betragtning er det anført, at der for at undgå forskelsbehandling mellem den offent- lige og den private sektor skal tages hensyn til »de virksomheder, der tilsammen udgør en økonomisk enhed, og hvor beføjelsen til at træffe autonom afgørelse er uafhængig af forholdene omkring besiddelsen af deres kapital eller reglerne for det administrative tilsyn, der gælder for dem«. Det forhold, at to selskaber begge er statsejede, bør således ikke i sig selv automatisk føre til den konklusion, at de indgår i en koncern, for så vidt angår artikel 5. Det bør snarere undersøges, om der er grund til at tro, at de to selskaber udgør en uafhængig økonomisk enhed. 44. Når et statsejet selskab ikke indgår i et industrielt holdingselskab og ikke på nogen måde er samord- net med andre statskontrollerede holdingselskaber, behandles det således som en uafhængig koncern med hensyn til artikel 5, og omsætningen i andre selskaber, der ejes af den pågældende stat, medreg- nes ikke. Når en medlemsstats interesser er kon- centreret i holdingselskaber eller administreres sammen, eller hvor det af andre årsager er klart, at (12) Jf. f. eks. sag IV/M. 126, Accor/Wagons-Lits af 28. april 1992 og sag IV/M. 940, UBS/Mister Minit af 9. juli 1997. C 66/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 3. 98 statsejede selskaber indgår i »en økonomisk enhed med beføjelse til at træffe autonom afgørelse«, skal omsætningen i disse virksomheder dog, med hen- blik på artikel 5, betragtes som en del af den koncern, som den deltagende virksomhed tilhører. II. GEOGRAFISK FORDELING AF OMSÆTNINGEN 1. Den generelle regel 45. Tærsklerne, bortset fra de i artikel 1, stk. 2, litra a), og artikel 1, stk. 3, litra a), omhandlede, afgrænser tilfælde, hvor omsætningen inden for EF er tilstrækkelig stor til, at sagen er af fællesskabsin- teresse, og hvor der fortrinsvis er tale om grænseo- verskridende aktiviteter. For at fastslå dette forde- les omsætningen geografisk. I henhold til artikel 5, stk. 1, andet afsnit, bestemmes det område, hvor omsætningen finder sted, af det sted, hvor kunden befinder sig på transaktionstidspunktet. »I omsætningen henholdsvis på fællesskabsplan og i en medlemsstat medregnes provenuet fra salg af varer og præstering af tjenesteydelser til virksom- heder eller forbrugere henholdsvis i Fællesskabet og i denne medlemsstat. « 46. Henvisningen til »salg af varer« og »præstering af tjenesteydelser« har ikke til formål at indføre en skelnen mellem varer og tjenesteydelser ved at fokusere på, hvor salget af varer finder sted, eller hvor en tjenesteydelse præsteres (hvilket kan være et andet sted end det, hvor tjenesteydelsen blev solgt). I begge tilfælde skal omsætningen anses for at finde sted der, hvor kunden befinder sig, fordi dette sted i de fleste tilfælde er det, hvor handelen blev indgået, hvor den pågældende leverandørs omsætning blev skabt, og hvor konkurrencen med andre leverandører udspillede sig (13). Artikel 5, (13) Når det sted, hvor kunden befandt sig, da han købte varen eller tjenesteydelsen, ikke er det samme som det sted, hvor faktureringen senere blev foretaget, tilskrives omsætningen det førstnævnte sted. stk. 1, andet afsnit, fokuserer ikke på det sted, hvor en vare eller tjenesteydelse benyttes. En bil kan meget vel køres tværs gennem Europa af køberen, men den blev kun købt e´t sted, f. eks. Paris, Berlin eller Madrid. Dette gælder også i forbindelse med de tjenesteydelser, hvor det er muligt at adskille købet af en tjenesteydelse fra leveringen af den. I tilfælde af pakkerejser finder konkurrencen om salget af rejser gennem rejsebureauer sted lokalt, som det er tilfældet med detailhandel, selv om serviceydelsen kan præsteres på en række fjerntlig- gende steder. Omsætningen finder dog sted lokalt og ikke på det eventuelle feriested. 47. Det samme gør sig gældende, når et multinationalt selskab har en indkøbsstrategi for EF-området og dækker hele sit behov for en vare eller tjeneste- ydelse ved køb et bestemt sted. At komponenterne senere anvendes i ti forskellige anlæg i flere EF- medlemsstater, ændrer ikke det forhold, at selska- bets transaktion med et selskab uden for koncer- nen kun fandt sted i e´t land. Den efterfølgende distribution til anlæg andre steder er et rent internt spørgsmål for det pågældende selskab. 48. Nogle sektorer giver dog anledning til ganske sær- lige problemer med hensyn til den geografiske fordeling af omsætningen (jf. afsnit III i denne meddelelse). 2. Omregning af omsætningen til ecu 49. Når omsætningstal omregnes til ecu, bør man være meget omhyggelig med den anvendte omregnings- kurs. Et selskabs årsomsætning bør omregnes til gennemsnitskursen for de pågældende tolv måne- der. Dette gennemsnit kan fås ved henvendelse til Kommissionen. Den reviderede årsomsætning bør ikke opdeles i kvartalsvise, månedlige eller ugent- lige tal, og derefter omregnes individuelt efter de tilsvarende kvartalsvise, månedlige eller ugentlige gennemsnitssatser til ecu-tal, og derpå lægges sam- men, således at man opnår det samlede tal for det pågældende år. 50. Når et selskab har en afsætning i flere valutaer, er proceduren den samme. Den samlede omsætning, der angives i de reviderede konsoliderede regnska- ber og i selskabets rapporteringsvaluta, omregnes til ecu efter gennemsnitskursen for de tolv måne- der. Salg i lokal valuta bør ikke omregnes direkte til ecu, da disse tal ikke stammer fra selskabets reviderede konsoliderede regnskaber. 2. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 66/33 III. KREDITINSTITUTTER OG ANDRE FINANSIELLE VIRKSOMHEDER SAMT FORSIKRINGSSELSKABER — udstedelse og administration af betalingsmidler (kreditkort, rejsechecks og bankveksler) 1. Definitioner 51. Det erkendes formelt i fusionsforordningen, at der ved bank- og forsikringsvirksomhed gør sig spe- cielle forhold gældende, og forordningen indehol- der derfor særlige bestemmelser om beregningen af omsætningen i disse sektorer (14). Selv om fusions- forordningen indeholder en definition af udtrykkene »kreditinstitutter og andre finansielle virksomheder« som anført i artikel 5, stk. 3, litra a), har Kommissionen i praksis konsekvent anvendt definitionerne i første og andet bankdirek- tiv: ikke — Kreditinstitut: »et foretagende, hvis virksomhed består i fra offentligheden at modtage indlån eller andre midler, der skal tilbagebetales, samt i at yde lån for egen regning« (15). — Finansieringsinstitut: »et foretagende, der ikke er et kreditinstitut, og hvis hovedvirksomhed består i at erhverve kapitalinteresser eller i at udøve en eller flere af aktiviteterne i punkt 2 til 12 på listen i bilaget« (16). 52. Af ovennævnte definition på »finansieringsinstitut« fremgår det klart, at såvel holdingselskaber som foretagender, der som hovedvirksomhed udøver en eller flere af de aktiviteter, der udtrykkeligt er nævnt i punkt 2 til 12 i ovennævnte bilag, skal betragtes som finansieringsinstitutter som omhand- let i fusionsforordningens artikel 5, stk. 3, litra a). Disse aktiviteter omfatter: — sikkerhedsstillelse og garantier — transaktioner for egen eller kunders regning vedrørende pengemarkedsinstrumenter, valuta- markedet, finansielle futures og options, valuta- og renteinstrumenter samt værdipapirer — medvirken ved emission af værdipapirer og tjenesteydelser i forbindelse hermed — rådgivning til virksomheder vedrørende kapi- talstruktur, industristrategi og dermed beslæg- tede spørgsmål og rådgivning samt tjenesteydel- ser vedrørende sammenslutning og opkøb af virksomheder — »money broking« — porteføljeadministration og -rådgivning — opbevaring og forvaltning af værdipapirer. 2. Beregning af omsætning 53. Metoderne til beregning af omsætning i kreditinsti- tutter og andre finansielle virksomheder samt i forsikringsselskaber er beskrevet i fusionsforord- ningens artikel 5, stk. 3. Formålet med dette afsnit er at besvare de yderligere spørgsmål vedrørende beregning af omsætning for ovennævnte typer virk- somheder, der er blevet rejst i de første år, fusions- forordningen har været anvendt. — udlånsvirksomhed (bl. a. forbrugerkreditter, realkreditlån, factoring osv. ) 2. 1. Kreditinstitutter og andre finansielle virk- somheder (bortset fra finansielle holdingsel- skaber) — finansiel leasing — betalingsformidling 2. 1. 1. G e n e r e l t (14) Jf. fusionsforordningens artikel 5, stk. 3. (15) Artikel 1 i Rådets første direktiv 77/780/EØF af 12. decem- ber 1977 om samordning af lovgivningen om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (EFT L 322 af 17. 12. 1977, s. 30). (16) Artikel 1, stk. 6, i Rådets andet direktiv 89/646/EØF af 15. december 1989 om samordning af lovgivningen om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (EFT L 386 af 30. 12. 1989, s. 1). 54. Det volder normalt ingen særlige vanskeligheder at anvende bankindkomstkriteriet for at fastlægge kreditinstitutters og andre finansielle virksomhe- ders omsætning på verdensplan. Der kan opstå vanskeligheder i bestemmelsen af omsætningen inden for EF og inden for de enkelte medlemssta- ter. Til dette formål er kriteriet filialens eller afde- lingens hjemsted som angivet i fusionsforordnin- gens artikel 5, stk. 3, litra a), nr. v), andet afsnit. C 66/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 3. 98 2. 1. 2. L e a s i n g s e l s k a b e r s o m s æ t n i n g 55. Der skal skelnes skarpt mellem finansiel leasing og driftsleasing. Leasingperioden er længere ved finan- siel leasing end ved driftsleasing, og ejendomsretten overdrages generelt til leasingtageren ved udløbet af leasingperioden gennem en forkøbsret i leasing- kontrakten. Ved driftsleasing derimod overdrages ejendomsretten ikke til leasingtageren ved udløbet af leasingperioden, og omkostningerne ved vedlige- holdelse, reparation og forsikring af det leasede udstyr er indbefattet i leasingbetalingen. Finansiel leasing fungerer derfor som et lån fra leasinggive- ren til leasingtageren, som herved får mulighed for at købe et givet aktiv. Et selskab, der beskæftiger sig med finansiel leasing, er dermed en finansiel virksomhed i den i artikel 5, stk. 3, litra a), anvendte betydning, og dets omsætning skal derfor beregnes efter de særlige regler, der gælder for beregning af omsætningen i kreditinstitutter og andre finansielle virksomheder. Driftsleasing har ikke denne långivningsfunktion og anses således ikke for at blive udført af finansielle virksomheder, i hvert fald ikke som deres hovedvirksomhed, og i dette tilfælde finder de generelle regler for bereg- ning af omsætning i artikel 5, stk. 1, derfor anven- delse (17). 2. 2. Forsikringsselskaber 2. 2. 1. T e g n e d e b r u t t o p r æ m i e r — når ordet »præmier« benyttes (bruttopræmier, nettopræmier, udgående genforsikringspræmier osv. ), vedrører disse præmier ikke blot nye forsikringsaftaler, der er indgået i det pågæl- dende regnskabsår, men også alle præmier i forbindelse med aftaler, der er indgået i de foregående år, og som fortsat gælder i den pågældende periode. 2. 2. 2. F o r s i k r i n g s s e l s k a b e r s i n v e s t e r i n g e r 57. For at opbygge tilstrækkelige reserver til dækning af erstatningskrav, ligger forsikringsselskaber, der også betragtes som institutionelle investorer, nor- malt inde med enorme beholdninger af aktier, rentebærende værdipapirer, fast ejendom og andre aktiver, som giver en årlig indtægt, der ikke betrag- tes som deres omsætning. 56. Anvendelsen af begrebet tegnede bruttopræmier som målestok for forsikringsselskabers omsætning har rejst yderligere spørgsmål på trods af definitio- nen i fusionsforordningens artikel 5, stk. 3, litra b). Det vil derfor være hensigtsmæssigt at afklare dette problem: — tegnede »bruttopræmier« er summen af de modtagne præmier (der kan omfatte modtagne genforsikringspræmier, hvis selskabet udøver genforsikringsvirksomhed). Udgående genfor- sikringspræmier, dvs. alle de beløb, som selska- bet har betalt eller skylder for at opnå genfor- sikringsdækning, er i forvejen indbefattet i de tegnede bruttopræmier i fusionsforordningens forstand 58. Med hensyn til anvendelsen af fusionsforordningen bør der skelnes skarpt mellem rene finansielle ikke er investeringer, hvor forsikringsselskabet involveret i ledelsen af de virksomheder, hvori der investeres, og de investeringer, der medfører erhvervelse af en kontrollerende interesse i en given virksomhed og derved giver forsikringsselskabet mulighed for at få afgørende indflydelse på det pågældende datterselskabs eller tilknyttede selskabs forretningsmæssige adfærd. I så fald finder fusions- forordningens artikel 5, stk. 4, anvendelse, og datterselskabets eller det tilknyttede selskabs om- sætning lægges til forsikringsselskabets omsætning ved beregningen af tærsklerne i fusionsforordnin- gen (18). (17) Jf. sag IV/M. 234, GECC/Avis Lease af 15. juli 1992. (18) Jf. Sag IV/M. 018, AG/AMEV af 21. november 1990. 2. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 66/35 2. 3. Finansielle holdingselskaber (19) 59. Et finansielt holdingselskab er en finansiel virksom- hed, og beregningen af dets omsætning skal derfor ske efter kriterierne i artikel 5, stk. 3, litra a), der gælder for beregning af omsætning i kreditinstitut- ter og andre finansielle virksomheder. Men da et finansielt holdingselskab har til hovedformål at erhverve og forvalte kapitalandele i andre virksom- heder, gælder artikel 5, stk. 4, også (ligesom for forsikringsselskaber) for kapitalandele, der giver det finansielle holdingselskab mulighed for at udøve afgørende indflydelse på de pågældende virksomheders forretningsmæssige adfærd. Bereg- ningen af omsætningen for et finansielt holdingsel- skab foretages derfor normalt i henhold til artikel 5, stk. 3, men det kan være nødvendigt at addere omsætningen for virksomheder, der falder ind under kategorierne angivet i artikel 5, stk. 4 (»arti- kel 5, stk. 4, -selskaber«). I praksis beregnes først omsætningen for det finan- sielle holdingselskab (ikke konsolideret). Derefter adderes omsætningen for artikel 5, stk. 4, -selska- berne, og samtidig fratrækkes dividende og anden indkomst, der overføres fra disse selskaber til det finansielle holdingselskab. I det efterfølgende er der givet et eksempel på denne type beregning: 1. Omsætning af finansvirksomhed (ikke konsolideret) (mio. ECU) 3 000 2. Omsætning af forsikringsvirksom- hed, artikel 5, stk. 4, -selskaber (teg- nede bruttopræmier) 300 3. Omsætning af industrivirksomhed, artikel 5, stk. 4, -selskaber 2 000 4. Minus udbytte og anden indkomst fra artikel 5, stk. 4, -selskaber i punkt 2 og 3 , 200. 5. Samlet omsætning for finansiel hol- ding og gruppeselskaber 5 100 60. I sådanne beregninger kan det være nødvendigt at tage hensyn til de forskellige regnskabsregler, navn- lig reglerne for opstilling af konsoliderede regnska- ber, der i en vis grad er harmoniseret, men ikke identiske, i EF. Dette gælder for alle typer virksom- heder, der er omfattet af fusionsforordningen, men er specielt vigtigt i forbindelse med finansielle hol- dingselskaber (20), hvor det omhyggeligt må under- søges, hvor mange og hvor forskelligartede virk- somheder, der kontrolleres, og hvor stor en kontrol holdingselskabet har over sine datterselskaber og andre associerede selskaber, i hvilke det har aktie- poster. 61. Beregning af omsætning for finansielle holdingsel- skaber, som beskrevet ovenfor, kan være besværlig i praksis. Derfor er en stringent anvendelse af metoden kun nødvendig i tilfælde, hvor det ser ud til, at omsætningen i et finansielt holdingselskab ligger tæt op ad tærsklerne i fusionsforordningen; i andre tilfælde kan det være indlysende, at omsæt- ningen ligger langt fra tærsklerne i fusionsforord- ningen, og de offentliggjorte regnskaber er derfor tilstrækkelige, når kompetencen skal fastlægges. (19) Principperne i nærværende afsnit om finansielle holdingsel- skaber kan i en vis grad anvendes på fund management companies. (20) Jf. f. eks. sag IV/M. 166, Torras/Sarrió af 24. februar 1992, sag IV/M. 213, Hong Kong and Shanghai Bank/Midland af 21. maj 1992, sag IV/M. 192, Banesto/Totta af 14. april 1992


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 495/98 dell'on. Richard HOWITT alla Commissione. Mancato rilascio di patenti di guida a persone che soffrono di diabete mellito nel Regno Unito

eurovoc_concepts:
United Kingdom
anti-discriminatory measure
diabetes
driving licence

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 505/98 de Dominique SOUCHET à la Commission. Objet: Interdiction de l'utilisation des filets maillants dérivants

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
Baltic Sea
UN resolution
anti-discriminatory measure
fishing area
fishing net
fishing regulations
fishing rights
fishing vessel
sea fishing

formats: html pdf print

text: 11. 12. 98 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 386/21 Afin donc de renforcer l(cid:146)efficacitØ, la visibilitØ et le caractŁre innovant des futures initiatives communautaires, la Commission envisage, dans sa proposition de rŁglement gØnØral pour la prochaine pØriode de programmation des Fonds structurels (1), de concentrer son action uniquement sur trois thŁmes d(cid:146)intØrŒt commun (cid:224) hauteur de 5 % des fonds: la coopØration transfrontaliŁre, transnationale et interrØgionale; le dØveloppement rural; les ressources humaines dans un contexte d(cid:146)ØgalitØ des chances. L(cid:146)augmentation du budget en faveur des fonds structurels, malgrØ une baisse relative de la part rØservØe aux initiatives communautaires, devrait permettre nØanmoins de mener des actions de meilleure qualitØ. Tout en rØduisant le nombre des thŁmes, la Commission est cependant consciente qu(cid:146)il faut maintenir la qualitØ de la mØthode et l(cid:146)approche des initiatives communautaires afin de prØserver, voire mŒme renforcer, le caractŁre innovant et la valeur ajoutØe communautaire des actions ainsi que l(cid:146)ampleur des partenariats mis en (cid:156)uvre. (1) COM(98) 131 final. (98/C 386/025) QUESTION (cid:201)CRITE E-0503/98 posØe par Dominique Souchet (I-EDN) (cid:224) la Commission (2 mars 1998) Objet: Interdiction de l(cid:146)utilisation des filets maillants dØrivants La rØsolution des Nations unies du 22 dØcembre 1989 pose clairement un principe de prØcaution visant (cid:224) interdire les «grands filets maillants dØrivants» en haute mer, et ce, quelles que soient les rØgions ou les pŒcheries. La CommunautØ a d(cid:146)ores et dØj(cid:224) tranchØ la question de la dØfinition du «grand filet maillant dØrivant» en fixant sa limite infØrieure (cid:224) 2,5 km en Atlantique et en MØditerranØe par le rŁglement du 27 janvier 1992 fondØ sur l(cid:146)application de cette rØsolution. Pourquoi la Commission souhaite-t-elle interdire l(cid:146)utilisation des filets maillants dØrivants en Atlantique, alors que ceux-ci sont dØj(cid:224) limitØs (cid:224) 2,5 km et maintient-il l(cid:146)utilisation de filets maillants dØrivants de 21 km en Mer Baltique? La Commission pense-t-elle que cette mesure est Øquitable et non-discriminatoire? (98/C 386/026) QUESTION (cid:201)CRITE E-0505/98 posØe par Dominique Souchet (I-EDN) (cid:224) la Commission (2 mars 1998) Objet: Objet: Interdiction de l(cid:146)utilisation des filets maillants dØrivants Selon les derniŁres propositions de la Commission, l(cid:146)utilisation des filets maillants dØrivants serait interdite en haute mer dans l(cid:146)Atlantique et resterait autorisØe dans la bande c(cid:244)tiŁre. Dans ces conditions, le filet maillant dØrivant serait interdit aux pŒcheurs fran(cid:231)ais qui exploitent le thon germon prØsent en haute mer (veine a(cid:231)orienne) mais autorisØ pour les seuls pŒcheurs espagnols puisque l(cid:146)un des chemins de migration de cette espŁce passe le long des c(cid:244)tes cantabriques espagnoles (veine ibØrique). Autrement dit, le filet maillant dØrivant serait un «bon engin» (c(cid:146)est-(cid:224)-dire sØlectif, ne portant pas atteinte (cid:224) la navigation ni aux migrations naturelles de thon, etc. ) en de(cid:231)(cid:224) des 12 milles et un «mauvais engin» de pŒche au- del(cid:224), dans les zones internationales situØes (cid:224) plus de 500 km des c(cid:244)tes. La Commission pourrait-elle expliquer, du point de vue scientifique, Øcologique ou technique, la logique d(cid:146)une telle diffØrence de rØgime risquant d(cid:146)amener les pŒcheurs fran(cid:231)ais (cid:224) estimer qu(cid:146)ils sont l(cid:146)objet d(cid:146)une discrimination vis-(cid:224)-vis des pŒcheurs espagnols ou portugais?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 735/98 van Rinaldo BONTEMPI aan de Commissie. Tweede verzoek om een overeenkomst tussen de Europese Unie en het Vorstendom Monaco over sociale zekerheid

eurovoc_concepts:
EU national
France
Italy
Monaco
agreement (EU)
frontier worker
job access
social security

text: C 304/152 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 2. 10. 98 (98/C 304/230) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0735/98 van Rinaldo Bontempi (PSE) aan de Commissie (2 maart 1998) Betreft: Tweede verzoek om een overeenkomst tussen de Europese Unie en het Vorstendom Monaco over sociale zekerheid Naar aanleiding van vraag E-4012/96 (1) waarin gevraagd werd om een overeenkomst tussen de Europese Unie en het vorstendom Monaco over sociale zekerheid heeft de Commissie toegezegd dat zij hier vaart achter zal zetten. Er zijn inmiddels twee jaar verlopen en de overeenkomst moet nog steeds bezegeld worden. De burgers van de Europese Unie die in het Vorstendom Monaco werkzaam zijn, stuiten op steeds duidelijker belemmeringen. Vooral doen zich problemen voor bij de grensoverschrijdende werknemers die, wanneer zij in Italie¤, Frankrijk en Monaco hebben gewerkt, deze periodes voor hun pensioenaanvraag niet bij elkaar mogen optellen. De Italiaanse pendelaars worden bovendien extra gedupeerd, omdat dankzij een overeenkomst tussen Frankrijk en Monaco de inwoners van de Franse grensgemeentes na de Monegasken als eersten moeten worden aangenomen. Is de Commissie voornemens om op korte termijn een samenwerkings- of associatieovereenkomst tussen de Europese Unie en het Vorstendom Monaco te sluiten die ook moet gelden voor de sociale sector en de communautaire coo¤rdinatieregels moet toepassen zoals neergelegd in Verordening (EEG) nr. 1408/71 (2)? Waarom is er vertraging opgetreden? (1) PB C 138 van 5. 5. 1997, blz. 165. (2) PB L 149 van 5. 7. 1971, blz. 2. Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (2 april 1998) De Commissie is op de hoogte van de moeilijkheden die communautaire onderdanen ondervinden bij het verkrijgen van prstaties van de sociale zekerheid wanneer zij zich naar Monaco begeven, gezien het bijzondere karakter van dat land. De Commissie heeft de mogelijkheid bestudeerd om een overeenkomst van hetzelfde type als de voor San Marino beoogde overeenkomst voor te stellen. Een dergelijke overeenkomst zou echter het kader van de sociale zekerheid verre overschrijden en op dit ogenblik is nog geen enkel voorstel geformuleerd kunnen worden. (98/C 304/231) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0736/98 van Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) aan de Commissie (2 maart 1998) Betreft: Aanvraag steun Cohesiefonds voor reiniging stroomgebied van de rivieren de Lis en de Sei(cid:231)a (Portugal) Op 6 januari 1998 ontving ik van de Commissie een antwoord op mijn vraag nr. P-3932/97 (1) over een aanvraag tot steun uit het Cohesiefonds voor de reiniging van het stroomgebied van de rivieren de Lis en de Sei(cid:231)a (Portugal). Daarin stond dat de Commissie een steunaanvraag had ontvangen voor de eerste fase van een project voor de bestrijding van milieuverontreiniging in dit gebied en dat zij de aanvraag zou onderzoeken op basis van een technische en economische evaluatie van het project, de voor Portugal beschikbare kredieten in het Cohesiefonds en de prioriteiten van zowel de Commissie als de lidstaat. Ik wilde graag nogmaals op het onderwerp terugkomen en de Commissie vragen hoe ver zij staat met de evaluatie en met de bepaling van prioriteiten, en of er al een besluit is genomen ten aanzien van de steunaanvraag? (1) PB C 187 van 16. 6. 1998, blz. 94


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 531/98 af Concepció FERRER til Kommissionen. Raphael-programmet

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
aid system
architectural heritage
cultural policy
heritage protection
museum
project evaluation
vocational training

text: C 304/126 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 2. 10. 98 (98/C 304/190) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0524/98 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: (cid:216)get anvendelse af visse fłdevarer I nuv(cid:230)rende ern(cid:230)ringsforslag opfordres vi til at reducere vores forbrug af kłd, m(cid:230)lk, fedt og sukker og łge vores forbrug af frugt. Hvad ang(cid:229)r sidstn(cid:230)vnte, er det i presseartikler i Det Forenede Kongerige blevet kritiseret, at en del af den f(cid:230)lles landbrugspolitiks budget anvendes til at fremme forbrug af kłd og mejeriprodukter og ikke til at fremme forbrug af frisk frugt og grłnsager. I disse artikler anfłres det, at den f(cid:230)lles landbrugspolitik ikke fremmer en afbalanceret ern(cid:230)ring. Er disse presseartikler sande, og i bekr(cid:230)ftende fald, hvilke foranstaltninger vil Kommissionen tr(cid:230)ffe for at tilskynde til forbrug af frisk frugt og grłnsager i fremtiden? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. marts 1998) Kommissionen skal meddele det (cid:230)rede parlamentsmedlem, at EU-budgettet for forbrugsfremmende foranstalt- ninger for landbrugsprodukter bl. a benyttes til at fremme forbruget af visse frugter og grłntsager. R(cid:229)det har s(cid:229)ledes vedtaget forbrugsfremmende foranstaltninger for (cid:230)bler, citrusfrugter, rosiner og nłdder ved henholdsvis forordning (E(cid:216)F) nr. 1195/90 (1), (E(cid:216)F) nr. 1201/90 (2), (EF) nr. 399/94 (3) og (EF) nr. 2200/96 (artikel 54) (4). Endvidere har Kommissionen lige siden reformen af frugt- og grłntsagssektoren ved forordning (EF) nr. 2200/96 ydet finansiel stłtte til producentorganisationers driftsprogrammer, der ogs(cid:229) kan omfatte forbrugsfrem- mende foranstaltninger. En betydelig del af EU-budgettet til fremme af forbruget af landbrugsprodukter har dermed til form(cid:229)l at fremme forbruget af frugt og grłntsager. Salgsfremstłdene omfatter regelm(cid:230)ssigt foranstaltninger, som fremh(cid:230)ver de sundhedsm(cid:230)ssige fordele, der er knyttet til forbruget heraf. Det er ogs(cid:229) tilf(cid:230)ldet med fremstłdene for olivenolieforbruget, der ogs(cid:229) indeholder ern(cid:230)ringsforslag, som er koncentreret om en »middelhavsdi(cid:230)t«, hvori olivenolie › ligesom frugt og grłntsager › spiller en vigtig rolle. (1) EFT L 119 af 11. 5. 1990. (2) EFT L 119 af 11. 5. 1990. (3) EFT L 54 af 25. 2. 1994. (4) EFT L 297 af 21. 11. 1996. (98/C 304/191) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0531/98 af Concepcio· Ferrer (PPE) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: Raphael-programmet Kommissionen har udvalgt 92 af de 841 projekter til beskyttelse af kulturarven, som er blevet pr(cid:230)senteret inden for rammerne af Raphael-programmet, og hvortil der er hensat i alt 9,2 mio ecu. I betragtning af at disse 92 projekter er blevet fordelt p(cid:229) fem forskellige aktioner, łnskes det oplyst, om Kommissionen for hver enkelt af disse aktioner vil angive, hvilke projekter der er blevet godkent til de enkelte medlemsstater, hvilken organisation der har f(cid:229)et stłtten, hvor stort et belłb der er tale om, og hvilket form(cid:229)l de p(cid:229)g(cid:230)ldende projekter har? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (14. april 1998) Kommissionen głr det (cid:230)rede medlem opm(cid:230)rksom p(cid:229), at der i gennemfłrelsen af Raphae¤l-programmet for 1997 indgik udv(cid:230)lgelsen af 92 projekter for alle programmets 5 aktioner. Antallet af projekter og budgetbevillingerne pr. aktion er som fłlger: › Aktion 1 › Arrangementer og oplysning om initiativer af europ(cid:230)isk dimension til fremme af bevaring og łget bevidsthed om den europ(cid:230)iske kulturarv. Ud af de 511 projekter, som der blev słgt om stłtte til, blev der udvalgt 43, hvortil der blev bevilget et belłb p(cid:229) 1,80 mio. ECU. › Aktion 2 › Samarbejde om at udvikle tematiske netv(cid:230)rk mellem europ(cid:230)iske museer. Ud af de 103 projekter, som der blev słgt om stłtte til, blev der udvalgt 13 projekter, hvortil der blev bevilget 2,55 mio. ECU


title: REGLAMENTO (CE) N° 498/98 DE LA COMISIÓN de 2 de marzo de 1998 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 3. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 62/23 REGLAMENTO (CE) No 498/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 2 de marzo de 1998 por el que se establecen valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisi(cid:155)n, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicaci(cid:155)n del r(cid:130)gimen de importaci(cid:155)n de frutas y hortalizas (1), modificado en (cid:156)ltimo lugar por el Reglamento (CE) no 2375/96 (2), y, en particular, el apartado 1 de su art(cid:146)culo 4, Visto el Reglamento (CEE) no 3813/92 del Consejo, de 28 de diciembre de 1992, relativo a la unidad de cuenta y a los tipos de conversi(cid:155)n aplicables en el marco de la Pol(cid:146)- tica Agr(cid:146)cola Com(cid:156)n (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 150/95 (4), y, en parti- cular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 3, Considerando que el Reglamento (CE) no 3223/94 esta- blece, en aplicaci(cid:155)n de los resultados de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, los crite- rios para que la Comisi(cid:155)n fije los valores a tanto alzado de importaci(cid:155)n de terceros pa(cid:146)ses correspondientes a los productos y per(cid:146)odos que se precisan en su Anexo; Considerando que, en aplicaci(cid:155)n de los criterios antes indicados, los valores globales de importaci(cid:155)n deben fijarse en los niveles que figuran en el Anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Los valores globales de importaci(cid:155)n a que se refiere el art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados seg(cid:156)n se indica en el cuadro del Anexo. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 3 de marzo de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 2 de marzo de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 325 de 14. 12. 1996, p. 5. (3) DO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (4) DO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. L 62/24 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 3. 3. 98 ANEXO del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 2 de marzo de 1998, por el que se establecen los valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas (ecus/100 kg) (ecus/100 kg) C(cid:155)digo NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 C(cid:155)digo pa(cid:146)s tercero (1) Valor global de importaci(cid:155)n 204 212 624 999 052 053 068 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 67,1 106,3 186,6 120,0 107,4 170,8 115,6 131,3 139,7 131,2 135,4 46,4 37,0 39,4 57,8 55,3 47,2 C(cid:155)digo NC 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 C(cid:155)digo pa(cid:146)s tercero (1) Valor global de importaci(cid:155)n 052 204 400 600 999 060 388 400 404 528 720 728 999 388 400 512 528 999 67,1 38,0 39,5 67,7 53,1 51,5 132,7 96,5 104,6 113,3 64,5 96,0 94,2 89,0 102,3 91,8 87,7 92,7 (1) Nomenclatura de pa(cid:146)ses fijada por el Reglamento (CE) no 2317/97 de la Comisi(cid:155)n (DO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). El c(cid:155)digo «999» significa «otros or(cid:146)genes»


title: PERGUNTA ESCRITA n. 532/98 do Deputado Concepció FERRER à Comissão. Construção de habitações sociais

eurovoc_concepts:
building industry
competence of the Member States
employment policy
homelessness
housing need
housing policy
ministerial meeting
poverty
social policy
subsidised housing

text: C 323/46 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 10. 98 Resposta comum a‘s perguntas escritas E-0525/98 e E-0527/98 dada pelo Comissa·rio Monti em nome da Comissa(cid:152)o (7 de Abril de 1998) A Directiva 93/109/CE, de 6 de Dezembro de 1993, foi transposta por todos os Estados-membros e ja· tinha sido aplicada aquando das elei(cid:231)o(cid:152)es de Junho de 1994. A Sue·cia, a A· ustria e a Finla(cid:136)ndia aplicaram-na nas primeiras elei(cid:231)o(cid:152)es realizadas no seu territo·rio em 1995 e em 1996. Convida-se o Sr. Deputado a consultar o relato·rio da Comissa(cid:152)o ao Parlamento e ao Conselho, de 7 de Janeiro de 1998, sobre a aplica(cid:231)a(cid:152)o da Directiva que estabelece o sistema de exerc(cid:14)·cio do direito de voto e de elegibilidade nas elei(cid:231)o(cid:152)es para o Parlamento Europeu dos cidada(cid:152)os da Unia(cid:152)o residentes num Estado-membro de que na(cid:152)o tenham a nacionalidade (1). (1) Doc. COM(97) 731 final. (98/C 323/62) PERGUNTA ESCRITA E-0532/98 apresentada por Concepcio· Ferrer (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (2 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Constru(cid:231)a(cid:152)o de habita(cid:231)o(cid:152)es sociais Tendo em conta que o Livro Branco da Comissa(cid:152)o sobre a Pol(cid:14)·tica Social menciona explicitamente a habita(cid:231)a(cid:152)o como um tema-chave no a(cid:136)mbito da luta contra a exclusa(cid:152)o social e como uma importante fonte de novos postos de trabalho, que iniciativas existem actualmente destinadas a favorecer a promo(cid:231)a(cid:152)o das habita(cid:231)o(cid:152)es sociais? Qual o montante que a Unia(cid:152)o Europeia destina a este dom(cid:14)·nio? Sera· que a Comissa(cid:152)o preve(cid:136) alguma ac(cid:231)a(cid:152)o no quadro do FEDER destinada a intervir em favor da habita(cid:231)a(cid:152)o social ou a incluir este tema num programa ja· existente? Reposta dada por Padraig Flynn em nome da Comissa(cid:152)o (15 de Maio de 1998) A pol(cid:14)·tica de habita(cid:231)a(cid:152)o continua a ser da compete(cid:136)ncia dos Estados-membros. Actualmente, a Comissa(cid:152)o limita-se a apoiar apenas actividades muito limitadas, como estudos comparativos de investiga(cid:231)a(cid:152)o sobre temas da habita(cid:231)a(cid:152)o. Todos os Estados-membros reconheceram o direito comum a‘ habita(cid:231)a(cid:152)o adequada ao ratificarem o Pacto das Na(cid:231)o(cid:152)es Unidas sobre os direitos econo·micos, sociais e culturais. Na u·ltima reunia(cid:152)o informal, realizada em Amesterda(cid:152)o, em 24 de Setembro de 1997, os ministros da habita(cid:231)a(cid:152)o identificaram os temas de interesse comum sobre a habita(cid:231)a(cid:152)o para discusso(cid:152)es futuras. Concordaram que o tema central de discussa(cid:152)o para a pro·xima reunia(cid:152)o informal sera·: «o impacto da constru(cid:231)a(cid:152)o e da renova(cid:231)a(cid:152)o e moderniza(cid:231)a(cid:152)o da habita(cid:231)a(cid:152)o sobre o emprego». A habita(cid:231)a(cid:152)o e· tambe·m um factor a considerar no a(cid:136)mbito das estrate·gias contra a exclusa(cid:152)o social. Neste contexto, a Comissa(cid:152)o apoia actividades realizadas pela Federa(cid:231)a(cid:152)o Europeia de Associa(cid:231)o(cid:152)es Nacionais que trabalham com os sem-abrigo (FEANTSA). No seu programa para 1997/98 foca-se o papel e o impacto da habita(cid:231)a(cid:152)o social no processo de reintegra(cid:231)a(cid:152)o e exclusa(cid:152)o. Para o per(cid:14)·odo 2000-2006, a Comissa(cid:152)o, embora na(cid:152)o inclua especificamente as ac(cid:231)o(cid:152)es de financiamento para a habita(cid:231)a(cid:152)o atrave·s dos Fundos Estruturais, propo(cid:152)e, contudo, que um dos crite·rios para a selec(cid:231)a(cid:152)o das a·reas urbanas no a(cid:136)mbito do objectivo 2 passe a ser « o alto n(cid:14)·vel de pobreza, incluindo as ma·s condi(cid:231)o(cid:152)es de habita(cid:231)a(cid:152)o». Como foi proposto que as regio(cid:152)es abrangidas pelo objectivo 2 se ocupariam da conversa(cid:152)o econo·mico-social, deveriam focar quatro aspectos (sectores industrial e de servi(cid:231)os, da constru(cid:231)a(cid:152)o, agr(cid:14)·cola e das pescas)


title: PREGUNTA ESCRITA n. 532/98 del Concepció FERRER a la Comisión. Construcción de viviendas sociales

text: C 323/46 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 10. 98 Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-0525/98 y E-0527/98 dada por el Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (7 de abril de 1998) La Directiva 93/109/CE, de 6 de diciembre de 1993 ha sido incorporada al ordenamiento jur(cid:14)·dico de todos los Estados miembros y ya se ha aplicado con ocasio·n de las elecciones celebradas en junio de 1994. Suecia, Austria y Finlandia la aplicaron durante la primeras elecciones celebradas en su territorio en 1995 y 1996. Se invita a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a a remitirse al informe de la Comisio·n de 7 de enero de 1998 dirigido al Parlamento y al Consejo y referente a la aplicacio·n de la Directiva relativa al derecho de sufragio activo y pasivo en las elecciones al Parlamento Europeo para los ciudadanos de la Unio·n residentes en un Estado miembro del que no sean nacionales (1). (1) COM(97)731 final. (98/C 323/62) PREGUNTA ESCRITA E-0532/98 de Concepcio· Ferrer (PPE) a la Comisio·n (2 de marzo de 1998) Asunto: Construccio·n de viviendas sociales Teniendo en cuenta que el Libro Blanco de la Comisio·n sobre la Pol(cid:14)·tica Social menciona expl(cid:14)·citamente la vivienda como un tema clave en el marco de la lucha contra la exclusio·n social y como una fuente importante de nuevos puestos de trabajo, ¿que· iniciativas existen actualmente de cara a favorecer la promocio·n de viviendas sociales? ¿Cua·nto dinero destina la Unio·n Europea en este sentido? ¿Tiene previsto la Comisio·n iniciar alguna accio·n en el marco del FEDER de cara a intervenir en favor de la vivienda social o recogerlo dentro de algu·n programa ya existente? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (15 de mayo de 1998) La pol(cid:14)·tica de la vivienda es competencia de los Estados miembros, por lo que en la actualidad la Comisio·n se limita a apoyar un nu·mero limitado de actividades, tales como los ana·lisis comparativos de cuestiones relativas a la vivienda. Todos los Estados miembros reconocieron el derecho universal a una vivienda adecuada al ratificar el Pacto de las Naciones Unidas sobre Derechos Econo·micos, Sociales y Culturales de 1996. En la u·ltima reunio·n informal que los Ministros de Vivienda celebraron el 24 de septiembre en Amsterdam, e·stos intentaron definir las cuestiones relativas a la vivienda que pod(cid:14)·an ser de intere·s comu·n para futuros debates. En dicha reunio·n acordaron que el tema especial de debate para la pro·xima reunio·n informal fuera «el impacto de la construccio·n, reforma y modernizacio·n de viviendas sobre el empleo». La vivienda es tambie·n un factor que hay que tener en cuenta en las estrategias contra la exclusio·n social. En este contexto, la Comisio·n apoya las actividades de FEANTSA (Federacio·n europea de asociaciones que trabajan con las personas sin hogar) Su programa para 1997-1998 alude al papel y el impacto de las viviendas sociales en el proceso de reintegracio·n y exclusio·n. Aunque para el periodo 2000-2006 no se preve· ninguna financiacio·n espec(cid:14)·fica para la promocio·n de viviendas sociales en el marco de los fondos estructurales, la Comisio·n ha propuesto que un «nivel elevado de pobreza, incluidas condiciones de alojamiento inadecuadas», sea uno de los criterios para incluir a determinadas zonas urbanas en el objetivo 2. Dado que las regiones del objetivo 2 son regiones que se enfrentan a una reconversio·n socioecono·mica, habr(cid:14)·a cuatro tipos de zonas afectadas: zonas industriales, incluido el sector de servicios, urbanas, rurales y dependientes de la pesca


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 683/98 dell'on. Umberto BOSSI alla Commissione. Oro della Banca d'Italia e fabbisogno pubblico italiano

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European accounting system
Italy
budget deficit
economic convergence
national accounts
public finance


title: WRITTEN QUESTION No. 533/98 by Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM to the Commission. Aid to the Mexican Government to investigate the Acteal massacre

eurovoc_concepts:
EU aid
Germany
Mexico
Red Cross
Spain
crime against individuals
food aid
homicide
humanitarian aid
non-governmental organisation

text: 2. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 304/127 › ¯tga¤rd 3 › Ytterligare utbildning och ro¤rlighet bland yrkesverksamma inom v(cid:229)rden av kulturarvet: 14 projekt har valts ut bland 92 fo¤rslag med ett budgetanslag p(cid:229) 742 000 ecu. › ¯tga¤rd 4 › Studium, bevarande och renovering av dekorerade fasader i Europa: 10 projekt har valts ut bland 65 fo¤rslag med ett budgetanslag p(cid:229) 1,74 miljoner ecu. › ¯tga¤rd 5 › Studium, bevarande och renovering av Europas fo¤rindustriella arv: 12 projekt har valts ut bland 70 fo¤rslag med ett budgetanslag p(cid:229) 2,66 miljoner ecu. Projektets samordnare eller ledare, som mottager gemenskapens sto¤d, fo¤rdelar gemenskapens ekonomiska sto¤d fo¤r de utvalda projekten mellan alla parter som deltar i genomfo¤randet av vart och ett av projekten. Mot bakgrund av detta och d(cid:229) den europeiska dimensionen a¤r uppenbar kan projekten inte rubriceras efter nationalitet. Vad ga¤ller det ekonomiska sto¤d som ansl(cid:229)s till varje projekt sa¤nder kommissionen en utfo¤rlig fo¤rteckning till parlamentsledamoten och till parlamentets kansli av vilken det framg(cid:229)r vilka parter som deltar i varje projekt (den fo¤rste a¤r samordnaren), vilka m(cid:229)l som skall uppfyllas och vilka belopp som beviljats. (98/C 304/192) SKRIFTLIG FR¯GA E-0533/98 fr(cid:229)n Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) till kommissionen (2 mars 1998) A¤mne: Sto¤d till den mexikanska regeringen fo¤r att utreda massmordet i Acteal I den mexikanska byn Acteal, som ligger i delstaten Chiapas, begicks den 22 december 1997 ett massmord som skakade hela va¤rlden. Fo¤r att finna de skyldiga och utreda orsakerna till massakern har den mexikanska regeringen inlett omfattande underso¤kningar i hela delstaten. Regeringen har a¤ven stra¤vat efter att organisera hja¤lpinsatser fo¤r att bist(cid:229) inv(cid:229)narna i byn Acteal. Kan kommissionen med beaktande av ovanst(cid:229)ende uppge vilka (cid:229)tga¤rder den har vidtagit fo¤r att ombeso¤rja humanita¤rt bist(cid:229)nd till katastrofoffren och erbjuda den mexikanska regeringen experthja¤lp fo¤r att utreda brottet? Svar fr(cid:229)n Manuel Mar(cid:14)·n p(cid:229) kommissionens va¤gnar (31 mars 1998) Efter de tragiska ha¤ndelserna i Acteal i december 1997 och i linje med den resolution i fr(cid:229)gan som antogs av parlamentet i januari 1998 har kommissionen underso¤kt vilka mo¤jligheter som finns fo¤r att ge humanita¤rt bist(cid:229)nd till de ma¤nniskor som tvingats fly till fo¤ljd av massakern. Den 19 februari 1998 godka¤nde kommissionen humanita¤rt bist(cid:229)nd till ett va¤rde av sammanlagt 1,45 miljoner ecu. Bist(cid:229)ndet kommer att kanaliseras via Ro¤da korset i Tyskland och Spanien och genom den icke-statliga organisationen Medicos del Mundo, i samarbete med lokala icke-statliga organisationer (Ro¤da korset i Mexiko och Caritas i Mexiko). Bland de insatser som fo¤reskrivs i beslutet inbegrips livsmedelsbist(cid:229)nd, medicinskt bist(cid:229)nd samt provisoriskt tak o¤ver huvudet fo¤r den drabbade befolkningen. (98/C 304/193) SKRIFTLIG FR¯GA E-0534/98 fr(cid:229)n Raimo Ilaskivi (PPE) till kommissionen (2 mars 1998) A¤mne: Fortsa¤ttning: Enhetlig prissa¤ttning fo¤r posttja¤nster I sitt svar p(cid:229) min fr(cid:229)ga (E-3942/97) (1) om detta a¤mne konstaterade kommissiona¤r Bangemann den 29 januari 1998 att det finska postva¤sendets praxis inte st(cid:229)r i strid med fo¤rslaget till direktiv om gemensamma regler fo¤r utvecklingen av den inre marknaden fo¤r gemenskapens posttja¤nster och om fo¤rba¤ttrad kvalitet p(cid:229) dessa tja¤nster, under fo¤rutsa¤ttning att den avgift som uppba¤rs st(cid:229)r i rimlig proportion till de extra kostnader som uppst(cid:229)r


title: WRITTEN QUESTION No. 497/98 by Carmen FRAGA ESTÉVEZ to the Commission. EU-ACP fisheries trade balance

eurovoc_concepts:
ACP countries
European Commission
European Union
exchange of information
export
fishery product
import
originating product
trade balance

text: C 323/42 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 21. 10. 98 (98/C 323/53) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0497/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Carmen Fraga Este·vez (PPE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: EU:n ja AKT-maiden kauppatase kalastusalalla Euroopan unionin etujen mukaista on tukea AKT-maiden kalastusalan kehitta¤mista¤ ja tukea na¤ista¤ maista EU-maihin suuntautuvaa vientia¤. Voiko komissio antaa tietoja EU- ja AKT-maiden va¤lisesta¤ kalastusalan tuotteiden kauppataseesta seka¤ ma¤a¤ra¤n etta¤ arvon osalta mukaan lukien › kalastusalan tuotteiden vienti kustakin AKT-maasta kuhunkin yhteiso¤n ja¤senvaltioon › selvitys kunkin AKT-maan kuhunkin yhteiso¤n ja¤senvaltioon viema¤sta¤ lajista › kunkin AKT-maan kalastusalan tuotteiden tuonti ja selvitys mista¤ ja¤senmaasta tuote on › selvitys kunkin AKT-maan tuomista lajeista ja alkupera¤ja¤senvaltiosta? Komission ja¤senen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1998) Yhteiso¤n ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maiden) va¤linen kalastustuotteiden kauppatase on huomattavan alija¤a¤ma¤inen yhteiso¤lle. Vuonna 1996 yhteiso¤ vei AKT-maihin 331 000 tonnia kalatuotteita, joiden arvo oli 185 miljoonaa ecua, kun taas kalatuotteiden tuonti na¤ista¤ maista oli 378 000 tonnia, jonka arvo oli 1 093 miljoonaa ecua. Yhteiso¤n kalatuotteiden viennin arvo AKT-maihin oli siis ainoastaan 17 prosenttia viennin arvosta. Tietojen poikkeuksellisesta laajuudesta johtuen komissio toimittaa parlamentin ja¤senelle seka¤ pa¤a¤sihteeristo¤lle taulukkomuotoisen tiivistelma¤n pyydetyista¤ tiedoista. (98/C 323/54) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0499/98 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Yhdysvallat kuuntelevat Euroopan puhelin-, telekopio- ja sa¤hko¤postiliikennetta¤ Onko neuvosto tietoinen, etta¤ Euroopan unionin ja¤senvaltiot salakuuntelevat laajamittaisesti toistensa 1. tietoliikennetta¤? Jos neuvosto on ta¤sta¤ tietoinen, mihin toimiin se aikoo ryhtya¤? 2. Katsooko neuvosto, etta¤ Euroopan unionissa voimassa olevan lainsa¤a¤da¤nno¤n keinoin voidaan riitta¤va¤ssa¤ ma¤a¤rin esta¤a¤ se, ettei Yhdysvallat tai mika¤ tahansa muu valtio, ja¤senvaltiot mukaan lukien, loukkaa Euroopan kansalaisten yksityisyytta¤ ja tietojen luottamuksellisuutta ka¤ytta¤ma¤lla¤ laittomalla tavalla nykytekniikan keinoja hyva¤kseen? 3. Jos unionin lainsa¤a¤da¤nto¤ ei ole riitta¤va¤a¤ ta¤ssa¤ suhteessa, aikooko neuvosto kehottaa komissiota antamaan ehdotuksia eurooppalaisten ja kansainva¤listen sa¤a¤nto¤jen laatimiseksi uuden tieto- ja viestinta¤tekniikan va¤a¤rin- ka¤yto¤n esta¤miseksi? Vastaus (13. (cid:151)14. heina¤kuuta 1998) Neuvosto on tietoinen siita¤, etta¤ tiedotusva¤lineissa¤ on julkaistu tietoja arvoisan parlamentin ja¤senen ensimma¤i- sessa¤ kysymyksessa¤a¤n mainitsemista asioista, mutta silla¤ ei kuitenkaan ole mita¤a¤n tietoa na¤ista¤ toimista


title: PREGUNTA ESCRITA n. 493/98 del Nikitas KAKLAMANIS a la Comisión. Repercusiones en los países excluidos de la "zona del euro"

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
currency area
economic convergence
economic policy
economic stabilisation
euro
exchange rate
interest
monetary integration

text: 17. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 223/175 Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisio·n (24 de marzo de 1998) 1. La eleccio·n de un tipo de tecnolog(cid:14)·a es una decisio·n estrate·gica interna que toman las empresas basa·ndose en varios criterios, entre los que figuran la demanda presente y futura de los servicios que se prestara·n a trave·s de la tecnolog(cid:14)·a en cuestio·n, la capacidad financiera de la empresa y la tasa prevista de rendimiento del capital invertido. Ese es el marco en el que se ha de evaluar la decisio·n adoptada por Telecom Italia de reemplazar so·lo parcialmente el cableado de cobre existente por otro de fibra o·ptica en la ciudad de Roma y utilizar, en su lugar, la tecnolog(cid:14)·a ADSL con objeto de mejorar la capacidad de transmisio·n de la red ya existente. En cuanto a la campan(cid:152)a publicitaria, la Comisio·n no dispone de suficientes datos objetivos para determinar si se ha infringido la Directiva 84/450/CEE. Con todo, la Comisio·n contemplara· la posibilidad de solicitar informacio·n adicional a Telecom Italia al objeto de concluir su propia evaluacio·n. 2. La Comisio·n es consciente de que (cid:151)habida cuenta del poco tiempo transcurrido desde la completa implantacio·n del marco regulador actualmente en vigor en Italia(cid:151) la campan(cid:152)a de Telecom Italia debe ser supervisada con especial atencio·n, a fin de determinar posibles efectos de obstaculizacio·n de la competencia en el mercado de infraestructuras. En caso de que se produjeran denuncias al respecto, el anuncio de inversio·n en cuestio·n podr(cid:14)·a ser estudiado tanto por las autoridades reguladoras nacionales en los a·mbitos de la competencia y de las telecomunicaciones, como por parte de la Comisio·n, con la eventual adopcio·n de decisiones formales al respecto si quedara demostrado su efecto inhibidor de la competencia. (98/C 223/228) PREGUNTA ESCRITA E-0463/98 de Allan Macartney (ARE) a la Comisio·n (27 de febrero de 1998) Asunto: Gastos administrativos de la indemnizacio·n compensatoria para el ganado de montan(cid:152)a ¿A cua·nto ascienden las tarifas administrativas que imponen los respectivos Estados miembros por tramitar las solicitudes de indemnizacio·n compensatoria para el ganado de montan(cid:152)a? ¿Se puede elaborar un cuadro con los datos ma·s recientes al respecto? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (17 de marzo de 1998) La Comisio·n no dispone de datos sobre los gastos administrativos de la gestio·n de las indemnizaciones compensatorias para los agricultores en las zonas desfavorecidas como e·stas; no figuran en las disposiciones legislativas notificadas por el Estado miembro y aprobadas por la Comisio·n. Por consiguiente, la Comisio·n no puede facilitar la informacio·n solicitada por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. A este respecto, hay que sen(cid:152)alar que los gastos administrativos no dan derecho a una cofinanciacio·n comunitaria. (98/C 223/229) PREGUNTA ESCRITA E-0493/98 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisio·n (2 de marzo de 1998) Asunto: Repercusiones en los pa(cid:14)·ses excluidos de la «zona del euro» En mayo de 1998, se decidira· que· pa(cid:14)·ses integrara·n la denominada «zona del euro». A los ciudadanos de la UE se les plantean numerosos interrogantes en lo que concierne a las consecuencias que ello entran(cid:152)ara· para los pa(cid:14)·ses que no formen parte desde el principio de la citada «zona», interrogantes que cabe resumir en las siguientes cuestiones: 1. ¿Que· repercusiones habra· en las monedas de los pa(cid:14)·ses que no participen de inmediato en la «zona del euro»? 2. ¿Co·mo resultara·n influidos los tipos de intere·s en el interior de los citados pa(cid:14)·ses? 3. ¿Sera· obligatoria la integracio·n de las monedas de dichos pa(cid:14)·ses en el nuevo mecanismo de tipos de cambio? 4. ¿Cua·les sera·n las repercusiones en las PYME de los pa(cid:14)·ses en cuestio·n?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 509/98 του Dominique SOUCHET προς την Επ τροπή. Απαγόρευση χρησιμοποίησης επιπλεόντων απλόδιχτων

text: C 386/22 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 11. 12. 98 (98/C 386/027) GRAPTH ERVTHSH E-0507/98 ypobolh· : Dominique Souchet (I-EDN) prow thn Epitroph· (2 Marti·oy 1998) Ue·ma: Apago·reysh xrhsimopoi·hshw epipleo·ntvn aplo·dixtvn Sy·mfvna me tiw dhlv· seiw toy k. MORLEY env· pion thw Epitroph·w Aliei·aw, stiw 3 Febroyari·oy 1998, fai·netai o·ti to Symboy·lio proti·uetai na xrhsimopoih·sei koinotikoy·w dhmosionomikoy·w po·royw, prokeime·noy na epity·xei thn ejafa·nish thw aliei·aw poy askoy·n ga·lloi, bretanoi· kai irlandoi· aliei·w leykoy· to·noy ston Atlantiko·. O k. MORLEY anafe·ruhke sthn politikh· thw diaforopoi·hshw poy efarmo·zetai sthn Itali·a vw para·deigma gia mi·mhsh. Prin skeftei· na metafe·rei to sxh·ma ayto· ston Atlantiko·, den ua e·prepe na ei·nai prv· ta si·goyrh h Epitroph· gia ta pragmatika· apotele·smata toy italikoy· progra·mmatow; Diaue·tei h Epitroph· anamfisbh·thtew apodei·jeiw o·ti h aliei·a me epiple·onta aplo·dixta parano·moy mh·koyw stama·thse pra·gmati sth Meso·geio; (cid:211)ti ta ploi·a poy e·laban enisxy·seiw den a·llajan shmai·a kai o·ti oi endiafero·menoi efopliste·w kai ta plhrv· mata e·paysan pra·gmati tiw prohgoy·menew drasthrio·thte·w toyw; (98/C 386/028) GRAPTH ERVTHSH E-0509/98 ypobolh· : Dominique Souchet (I-EDN) prow thn Epitroph· (2 Marti·oy 1998) Ue·ma: Apago·reysh xrhsimopoi·hshw epipleo·ntvn aplo·dixtvn H Episthmonikh·, Texnikh· kai Oikonomikh· Epitroph· Aliei·aw, o·rgano empeirognvmo·nvn thw Epitroph·w, ana- gnv· rise to·so thn katallhlo·thta tvn meuodologikv· n epilogv· n o·so kai thn poio·thta tvn apotelesma·tvn thw mele·thw poy pragmatopoih·uhke to 1993 apo· to Galliko· Institoy·to Uala·ssivn (cid:201)reynv· n (IFREMER) sxetika· me tiw oikologike·w epiptv· seiw toy epiple·ontow aplo·dixtoy ston Atlantiko·. Sta sympera·smata· thw epishmai·nei o·ti h aliei·a me epiple·on aplo·dixto epiba·llei «stenh· parakoloy·uhsh». Dedome·noy o·ti apo· to 1993 to mh·kow tvn dikty·vn periori·sthke sta 2,5 xlm. , o ariumo·w tvn ploi·vn poy xrhsimopoioy·n ton alieytiko· ayto· ejoplismo· meiv· uhke, h texnologi·a tvn dikty·vn beltiv· uhke, ei·nai be·baio to pososto· unhsimo·thtaw e·xei shmantika· meivuei·. (cid:201)xontaw ypo·ch thn eje·lijh ayth·, h Epitroph· uevrei· ey·logo na epimei·nei sthn pro·tash· thw gia apago·reysh thw xrh·shw epipleo·ntvn aplo·dixtvn ston Atlantiko· (ekto·w tvn para·ktivn zvnv· n); (98/C 386/029) GRAPTH ERVTHSH E-0511/98 ypobolh· : Dominique Souchet (I-EDN) prow thn Epitroph· (2 Marti·oy 1998) Ue·ma: Apago·reysh xrhsimopoi·hshw epipleo·ntvn aplo·dixtvn H y·parjh parempipto·ntvn alieyma·tvn me epiple·onta aplo·dixta ei·nai bebai·a sth Baltikh· Ua·lassa. Apo· tiw plhrofori·ew poy e·xei sylle·jei to Dieune·w Symboy·lio gia thn Ejerey·nhsh tvn Ualassv· n proky·ptei o·ti sta aliey·mata symperilamba·nontai arketa· ei·dh pthnv· n (leptoramfo·kepfow kai mikro·w pingkoyi·now) kai uala·ssivn uhlastikv· n (fv· kiew kai mpeloy·gkew). Metajy· tvn teleytai·vn aytv· n perilamba·nontai kai ei·dh oi plhuysmoi· tvn opoi·vn stiw zv· new ayte·w e·xoyn shmantika· meivuei· (mpeloy·gka kai koinh· fv· kia). Epiple·on, sth Baltikh· Ua·lassa, ta apoue·mata a·grioy solvmoy· apeiloy·ntai. Me ba·sh tiw plhrofori·ew ayte·w, uevrei· h Epitroph· logiko· na apagorey·sei th xrhsimopoi·hsh epipleo·ntvn aplo·dixtvn tvn 2,5 xlm. ston Atlantiko· (plhn tvn para·ktivn zvnv· n) kai na epitre·cei ta epiple·onta aplo·dixta tvn 21 xlm. sth Baltikh· Ua·lassa;


title: WRITTEN QUESTION No. 532/98 by Concepció FERRER to the Commission. Social housing

text: C 323/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 10. 98 Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-0525/98 och E-0527/98 ingivna av Mario Monti fo¤r kommissionen (7 april 1998) Direktiv 93/109/EG av den 6 december 1993 har info¤rlivats i alla medlemsstater och tilla¤mpades redan vid valet i juni 1994. Sverige, O¤ sterrike och Finland tilla¤mpade det vid de val som ho¤lls da¤r fo¤r fo¤rsta g(cid:229)ngen 1995 och 1996. Parlamentsledamoten anmodas att va¤nda sig till kommissionens rapport av den 7 januari 1998 till Europapar- lamentet och r(cid:229)det om tilla¤mpningen av direktiv 93/109/EG › Ro¤stra¤tt och valbarhet i val till Europaparlamentet fo¤r EU-medborgare som a¤r bosatta i en medlemsstat da¤r de inte a¤r medborgare (1). (1) KOM(97) 731 slutlig. (98/C 323/62) SKRIFTLIG FR¯GA E-0532/98 fr(cid:229)n Concepcio· Ferrer (PPE) till kommissionen (2 mars 1998) A¤mne: Byggande av subventionerade bosta¤der I kommissionens vitbok om socialpolitiken framg(cid:229)r det uttryckligen att bosta¤der a¤r en nyckel(cid:229)tga¤rd i kampen mot social utslagning och en viktig ka¤lla fo¤r att skapa nya arbetstillfa¤llen. Vilka initiativ existerar fo¤r na¤rvarande fo¤r att fra¤mja byggandet av subventionerade bosta¤der? Hur mycket pengar avsa¤tter Europeiska unionen i detta syfte? Avser kommissionen att inleda n(cid:229)gon (cid:229)tga¤rd inom ramen fo¤r Europeiska regionala utvecklingsfonden fo¤r att fra¤mja byggandet av subventionerade bosta¤der eller avser den att ta upp fr(cid:229)gan inom ramen fo¤r ett redan befintligt program? Svar fr(cid:229)n Pa·draig Flynn p(cid:229) kommissionens va¤gnar (15 maj 1998) Bostadspolitik a¤r fortfarande ett omr(cid:229)de da¤r medlemsstaterna a¤r ansvariga. Kommissionens enda uppgift idag a¤r att sto¤dja mycket begra¤nsad verksamhet, som t. ex. ja¤mfo¤rande studier om bostadsfr(cid:229)gor. Alla medlemsstater har genom ratificeringen av FN:s internationella o¤verenskommelse om ekonomiska, sociala och kulturella ra¤ttigheter fr(cid:229)n 1966 erka¤nt den allma¤nna ra¤tten till en rimlig bostad. Bostadsministrarna avs(cid:229)g vid det senaste informella mo¤tet som ho¤lls i Amsterdam den 24 september 1997 att faststa¤lla vilka bostadsfr(cid:229)gor som a¤r av gemensamt intresse och bo¤r tas upp vid framtida diskussioner. De enades om att det sa¤rskilda diskussionsa¤mnet vid na¤sta informella mo¤te skulle vara (cid:148)sysselsa¤ttningseffekter av bostadsbyggande, renovering och modernisering(cid:148). Bosta¤der a¤r ocks(cid:229) en faktor som bo¤r beaktas i samband med strategier fo¤r att motverka social utslagning. Ha¤r sto¤der kommissionen den verksamhet som bedrivs av Feantsa, det europeiska fo¤rbundet fo¤r nationella fo¤reningar som arbetar med hemlo¤sa ma¤nniskor. I dess program fo¤r 1997/1998 behandlas fr(cid:229)gan om de subventionerade bosta¤dernas roll och konsekvenser na¤r det ga¤ller (cid:229)terintegrering respektive social utslagning. Kommissionen tillhandah(cid:229)ller ingen sa¤rskild finansiering av bosta¤der genom strukturfonderna, men fo¤resl(cid:229)r fo¤r perioden 2000-2006 att (cid:148)utbredd fattigdom, inbegripet d(cid:229)liga bostadsfo¤rh(cid:229)llanden(cid:148) skall vara ett av kriterierna fo¤r att va¤lja ut ta¤tortsomr(cid:229)den fo¤r m(cid:229)l 2 i framtiden. Enligt fo¤rslaget skall m(cid:229)l 2-regioner avse ekonomisk och social omvandling, och bo¤r omfatta fyra typer (industri inbegripet tja¤nster, ta¤tort, landsbygd och fiske)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 661/98 dell'on. Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ alla Commissione. Scorie radioattive a Dounreay

eurovoc_concepts:
United Kingdom
application of EU law
competence of the Member States
management accounting
plutonium
radioactive waste
sodium
storage of waste
uranium
waste recycling

text: 9. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 310/113 Risposta data dal sig. Mar(cid:14)·n in nome della Commissione (3 aprile 1998) Al-Invest e‘ un programma comunitario decentrato il cui obiettivo e‘ promuovere gli incontri fra imprese. Pertanto, l(cid:146)iniziativa di tali incontri viene presa dagli operatori privati stessi come le Camere di commercio e dell(cid:146)industria, le associazioni e le federazioni professionali oppure i consulenti specializzati, integrati nelle reti chiamate Eurocentri in America latina e Coopeco in Europa. In Spagna gli operatori che hanno svolto grandi attivita‘ mediante Al-Invest sono istituzioni di Barcellona, Bilbao, Madrid, Valencia e Saragozza. Le imprese della Galizia hanno avuto una presenza relativamente scarsa in occasione degli incontri settoriali Al-Invest, eccezion fatta per il settore della pesca, nel quale la rappresentanza professionale e‘ stata soddisfacente. (98/C 310/150) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0655/98 di Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) alla Commissione (10 marzo 1998) Oggetto: Utilizzo di ormoni nell(cid:146)allevamento del bestiame Nell(cid:146)Unione europea e‘ vietato utilizzare ormoni nell(cid:146)allevamento del bestiame per ragioni diverse da quelle sanitarie. La sorveglianza e‘ tuttavia inadeguata e in molti paesi sono stati rinvenuti residui di ormoni nelle carni bovine. A prescindere dal divieto, il commercio di ormoni nel territorio comunitario ammonterebbe a 1,5 miliardi di ecu (Der Spiegel). Puo‘ la Commissione far sapere com(cid:146)e‘ a suo giudizio possibile intensificare la sorveglianza sull(cid:146)utilizzo di ormoni? Risposta della sig. ra Bonino a nome della Commissione (7 aprile 1998) Ai sensi della direttiva del Consiglio 96/22/CE del 29 aprile 1996 riguardante il divieto di utilizzare, nell(cid:146)allevamento del bestiame, alcune sostanze aventi un(cid:146)azione ormonale o tireostatica ovvero sostanze B-agonistiche, che ha modificato le direttive 81/602/CEE, 88/146/CEE e 88/299/CEE (1), e‘ vietato l(cid:146)uso di ormoni per favorire la crescita degli animali, al fine di tutelare i consumatori contro i rischi potenziali derivanti dall(cid:146)ingerimento di sostanze pericolose. Nella Comunita‘, sono gli Stati membri ad avere la responsabilita‘ per il controllo delle sostanze vietate, quali gli ormoni oggetto della direttiva 96/22/CEE. La direttiva del Consiglio 96/23/CE prevede misure di controllo di determinate sostanze e residui presenti negli animali e nei prodotti animali, compreso il controllo per accertare l(cid:146)impiego di prodotti volti a svilupparne la crescita. Con il potenziamento da parte degli Stati membri delle misure di sorveglianza richieste dalla direttiva di cui si tratta, a decorrere dal 1o luglio 1997, nonche· con la fissazione di sanzioni severe contro le frodi, ci si puo(cid:146) attendere una prevenzione piu‘ efficiente dell(cid:146)uso illegale di ormoni nell(cid:146)allevamento del bestiame. (1) GU L 125, 23. 5. 1996. (98/C 310/151) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0661/98 di Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) alla Commissione (2 marzo 1998) Oggetto: Scorie radioattive a Dounreay Dopo le rivelazioni sullo smaltimento di scorie radioattive in un pozzo nei pressi dell(cid:146)impianto di ritrattamento di Dounreay (Regno Unito), ai primi di febbraio di quest(cid:146)anno il quotidiano inglese The Guardian ha potuto fornire le prove che in un altro pozzo situato all(cid:146)interno dell(cid:146)impianto, di cui si ignorava finora l(cid:146)esistenza, sono state depositate sin dal 1971 ingenti quantita‘ di scorie radioattive particolarmente problematiche, fra cui almeno 40 chilogrammi di uranio, plutonio e sodio


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 503/98 van Dominique SOUCHET aan de Commissie. Verbod op het gebruik van drijfnetten

text: 11. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 386/21 Om de communautaire initiatieven in de toekomst doeltreffender, duidelijker zichtbaar te maken en sterker op innovatie te richten, heeft de Commissie in haar voorstel voor een algemene verordening voor de komende programmeringsperiode voor de Structuurfondsen (1) voorgesteld om haar acties toe te spitsen op drie thema(cid:146)s van gemeenschappelijk belang, en daarvoor 5 % van de middelen uit te trekken. De bedoelde thema(cid:146)s zijn grensoverschrijdende, transnationale en interregionale samenwerking, plattelandsontwikkeling, en menselijk potentieel in het perspectief van gelijke kansen. Hoewel het aandeel van de communautaire initiatieven in het budget kleiner wordt, zou het, gezien de verhoging van het absolute bedrag van het budget voor de Structuurfondsen, toch mogelijk moeten zijn om de kwaliteit van de acties te verbeteren. Ook al vermindert zij het aantal thema(cid:146)s, toch vindt de Commissie dat de kwaliteit van de methode en de aanpak van de communautaire initiatieven bewaard moet blijven, om zo het vernieuwende karakter en de communautaire toegevoegde waarde van de acties en de werkingssfeer van de aangegane partnerschappen te behouden en zelfs te verbreden. (1) COM(1998)131 def. (98/C 386/025) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0503/98 van Dominique Souchet (I-EDN) aan de Commissie (2 maart 1998) Betreft: Verbod op het gebruik van drijfnetten In de VN-resolutie van 22 december 1989 wordt duidelijk een preventiebeginsel vastgelegd met het doel een verbod in te stellen › en dit ongeacht regio(cid:146)s of visserijzones › op het gebruik van (cid:132)grote pelagische drijfnetten(cid:148). De Gemeenschap heeft reeds een besluit genomen inzake de definitie van (cid:132)grote drijfnetten(cid:148) en heeft de maximumlengte van drijfnetten in de Atlantische Oceaan en in de Middellandse Zee op 2,5 km vastgelegd bij middel van de Verordening van 27 januari 1992, die in uitvoering van deze resolutie is opgesteld. Waarom wil de Commissie het gebruik van drijfnetten in de Atlantische Oceaan beperken, terwijl de lengte ervan reeds beperkt is tot 2,5 km en zij wel toestaat dat in de Baltische Zee wordt gevist met drijfnetten van 21 km? Vindt de Commissie deze maatregel billijk, niet-discriminatoir en rechtvaardig? (98/C 386/026) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0505/98 van Dominique Souchet (I-EDN) aan de Commissie (2 maart 1998) Betreft: Verbod op het gebruik van drijfnetten Volgens de laatste voorstellen van de Commissie zou het gebruik van drijfnetten in volle zee in de Atlantische Oceaan verboden worden, maar zou het wel worden toegestaan in de kuststrook. Dit betekent dat het gebruik van drijfnetten verboden wordt voor de Franse vissers die in volle zee (Azorische strook) vissen op witte tonijn, maar wel is toegestaan voor de Spaanse vissers, aangezien een van de trekroutes van deze soort langs de Spaanse Cantabrische kusten loopt (Iberische strook). Anders gezegd, het drijfnet zou een (cid:132)goed instrument(cid:148) zijn (d. w. z. selectief en geen gevaar veroorzakend voor de zeevaart, noch voor de natuurlijke trek van de tonijn) binnen de 12 › mijlszone en een (cid:132)slecht instrument(cid:148) voor de visvangst buiten deze zone, in de internationale zones die verder dan 500 km van de kust liggen. Kan de Commissie uitleg geven bij de wetenschappelijke, ecologische of technische logica achter een dergelijke differentiatie, zonder dat de Franse vissers moeten denken dat Spanje en Portugal in hun nadeel worden begunstigd?