title: Meddelelse fra Kommissionen - Uddybning af partnerskabet med Kina

eurovoc_concepts:
China
EU policy
EU relations
cooperation policy
international trade

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 25. 03. 1998 KOM(1998) 181 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN Uddybning af partnerskabet med Kina Indholdsfortegnelse Sammendrag A. Kinas indpasning i det internationale samfund A. 1. En bedre politisk dialog mellem EU og Kina A. 2. Udnyttelse af ASEM-processen A. 3. Spørgsmål af verdensomspændende betydning A. 4. En bedre dialog om problemerne i den asiatiske region A. 5. Styrkelse af Hongkongs og Macaos selvbestemmelsesret Side 3 5 5 5 6 1 8 B. Støtte til Kinas indførelse af et åbent retstatssamfund baseret på menneskerettighederne 9 BA. Fremme af menneskerettighederne gennem en åben debat 9 B. 2. - og gennem samarbejde C. Bedre integrering af Kina i verdensøkonomien Støtte til Kinas optagelse i Verdenshandelsorganisationen Styrkelse af den bilaterale samhandel Fremme af investering Indgåelse af bilaterale aftaler Et godt samspil mellem finansiel liberalisering og regulering En mere fremtrædende stilling for euro'en CA. Kinas inddragelse i verdens samhandelssystem 1. 2. 3. 4. 5. 6. C. 2. Støtte til økonomisk og social reform 1. Bivirkninger af virksomhedsomstruktureringen 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Miljø 9. Energi 10. Regionale forskelle, afhjælpning af fattigdom og sociale skævheder Finansreform Industrielt samarbejde Erhvervsdialog Reform af retsvæsen og administration Erhvervsuddannelse Forskning og teknologi D. Bedre valuta for EU's penge E. En højere profil for Den Europæiske Union Konklusion 10 11 11 12 14 16 16 17 17 18 19 19 19 20 20 20 20 20 21 21 22 24 25 Sammendrag Kina har gennemløbet en bemærkelsesværdig udvikling siden Deng Xiaoping for tyve år siden begyndte at reformere landets økonomi. Internt har der været store dramatiske omvæltninger idet økonomien, der tidligere var centralt styret, nu er blevet mere markedsorienteret, medens landet, der tidligere var næsten totalt afsondret fra omverdenen, nu deltager i samhandelen på verdensplan. Sideløbende hermed har der været en kraftig udvikling i Kinas civilsamfund, omend de alment anerkendte standarder på menneskerettighedesområdet stadig ikke opfyldes helt. EU reagerede i 1995 på de økonomiske og politiske udfordringer, som ændringerne i Kina har givet anledning til, ved at opstille en detaljeret politik for EU's fremtidige relationer med Kina. Inspireret af den nye Asiensstrategi, hvorom der var opbakning på det europæiske topmøde i Essen, vedtog man således en Meddelelse om en langsigtet politik for forbindelserne mellem Kina og Europa*. I denne blev der udstukket nyttige retningslinjer for fremtiden. Man har allerede iværksat de fleste af initiativerne 1995-dokumentet. men der er stadig projekter for hvilke tiden endnu ikke er moden. Analyserne i 1995-meddelelsen er stadig holdbare, og dokumentetdanner derfor stadig grundlaget for EU's politik over for Kina. Siden 1995 er der imidlertid sket ting af så stor udviklingsmæssig betydning at EU bør reagere med en ajourføring og en yderligere udbygning af sin politik. For det første er der den omstændighed at den kinesiske regering for nylig gav sin hidtil kraftigste opbakning til markedsreform og global integration siden reformerne startede i 1978. På det kinesiske kommunistpartis 25. kongres, der fandt sted i 1997, vedtog man en ambitiøs plan for den økonomiske og sociale reform i de kommende fem år, og gav dermed startskuddet til en ny epoke efter Dengs død. Dette kan ses som endnu et klart tegn på at Kina ønsker at konsolidere, fremskynde og afslutte den allerede igangsatte omlægningsproces. For det andet er der det forhold at Kina er blevet både mere selvhævdende og mere ansvarlig i sin udenrigspolitik, både på regionalt og globalt plan. Den fredsbevarende rolle Kina har spillet i Korea og Cambodja, viser at landet nu går ind for at Asien udvikles som en helhed. Som noget ganske nyt har der gennem det seneste år været en række topmøder mellem Kina og nogle af dette lands vigtigste partnere på verdensplan, og dette afspejler både at Kina ønsker at blive anerkendt som verdensmagt, og at disse partnere generelt lægger stor vægt på at få etableret konstruktive forbindelser til Kina. Den omstændighed at Hongkongs overdragelse til Kina i juli 1995 forløb så glat og kronedes med held, var en særlig klar demonstration af Kinas stadig mere modne og ansvarsfulde holdning til den nye rolle som landet er begyndt at spille i regionen og i verden som helhed. For det tredje er der den finanskrise der begyndte at brede sig gennem Asien i 1997. Den har afsløret at nogle af Kinas naboer lider af alvorlige struktursvagheder i økonomien, KOM(95)279af5. 7. 1995 og den kommer uvægerligt til også at ramme Kina i et vist omfang. Krisen kan opfattes som et varsel til Kina om hvilke risici der er forbundet med at følge samme udviklingsbane som andre asiatiske lande, og den viser hvor stort behovet er for en yderligere reform og liberalisering i Kina, hvis landet skal undgå tilsvarende problemer med sin egen økonomi. Det bør endelig også nævnes at EU selv ændrer sig på flere måder, hvilket vil få Kina til al ændre sin strategiske opfattelse af den europæiske verdensdel. EU står på tærskelen til indførelse af en fælles mønt og en udvidelse mod øst og er nu takket være Amsterdam traktaten godt rustet til at gøre sig gældende på verdensplan. Samtlige disse omstændigheder kræver både en mere fremsynet holdning og et aktivt engagement. Spørgsmålet om hvordan man får Kina til at engagere sig økonomisk og politisk og til at integrere sig i det internationale samfund, vil måske vise sig at blive en af de allerstørste udenrigspolitiske udfordringer for Europa og andre partnere i det 21. århundrede. Det er denne udfordring man søger at tage op med denne meddelelse hvori man udbygger den analyse af Kinas politiske og økonomiske udvikling der blev givet i 1995- dokumentet, i håbet om at man herved kan nå frem til hovedlinjerne i et nyt uddybet partnerskab mellem EU og Kina. Det er tanken med dette nye partnerskab: • at man søger at inddrage Kina yderligere i det internationale samfund ved hjælp af en bedre politisk dialog • at man søger at hjælpe Kina til at etablere et åbent retsstatesamfund baseret på menneskerettighederne • at man søger at involvere Kina yderligere i verdensøkonomien ved i højere grad at inddrage landet i verdens samhandelssystem og ved at støtte den økonomiske og sociale reform som landet er i gang med • at man søger at strække Europas finansieringsmidler yderligere • at man søger at give EU en højere profil i Kina. * ** A. Kinas indpasning i det internationale samfund Kinas opdukken som en stadig mere selvbevidst verdensmagt er en begivenhed af umådelig historisk betydning, både for Europa og for den øvrige verden. Kina er blevet en vigtig partner i en verden hvor globalisering spiller en stadig vigtigere samlende rolle. EU's hovedmålsætning bør være at sørge for at Kina hurtigt og fuldstændigt indpasses i det internationale samfund, såvel politisk som økonomisk, og at støtte indførelsen af et åbent retsstatssamfund, idet man herved både fremmer udviklingen i Kina og samtidig sikrer en bedre stabilitet på verdensplan. EU går i sin politik ind for et bredt engagement i Kina. Dette kan realiseres ved at man fornyer og uddyber den bilaterale politiske dialog mellem EU og Kina, og og ved at man i højere grad involverer Kina i regionale og multilaterale initiativer af interesse for hele verden. A. l. En bedre politisk dialog mellem EU og Kina At Kina er villig til at spille en større rolle på verdensplan, fremgår klart af den række bilaterale topmøder landet på det seneste har haft med Japan, Rusland og USA. Disse møder, der er uden fortilfælde, har givet hver af disse vigtige partnere mulighed for offentligt at demonstrere deres engagement i Kina. i tilslutning til møderne Indtil 1994 bestod EU's politiske dialog med Kina blot af korte årlige møder, der blev afholdt i De Forenede Nationers generalforsamling. Begyndende med en brevveksling i 1994 har EU løbende uddybet denne politiske dialog. Tidspunktet er nu kommet hvor EU og Kina bør opprioritere deres indbyrdes forhold ved at afholde årlige møder på stats- og regeringschefsplan, ved at tilskynde til kontakt på ministerniveau, og ved at afholde møder mellem de politiske beslutningstagere, på samme måde som man gør med andre vigtige partnere. Med årlige topmøder vil forbindelserne mellem EU og Kina få samme status som EU's forhold til andre vigtige partnere, såsom USA, Japan og Rusland, og dette vil give EU en højere profil i Kina og vice versa, og vil sætte yderligere skub i forhandlingerne om vigtige anliggender mellem EU og Kina og løsningen heraf. A. 2. Udnyttelse af ASEM-processen Mødeordningen mellem Asien og Europa (Asia-Europe Meetings - ASEM), der blev iværksat i Bangkok i 1996, har udviklet sig til et bredt forum for detaljerede konsultationer mellem europæiske og asiatiske politikere og eksperter, og har dannet baggrund for en lang række samarbejdsinitiativer. ASEM har i kraft af sin uformelle natur og de mange forskelligartede spørgsmål der drøftes i dette forum, givet en ny dimension til EU's og Kinas indbyrdes relationer. Kina har anlagt en meget konstruktiv holdning og været særdeles aktiv i alle ASEM-initiativer med sigte på økonomisk samarbejde. Dialogen med Kina bør uddybes som led i EU's bredere regionale strategi for Asien, som denne kommer til udtryk i ASEM. EU bør stræbe efter at sikre at Kina fortsætter med at lage aktiv del i ASEM og i opfølgende initiativer. Blandt de vigtigste eksempler på områder hvor EU kunne søge at involvere Kina aktivt i ASEM kan nævnes uddybning af dialogen med Kina om en bæredygtig udvikling i den asiatiske region, sikring af søfartssikkerheden i den asiatiske region, bekæmpelse af narkotikahandel, afhjælpning af virkningerne af Asiens finanskrise, og løsning af problemerne i forbindelse med kontrol med og spredning af atomvåben. A3. Spørgsmål af verdensomspændende betydning Gennem de seneste år har Kina søgt at smede en mere konsekvent og mere udadvendt udenrigspolitik som modstykke til landets voksende økonomiske vægt. EU bør bygge videre på dette grundlag og tilskynde Kina til at spille en mere aktiv og mere ansvarlig rolle med hensyn til spørgsmål af interesse for hele verden. EU bør søge at trække Kina - der jo er permanent medlem af De Forenede Nationers Sikkerhedsråd - med ind i en dialog om vigtige spørgmål i forbindelse med De Forenede Nationer udvikling, herunder reform af FN's institutioner. Anliggender af betydning for Kina bør hyppigere søges rejst af EU på G7/8-landenes møder. EU bør også arbejde på at uddybe den stadig vigtigere dialog med Kina som blev iværksat af OECD i 1995. Kinas status som atommagt gør at landets nedrustnings- og ikke-spredningspolitik har særlig stor betydning. Inden for de seneste år har Kina tiltrådt traktaten om ikke- spredning af atomvåben, konventionen om kemiske våben, konventionen om biologiske våben og Zangger-udvalget (en kontrolordning for nuklear eksport), og samtidig hermed er landet begyndt at overholde de vigtigste bestemmelser i kontrolordningen for missilteknologi. Kina har også undertegnet forbud mod prøvesprængninger. Man bør fortsætte med at støtte og tilskynde Beijing til i højere grad at involvere sig i multilaterale forhandlinger om disse forhold. Europa bør også indlede en dialog med Kina om landmineproblematikken og tilskynde landet til at indføre et permanent eksportforbud og til at engagere sig positivt i de internationale bestræbelser på at få disse våben afskaffet. traktaten om et Ulovlig immigration og international kriminalitet er begge alvorlige anliggender, for Kina som for EU. EU bør fremme en dialog herom og tilskynde til samarbejde med Kina på felter såsom bekæmpelse af narkotikahandel, hvidvask af penge, organiseret kriminalitet samt ulovlig immigration. EU har tidligere erfaring fra samarbejdet med andre tredjelande vedrørende dette emne, og dette kunne danne grundlag for overvejelser om iværksættelse af specifikke samarbejdsinitiativer i Kina. EU vil benytte enhver lejlighed til at tage menneskerettighedsspørgsmålet op i den politiske dialog, dvs. også uden for den specifikke bilaterale dialog vedrørende menneskerettigheder der omtalt i afsnit B i denne meddelelse. Så hurtigt som den kinesiske økonomi udvikler sig, kan det ikke undgås at landets voksende energibehov og hastige industrialisering får store virkninger på miljøet både på nationalt, regionalt og globalt plan. EU bør søge at sikre at Kina fortsætter med at deltage i bestræbelserne på at løse globale miljøproblemer, såsom den globale temperaturstigning og udledning af drivhusgasser, bl. a via EU-finansierede samarbejdsprojekter, jf. afsnit C2. I særdeleshed bør EU søge at tilskynde Kina til at involvere sig yderligere i bestræbelserne på at realisere de miljømålsætninger der blev fastsat på verdenstopmødet i Rio i 1992 og senere møder, ikke mindst hvad angår klimaændringer. , A. 4. En bedre dialog om problemerne i den asiatiske region EU har en rolle at spille i bestræbelserne på at sikre at forholdene i den asiatiske region forbliver stabile, og at konflikter løses på fredelig vis, bl. a. ved deltagelse i regionale fora i ASEAN-regi. Kina støder op til fjorten lande, og der er uløste grænseproblemer med nogle af disse. Det voksende behov for en multilateral sikkerhedsdialog i Østasien giver Europa mulighed for generelt at øge sin indflydelse i regionen. ASEAN's regionale forum (ARF)2 får stadig større betydning, og Kina viser sig stadig mere villig til at involvere sig i tillidsskabende foranstaltninger i Asien, og EU bør systematisk udnytte dette forum til at drøfte sikkerhedsspørgsmål med Kina. Europa yder et stort bidrag til organisationen for økonomisk udvikling af Korea-halvøen (KEDO) og er en af de største leverandører af fødevarehjælp til Nordkorea og har dermed, lige som Kina, en klar interesse i en fredelig løsning på Korea-problemet. En regelmæssig dialog mellem EU og Kina bør have Korea-halvøen som et af de vigtigste punkter på dagsordenen. EU og Kina kunne endvidere overveje at igangsætte en dialog om andre lande i regionen, f. eks. lande såsom Cambodja, Vietnam og Burma, hvor Kina har stor indflydelse. Den omstændighed at Kina i stadig stigende grad løber an på energiimporten fra Centralasien, gør at Kina nødvendigvis må tillægge stabiliteten i denne region stor strategisk betydning. EU's strategiske interesse i Centralasien og nære forhold til Rusland gør det hensigtsmæssigt at tage centralasiatiske spørgsmål op i et passende forum, når noget sådant er aktuelt. Den seneste tids tegn på en forbedring i forholdet mellem Kina og Taiwan og udsigten til en mere åben og mere direkte dialog mellem Taipei og Beijing må betragtes som opmuntrende. Lige som tidligere bør man i EU glæde sig over enhver bestræbelse på at finde et fredeligt forlig. ASEAN's regionsforum (ARF) blev oprettet i 1994 med det formål at give stater i og uden for regionen mulighed for at srøfte sikkerhedsaspekter i Asien/Stillehavsregionen med henblik på bevarelse af fred og stabilitet. Dette forum omfatter de ni ASEAN-medlemsstater, 10 dialogpartnere (Australien, Canada, De Forenede Stater, Indien, Japan, Kina, New Zealand, Rusland, Sydkorea og Den Europæiske Union) og 2 ASEAN-observatører (Cambodja og Papua New Guinea) A. 5. Styrkelse af Hongkongs og Macaos selvbestemmelsesret De stærke økonomiske og historiske bånd til Hongkong og Macao gør det uundgåeligt at Europa vil fortsætte med at interessere sig aktivt for de to territorier, ikke mindst på baggrund af Macaos forestående overdragelse i 1999. Som beskrevet i 1997- meddelelsen {Den Europæiske Union og Hongkong - Efter 199P) bør EU søge at sikre at Hongkong, der har status som en særlig administrativ region, fortsætter med at have selvbestemmelsesret, efter at overdragelsen i juli 1997 forløb så glat, og forvaltningen i perioden herefter hidtil har givet så gode resultater. EU vil offentliggøre en årsrapport over relationerne mellem EU og Hongkong. Kommissionen vil ydermere søge at fremme Macaos selvstyre ved at sørge for at handels- og samarbejdsaftalen mellem EF og Macao forbliver i kraft efter overdragelsen af dette territorium. Både Hongkong og Macao har en vigtig rolle at spille som indfaldshavne til andre regioner i Kina, og EU bør søge at iværksætte bilaterale samarbejdsinitiativer med begge territorier. EU mener at det må betragtes som et sundheds- og modenhedstegn at der i Hongkong er mulighed for at forskellige meninger kan komme til udtryk gennem medierne andre kanaler. EU vil fortsætte med nøje at følge med i hvordan der afholdes valg i Hongkong, og lægger særlig vægt på med tiden at få indført almindelig stemmeret i de særlige administrative regioner. Forslag til initiativer: Man vil foreslå at der afholdes årlige møder mellem EU og Kina, både på øverste niveau og på politisk beslutningstagningsniveau Man vil tilskynde Kina til yderligere at engagere sig i ASEM Man vil samarbejde om FN's fremtid Man vil søge at gøre G7-landene mere opmærksomme på kinesiske anliggender, og tilskynde til en uddybelse af dialogen mellem Kina og OECD Man vil foreslå en dialog om ikke-spredning af kernevåben og samarbejde om bedre eksportkontrol Man vil tilskynde Kina til fuldt ud at deltage i de verdensomspændende ned rustningsbestræbelser, og til at indføre et permanent forbud mod udførsel af personlandminer Man vil samarbejde om bekæmpelse af narkotikahandel, hvidvask af penge, kriminalitet og ulovlig immigration Man vil rejse menneskerettighedsspørgsmålet i den politiske dialog Man vil etablere en dialog om miljø og bæredygtig udvikling Man vil drøfte Asiens regionale sikkerhed med Kina Man vil uddybe dialogen med Kina vedrørende Korea-halvøen og Central- og Sydsøstasien Man vil søge at styrke Hongkongs selvbestemmelsesret Man vil tilstræbe en glat suverænitetsoverdragelse i Macao i 1999 og udbygge samarbejdet med Maeao. KOM(97) 171 endelig udgave af 23. 4. 1997 B. Støtte til Kinas indførelse af et åbent retstatssamfund baseret på menneskerettighederne Det er så langt fra at Kina opfylder de alment accepterede mennskerettighedsstandarder. Kinas overholdelse af menneskerettighederne er stadig meget mangelfuld, bl. a. kan der konstateres indskrænkelser af visse etniske mindretals og politiske systemmodstanderes frihedsrettigheder, udnyttelse af fængsledes arbejdskraft, utilfredsstillende overholdelse af retsstatens principper, samt udstrakt brug af dødsstraf. Disse forhold giver stadig EU's institutioner og offentlige opinion anledning til alvorlig bekymring. Ikke desto mindre er der gennem de seneste tyve år sket en forbedring af forholdene med hensyn til menneskerettigheder. Den økonomiske reform har givet større frihed hvad angår uddannelsesmuligheder, beskæftigelse, bolig, rejser og andre sociale aktiviteter. Kina har vedtaget en ny civil- og strafferetlig lovgivning til beskyttelse af befolkningens rettigheder, og har undertegnet flere vigtige aftaler der bringer landet bedre i overensstemmelse med de internationale normer. Kina har også taget skridt til friere lokalvalg og på denne måde givet landsbybeboere mulighed for selv at vælge deres lokale myndigheder. Kernen i EU's politik på verdensplan er forsvaret af de alment anerkendte menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder. Ethvert lands udvikling og velfærd, samt dets sociale og politiske stabilitet på længere sigt, står og falder med om disse principper overholdes. Udfordringen for Kina består nu i at opretholde den økonomiske vækst og den sociale stabilitet samtidig med at man skaber et åbent retsstatssamfund. Hvis man i Europa ønsker at have en hånd med i dette spil, må man fortsætte med aktivt, vedvarende og konstruktivt at arbejde for menneskerettighederne i Kina ad enhver tænkelig vej. Ved uden forhåndsbetingelser at genoptage dialogen med Kina om menneskerettighederne opnår EU en reel mulighed for at føre indgående drøftelser, og dette - kombineret med specifikke samarbejdsprojekter - er på nuværende tidspunkt det mest formålstjenlige bidrag man kan yde til menneskerettighederne i Kina. BA. Fremme af menneskerettighederne gennem en åben debat EU tror på at dialog - i ethvert passende forum - er bedre end konfrontation. EU og Kina bør søge at overvinde indbyrdes uoverensstemmelser på grundlag af åbenhed« oprigtighed og gensidig respekt. Mellem EU og Kina indledtes der en dialog om menneskerettighederne i 1995. Den blev standset i foråret 1996. Siden dialogens genoptagelse i 1997 har Kina udvist en ny vilje til at engagere sig i en seriøs resultatsøgende dialog. Alle væsentlige spørgsmål - selv de mest ømtålelige - er blevet behandlet under drøftelserne, og det står nu fast at der er udsigt til en vedvarende regelmæssig dialog. Gennem denne dialog er det lykkedes EU at få Kina til at give sin principielle tilslutning til et samarbejdsprogram til styrkelse af retsstaten og til forbedring af de civile, politiske, økonomiske og sociale rettigheder. Efter dialogens genoptagelse har der været en række opmuntrende tegn fra kinesisk side, idet man bl. a. har besluttet at undersøge mulighederne for at undertegne FN-pagten om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, og har uddybet dialogen med FN's myndigheder vedrørende menneskerettighederne. EU vil fortsætte med at tilskynde Kina til at undertegne FN-pagten om civile og politiske rettigheder og til at ratificere FN-pagten om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. EU agter ydermere at opfordre til samarbejde med FN's specialinstanser og at rejse alle spørgsmål der giver anledning til bekymring, herunder også visse kinesiske borgeres kår. EU lægger stor vægt på at de etniske mindretals kulturelle, sproglige og religiøse identitet beskyttes, og vil derfor fortsætte med at tage spørgsmål vedrørende disse anliggender op, bl. a. for så vidt angår Tibet, i den bilaterale dialog vedrørende menneskerettighederne. Endelig bør det nævnes at Kommissionen vil fortsætte med arbejde på at få alle medlemmer af Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), og herunder også Kina, til at undertegne ILO's konventioner om basale arbejdsstandarder, herunder konventionerne om foreningsfrihed, retten til kollektiv forhandling, forbud mod tvangsarbejde, mod børnearbejde og mod forskelsbehandling. B. 2. - og gennem samarbejde Med genoptagelsen af dialogen om menneskerettighederne er der igen lagt fokus på en konstruktiv problemløsning. Den Europæiske Union får på denne måde mulighed for at føre sine gode hensigter ud i livet og yde en bistand der kan mærkes. To vigtige mål i denne forbindelse er: • fremme af retsstatens principper. EU bør søge at understøtte Kinas bestræbelser på at etablere et retstatssamfund. De første skridt på vejen hertil består i at indføre en ordentlig og klar lovgivning, såvel inden for civilretten som strafferetten, at sikre kinesiske borgeres rettigheder, at gøre dem bekendt med disse rettigheder og at uddanne sagførere og dommere. EU er for tiden igang med at udarbejde et ambitiøst program inden for domstols- og retsvæsen med sigte herpå, og det skal drøftes med de kinesiske myndigheder således at det står parat til gennemførelse i efteråret 1998. • styrkelse af civilsamfundet. EU bør søge at styrke grundlaget for et stærkt civilsamfund. Man bør søge at fremme de civile og politiske rettigheder ved hjælp af initiativer, som for eksempel støtte til et uddannelsescenter i Kina for embedsmænd der skal varetage gennemførelsen af loven om lokalt selvstyre. Der kan også blive tale om bistand til dårligt stillede samfundsgrupper, og herunder etniske mindretal, samt kvinder - til opfølgning af kvindekonferencen i Beijing i 1995 - og børn. En anden måde hvorpå man kunne fremme civilsamfundet, består i at fremme forbrugernes rettigheder og at støtte forbrugerorganisationerne. Det vil være formålstjenligt at udnytte det potentiale som NGO'erne repræsenterer, i forbindelse med gennemførelsen af projekter til styrkelse af civilsamfundet. 10 Det foreslås således at man: opfordrer Kina til at undertegne, ratificere, og sikre en fuld gennemførelse af FN- pagten om menneskerettigheder og af ILO's konventioner og basale arbejdsstandarder uddyber den bilaterale dialog med Kina om menneskerettighederne bakker dialogen op med konkrete samarbejdsprogrammer fremmer retsstatens principper styrker civilsamfundet. C. Bedre integrering af Kina i verdensøkonomien Omfanget af Kinas økonomiske vækst og den hastighed hvormed den forløber, gør Kina til en af Europas vigtigste økonomiske partnere. Kinas samhandel med resten af verden er næsten fordoblet i værdi i løbet af de seneste fem år, og landet har nu et stort handelsoverskud både over for Europa og over for USA. Kina er verdens næststørste modtager af udenlandsk direkte investering efter USA, og er verdens tiendestørste handelsnation. Ifølge Verdensbankens prognoser skulle Kina sammen med EU og USA blive en af verdens tre førende handelspartnere inden år 2020. Kinas enestående økonomiske udvikling har krævet en vanskelig balancegang mellem bestræbelserne på at sikre økonomisk vækst, gennemførelsen af en gennemgribende reform og imødegåelse af sociale spændinger. Denne proces har potentielle bivirkninger både for Kina og for verdensøkonomien, og det er så ganske klart i Europas interesse at sikre at denne omlægning får de bedst mulige kår så den kan bære frugt i form af et stærkt, stabilt og åbent Kina, der kan fungere som en god partner. Det er opfattelsen i EU at man bør gøre brug af en blanding af samhandelsdrøftelser og målrettede samarbejdsinitiativer når man skal søge at hjælpe Kina til at blive et globalt og fuldt integreret økonomisk medlem af verdensøkonomien, således at landet bliver i stand til at overholde de fælles regler. Strategien går ud på at fremskynde og konsolidere Kinas integration i verdens samhandelssystem, samtidig med at man støtter de reformer der er forudsætningen for at Kina kan trives inden for nævnte system. Cl. Kinas inddragelse i verdens samhandelssystem Samhandelen mellem Kina og EU er nu mere end 20 gange større end den var ved reformernes start. Dette gør Kina til EU's tredjestørste samhandelspartner og indebærer et enormt potentiale for europæisk handel og investering i dette land. EU havde i 1997 et handelsunderskud på 20 milliarder ECU over for Kina, hvilket både afspejler Kinas voksende eksportevne og den handelshæmmende virkning som markedsbarriererne i Kina har. EU bør udnytte alle disponible kanaler - og ikke mindst de igangværende forhandlinger om optagelse af Kina i Verdenshandelsorganisationen, og EU's bilaterale handelsforhandlinger - til at få disse barrierer fjernet og hjælpe med til at skabe en åben økonomi i Kina til gavn både for Europas og den øvrige verdens interesser. Forbedring af klimaet for europæisk investering i Kina bør også være en af EU's højest prioriterede målsætninger. II 1. 1. Støtte til Kinas optagelse i Verdenshandelsorganisationen ivrigste fortalere for en hurtig optagelse af Kina EU er en af de i Verdenshandelsorganisationen. Dette vil give Kinas økonomiske reform et kraftigt skub fremad og klart vise at der er voksende international tillid til reformprocessen. Dette vil også rodfæste Kinas plads i verdensøkonomien og give erhvervslivet og investorer større sikkerhed når de driver forretninger i Kina. Hertil kommer at spørgsmålet om hvor hurtigt de kommende multilaterale handelsrunder kommer til at forløbe, og hvor vidtrækkende de bliver, i meget høj grad bestemmes af om det lykkes at finde de rigtige vilkår for Kinas optagelse. Den finansielle uro som har ramt Asien, har rokket kraftigt ved tilliden til forskellige asiatiske landes økonomi, og dette kan få en afsmitningseffekt i Kina. På denne baggrund har Kina en altoverskyggende interesse i at gøre det klart at landet fortsætter med at satse på optagelse i Verdenshandelsorganisationen, for på denne måde at underbygge udlandets tillid til den kinesiske økonomis fundamentale sundhed og dynamik. Standsning af handelen og udsættelse af reformerne vil give bagslag og være en forkert respons på uroen på finansmarkederne. Kina har i de seneste år gjort store fremskridt med hensyn til liberalisering af handelsordningerne og åbning af økonomien over for resten af verden. Hvadenten man ser på nedsættelserne af toldsatserne, valutareformen eller opbygningen af retssystemet, må det konstateres at der har været en meget hurtig omlægning, og at man sammen har gjort fremskridt i retning af etablering af et handelssamkvem der bør kulminere med Kinas optagelse i Verdenshandelsorganisationen. Inden dette mål kan realiseres, må Kina dog fortsat yde en kraftig indsats på nedenstående punkter. Kina må således • opfylde Verdenshandelsorganisationens hovedprincipper, bl. a. med hensyn til: klarhed omkring lovgivningen, herunder øjeblikkelig offentliggørelse af alle relevante love og regulativer, klare licensbestemmelser og større klarhed om hvilke myndigheder der er ansvarlige for udstedelse af licenser national behandling, bl. a. ved at give udenlandske virksomheder samme driftsvilkår som indenlandske ligestilling mellem EU's og de øvrige samhandelspartneres virksomheder • foretage en reel åbning af markedet for industri- og landbrugsvarer ved at iværksætte en kraftig nedsættelse af tolden - og dette omfatter også fjernelse af ekstremt høje toldsatser (på 15% og derover), samt tiltrædelse af aftalen om informationsteknologi - og ved at afskaffe toldkontingenter, uberettigede tekniske handelshindringer og andre foranstaltninger af ikke-toldmæssig art. Dette kan ske ved at man opfølger det gennembrud som EU havde i forhandlingerne med Kina i oktober 1997 hvor man nåede til enighed om en række præcise principper og fik opstillet klare parametre for hvordan forhandlingerne om detaljerne i Kinas tilsagn på toldområdet skal fortsætte • snarest afskaffe de nuværende monopoler inden for handelen med udlandet således at alle kinesere og udlændinge i Kina kan foretage ind- og udførsel 12 • foretage en kraftig åbning af Kinas marked for serviceydelser inden for distribution, telekommunikation, de finansielle og liberale erhverv, turisme, rejser og medicinske tjenesteydelser. Kina er idag på vej ind i en ny fase af den økonomiske udvikling hvor servicesektoren bliver drivkraften bag fremtidens vækst. Udenlandske virksomheder kan bringe Kina store aktiver med hensyn til arbejdspladser, teknologi, faglig uddannelse på jobbet og ledelseskvalifikationer • åbne finanssektoren (bank-, børs- og forsikringsvæsen) på en mere systematisk og udtømmende måde, omend over en vis periode. En sådan liberalisering vil give Kinas vækst et skub fremad på længere sigt og give udlandet større tillid til økonomien, og kan iværksættes uden at give anledning til ukontrollable kapitalbevægelser eller ekstremt omskiftelige forhold. Det er også i Kinas interesse at fastlægge et ordentligt lovgrundlag og oprette en uafhængig tilsynsmyndighed • forbedre vilkårene for udenlandske virksomheder der etablerer sig ned i Kina. Dette indebærer at man fjerner alle restriktioner for virksomhedens juridiske form (om der er tale om et joint-venture eller et helejet selskab), at man afskaffer geografiske restriktioner og restriktioner på omfanget af tilladte aktiviteter, samt fjerner forhåndsbetingelser for etablering. Dette indebærer også fjernelse af krav til eksportens omfang og af eksportsubsidier • afskaffe foranstaltninger der tager sigte på at fremme prioriterede industrier, når de er uforenelige med Verdenshandelsorganisationen • sørge for en hurtig iværksættelse af Verdenshandelssammenslutningens TRIPS- aftaler og en komplet håndhævelse og beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret • i denne forbindelse bør være at sikre at Kina kan deltage indføre en klar, åben og konkurrencebaseret ordning for offentlige udbud. Hovedsigtet i Verdenshandelsorganisationens aftale om offentlige indkøb som led i optagelsen i Verdenshandelsorganisationen. Kina har verdens største marked for offentlige udbud, og de markedsliberaliserende foranstaltninger vil tabe kraftigt i værdi hvis ikke der gives adgang til dette marked • tilslutte sig den civile luftfartskodeks under Verdenshandelsorganisationen. EU's holdning i optagelsesforhandlingerne bør fortsat tage udgangspunkt i følgende: For det første bør EU gøre en energisk indsats for i forhandlingerne med Kina at opnå faste og holdbare tilsagn om at Kinas marked vil blive åbnet i et omfang som afspejler landets udviklingsstade, potentiale og størrelse, således at dets optagelse i Verdenshandelsorganisationen kan blive en varig succes. For det andet tager EU udgangspunkt i det standpunkt at den endelige løsning- i hvert fald til dels - kan komme til at omfatte overgangsperioder for visse sektorer hvor Kina bliver nødt til at lade indfasningen af Verdenshandelsorganisationens forpligtelser overskride den egentlige tiltrædelsesdato for at få tid til at tilpasse sin lovgivning og sin praksis. EU har foreslået denne fremgangsmåde på baggrund af at Kina selv i sin politik tilstræber gradvis gennemførelse af reformerne. 13 For det tredje bør EU tilskynde Kina til at forberede sig på optagelsen ved snarest at sørge for en tilpasning af de dele af landets lovgivning og regulativer der berører den udenlandske investering, således at investeringsordningerne gøres mindre restriktive, får bedre indbyrdes overensstemmelse og deres videre udvikling bliver mere forudsigelig. Endelig bør EU være med når Kina får brug for bistand i forbindelse med gennemførelsen af de nødvendige tilpasninger, og tilbyde samarbejde eller praktisk bistand under selve forhandlingerne. EU er allerede i gang med at opstille en række samarbejdsprogrammer der skal hjælpe Kina i gennemførelsen af reformerne, både under og efter optagelsesprocessen, og ikke mindst når landet skal tilpasse sig til Verdenshandelsorganisationens bestemmelser i overgangsperioden. I dette initiativ indgår også programmer der har til formål at sørge for at Kinas embedsmænd på alle forvaltningsniveauer og ledere inden for erhvervslivet får et bedre kendskab til Verdenshandelsorganisationens principper intellektuelle ejendomsret, offentligt udbud, normer og standarder, samt told - og spørgsmålet om hvordan Kinas lovgivning og regulativer kan tilpasses Verdenshandelsorganisationens regler. Verdenshandelsorganisationen bliver også det centrale tema i en bredt anlagt kursusprogram for den kinesiske administration. Ydermere vil EU sørge for at uddybe dialogen med Kina også efter optagelsen for på denne måde at sørge for at landet overholder de forpligtelser det har påtaget sig inden for Verdenshandelsorganisationen, både i indkøringsperioden og derefter. - bl. a. vedrørende den EU er rede til at afslutte forhandlingerne med Kina så snart landet har vist at det kan tilbyde en egentlig markedsåbning, i givet fald i form af en gradvis liberalisering baseret på en aftalt tidsplan, og det kan sikre at det bliver et åbent, aktivt og fremadskuende medlem senere liberaliscringsinitiativer. Det gælder frem for alt om at sørge for at Kina ikke anskuer sin optagelse i Verdenshandelsorganisationen som endnu et snærende bånd det får pålagt af omverdenen, men tværtimod som en proces der støtter og styrker landets eget interne reformprogram. af Verdenshandelsorganisationen, til at deltage en rede 1. 2. Styrkelse af den bilaterale samhandel EU har en lang handelshistorie med Kina, som det blandt andet fremgår af den handels- og samarbejdsaftale der blev indgået mellem EF og Kina i 19854, og det blandede EF/Kina-udvalg. De bilaterale drøftelser af samhandelen bør fortsætte sideløbende med forhandlingerne om optagelse i Verdenshandelsorganisationen da de udgør et nyttigt forrum for udveksling af information og for løsning af spørgsmål af interesse for begge parter. Man kan herigennem sikre at ligestillingsprincippet håndhæves inden for områder såsom søtransport og finansvæsenet. Sager der tages op inden for denne bilaterale dialog, bør indgå i et samspil med den strategi for markedsliberalisering som EU iværksatte i 1996 med henblik på en mere effektiv afvikling af hindringer for EU's eksport og investeringer på verdensplan. Sideløbende hermed bør man i EU udnytte disse bilaterale kanaler til at skaffe sig information om hvordan Kina varetager sine tiisagn under Verdenshandelsorganisationen, og sikre at disse tilsagn har virkning i praksis. EFT L 250 af 19. 9. 1985 s. 1 14 land der har så Kina er det langt den største gavn af EU's generelle toldpræferenceordning med mere end 30% i værdi af alle modtagerlandes import i 1997. Som følge af ordningens gradueringsmekanisme (hvorved præferencefordelen bortfalder for visse sektorer når industriudviklingen i disse når et højt niveau) vil Kina nødvendigvis få mindre fordel end tidligere. De særlige nye ansporingsordninger der er indført i præferenceordningen (med bestemmelser vedrørende sociale og miljømæssige aspekter)5, giver imidlertid præferencelandene mulighed for at opnå yderligere præferencemarginer hvis de kan godtgøre at de overholder de internationale standarder for arbejdstageres rettigheder (dvs. Den Internationale Arbejdsorganisations standarder for børnearbejde, foreningsfrihed og forhandlingsret) og miljøbeskyttelse (Den Internationale Tømmerorganisations for bæredygtig udnyttelse af tropeskove). Hvis der indløber ansøgning fra Kina, agter Kommissionen at foretage en nøje undersøgelse af om landet overholder de fornødne standarder. standarder EF-Kommissionen har foreslået at dumpingbestemmelserne ændres for så vidt angår Kina for at tage hensyn til den markedsreform som er i gang i dette land. Det6 foreslås det at man ændrer den klassificering af Kina som en ikke-markedsøkonomi der gælder i henhold til den nuværende lovgivning, og i stedet indfører en ny metode hvori de enkelt tilfælde vurderes hver for sig, således at kinesiske eksportører får samme behandling som eksportører inden for en markedsøkonomi hvis det kan fastslås at de arbejder på grundlag af klart definerede markedsøkonomiske vilkår. Dette indebærer at man ved fastlæggelsen af normalværdier baserer sig på disse eksportørers indenlandske priser og omkostninger, og ikke på information hentet fra et andet tredjeland med et tilsvarende marked. Med forslaget indføres der også en bedre systematik i behandlingen af anmodninger om individuel behandling og i beregningen af komparative fordele. Forslaget kommer til at afspejle de enkelte virksomheders specifikke adfærd og driftsvilkår, og fungerer samtidig hermed som et yderligere incitament til reform af kinesiske virksomheder. Der bliver således tale om et positivt samspil med de igangværende forhandlinger om optagelse i Verdenshandelsorganisationen. EU har meddelt Kina at man er rede til gradvist at afskaffe de kvantitative restriktioner på kinesiske varer lige så hurtigt som Kina kan afvikle sine egne. En sådan fjernelse af rammerne af en generel de kvantitative markedsliberaliseringsstrategi og som i Verdenshandelsorganisationen. i forhandlingerne om optagelse restriktioner bør ske inden led for Det er nødvendigt at Kommissionen og medlemsstaterne i alle faser holdes fuldt ajour om hvilken handelslovgivning og hvilken administrativ praksis der gælder for handel med varer og tjenesteydelser i Kina. Den bilaterale handelsdialog kan effektiviseres og fokuseres ved hjælp af en bedre koordination og en regelmæssig udveksling af detaljeret information mellem medlemsstaternes ambassader og Kommissionens delegation i Beijing. * ft KOM(97) 534 endelig udgave af 29. 10. 1997 SEC(97) 2290 1. 3. Fremme af investering Et af de vigtigste elementer i Kinas økonomiske vækst efter reformen startede i 1978, har været udviklingen af den udenlandske direkte investering. Kina har nu i flere år været den største modtager af udenlandsk direkte investering efter USA. Den udenlandske direkte fra Asien/Stillehavsområdet, og ikke mindst fra Hongkong og Taiwan, hvilket illustrerer den regionale dimension af Kinas integrering i verdensøkonomien. Finanskrisen i Asien» der vil give en formindskelse af den udenlandske direkte investering i Kina, gør det så meget vigtigere for Kina at tiltrække yderligere investering fra andre partnere, først og fremmest Europa og De Forenede Stater. i Kina domineres af investeringerne investering EU bør sigte på at få en forbedring af investeringsklimaet for europæiske virksomheder i Kina. En af de vigtigste forudsætninger herfor er tilvejebringelsen af en ordentlig og klar lovgivning for investering og en bedre håndhævelse af bestemmelserne om intellektuel ejendomsret. EU's politik på handelsområdet må bakkes op med en detaljeret strategi for investeringsfremme og erhvervsmæssigt og industrielt samarbejde med Kina. hvis man skal gøre Europa mere nærværende på det kinesiske marked. EU bør iværksætte en sådan strategi på de områder hvor Europa har et klart konkurrencefortrin (se også afsnit C. 2. ), idet vægten lægges på industriområder såsom telekommunikation, energi, miljøteknologi og -serviceydelser, transport og finansielle tjenesteydelser. EU bør også udbygge sine eksport- og investeringsfremmende ordninger for Kina, herunder programmet for EF-investeringspartnere (European Community Investment Partners - ECIP), der har til formål at fremme oprettelse af joint ventures mellem europæiske og kinesiske virksomheder i Kina, samt Asia-Invest programmet hvis formål er at hjælpe små og mellemstore virksomheder i Europa med at findes passende partnere i Kina. EU bør fortsætte med at prioritere de små og mellemstore virksomheder højt i den erhvervs- og industrifremmende politik der føres overfor Kina. 1. 4. Indgåelse af bilaterale aftaler EUs og Kinas handelsdialog kan underbygges yderligere ved at der indgås specifikke bilaterale aftaler inden for felter af særlig interesse, såsom: • Søtransport. En aftale inden for søtransportsektoren - hvor Kommissionen har forhandlingsmandat - bør tage sigte på at udbygge samarbejdet med Kina og at skaffe europæiske rederier bedre adgang til Kinas marked, Det er EU's plan at basere en sådan aftale på princippet om fri levering af ydelser inden for søfart og fri adgang til søfragtmarkedet og hjælpefaciliteter. Aftalen kan eventuelt indbefatte at der oprettes en arbejdsgruppe under det blandede udvalg der er etableret som led i aftalen mellem EF og Kina om økonomisk samarbejde. • Lufttransport. Udgangspunkt for et samarbejde inden for luftfartssikkerhed, -miljø og -infrastrukturer kunne være at Kommissionen, Kina og det europæiske luftfartsforbund indgik et aftalememorandum om industrielt samarbejde minden for luftfartsindustrien. Som led i dette samarbejde bør der indledes en dialog om luftfart. • Nuklear handel og sikkerhed. Kommissionen bør undersøge om det vil være formålstjenligt at indlede forhandlinger med Kina om en bilateral aftale om nuklear 16 handel og nuklear sikkerhed, på grundlag af Euratom-traktaten. Kinas ikke- spredningspolitik for kernevåben er et vigtigt punkt i denne sammenhæng og bør indgå i vurderingen. • Toldsamarbejde. Kommissionen har fået bemyndigelse til at forhandle om en aftale vedrørende toldsamarbejde og gensidig administrativ bistand. Et sådant samarbejde vil både tjene til at lette handelen mellem EU og Kina og til at skabe bedre muligheder for bekæmpelse af toldsvig. • Forskning og teknologi. EU og Kina bør indgå en specifik forsknings- og teknologiaftale med henblik på udbygning af samarbejdet inden for områder såsom energi, miljø, biovidenskaber, materialeforskning, transport, datakommunikation, informations- og kommunikationsteknologi. Dette vil bidrag til at højne europæiske virksomheders profil i Kina. 1. 5. Et godt samspil mellem finansiel liberalisering og regulering Etablering af et ordentligt finansmiljø er af altafgørende betydning hvis investorer og handelen skal bevare tilliden til Kina. Den finansielle krise der ramte nogle af Kinas nabolande i 1997, kan tages som et forvarsel om hvad der venter hvis ikke Kina drager de nødvendige konsekvenser. Dette understreger skarpt hvor vigtigt det er for Kina at etablere faste, åbne og gennemskuelige forhold omkring fmans- og bankvæsenet, og at sikre at bankernes udlån både afspejler markedets behov og er kommercielt rentable, hvis man for fremtiden skal undgå de svagheder der præger andre asiatiske landes økonomi. Som led i reformen af de statsejede virksomheder har Kina kastet sig ud i en ambitiøs reform af finanssystemet. Dette omfatter at der indføres en egentlig lovgivning vedrørende finansielle aktiviteter. Noget sådant har EU's fulde opbakning, og EU er således rede til at tilbyde Kina samarbejdsprojekter med ekspertise inden for regulering og overvågning af finansvæsenet. Samme mål kan søges realiseret ved hjælp af andre initiativer inden for ASEM. finansielle tjenesteydelser leverandører af Samtidig hermed bør EU søge at overbevise Kina om at en liberalisering af landets tjenesteydelser - og herunder bedre markedsadgang for marked for finansielle udenlandske for bank- og forsikrings væsen samt værdipapirer - vil bidrage til at styrke reformen af bankvæsenet i bredere forstand. Man ville få en bedre likviditet, en mere rentabel og effektiv fordeling af kreditten inden for økonomien, højere standarder og bedre ekspertise, hvilket vil resultere i flere arbejdspladser og højere vækst. Kina vii kunne forbedre investorernes tillid på et tidspunkt hvor tilliden til nabolandene er ringe, hvis man i en tidlig fase inddrager finansielle tjenesteydelser i tilbuddet til Verdenshandelsorganisationen. Dette indebærer ikke at landet pludselig skulle udsætte sig selv for markedsrisici, da EU ikke foreslår at Kina straks skulle indføre fuld frihed for kapitalbevægelser. inden 1. 6. En mere fremtrædende stilling for euro'en Med indførelsen af en økonomi- og valutaunion bliver det vigtigt for EU at gøre Kina opmærksom på de store ændringer som en sådan union (ØMU) vil få både for de økonomiske bånd mellem Kina og Europa og for det internationale finanssystem. Sideløbende med bestræbelser på at få opbygget et solidt og åbent finans- og bankvæsen 17 i Kina, bør EU søge at etablere en regelmæssig dialog med Kina om makroøkonomiske spørgsmål. Sigtet hermed skulle bl. a. være at informere Kina - der allerede er i besiddelse af verdens næststørste reserver af udenlandsk valuta - om valutaunionen og om euro'ens potentiale som stabil reservevaluta. Den informationskampagne om euro'en som Kommissionen agter at iværksætte over for tredjelande, bør navnlig tage sigte på Kina. Det foreslås således at man: af til de sig der følger tilpasse optagelsen forpligtelser fortsætter med at fremskynde forhandlingerne om Kinas optagelse indtil man har fundet en holdbar samlet løsning giver Kina mulighed for at fastsætte overgangsperioder for visse sektorer indtil landet kan i Verdenshandelsorganisationen tilbyder Kina samarbejdsprojekter for at hjælpe landet til at tilpasse sin økonomi til de forpligtelser der følger af optagelsen i Verdenshandelsorganisationen genoptager de bilaterale handelsforhandlinger med det formål at udveksle information og løse konflikter af fælles interesse udnytter de bilaterale handelsforhandlinger til at underbygge de tilsagn der gives som led i forhandlingerne om optagelse i Verdenshandelsorganisationen, og til at forbedre det positive samspil mellem disse forhandlinger og EU's strategi for liberalisering af adgangen til markederne vedtager Kommissionens forslag om en ny antidumping-forordning over for Kina og Rusland fortsætter med en gradvis gensidig afskaffelse af de kvantitative restriktioner i handelen mellem EU og Kina opstiller en detaljeret EU-strategi for fremme af investeringer Og erhvervsmæssigt og industrielt samarbejde med Kina indgår bilaterale aftaler inden for specifikke sektorer tilskynder Kina til at liberalisere de finansielle tjenesteydelser som led reformen af finansvæsenet og stiller relevant EU-ekspertise til rådighed informerer Kina om euro'ens muligheder som stabil reservevaluta. C2. Støtte til økonomisk og social reform Kinas reformer betyder en radikal ændring af landets økonomiske og sociale forhold. Reformens fart er imponerende, men der er tale om en skrøbelig proces der endnu ikke er fuldført. Udfordringen består for Kina i hvordan man får gennemført en økonomisk omlægning samtidig med at man får en bæredygtig økonomisk vækst og undgår ustabile sociale forhold. EU bør derfor ikke blot søge at forhandle om afskaffelse af hindringerne for handel og investering, men bør også hjælpe Kina med at tilvejebringe de nødvendige forudsætninger med hensyn ressourcer, ledelsesteknik mv. , kort sagt alt alle forudsætninger der er nødvendige for at skabe en moderne udadvendt økonomi. institutioner, politik, menneskelige til Behovet taget i betragtning vil der kun stå små ressourcer til rådighed for denne proces. For at få den maksimale virkning af de disponible ressourcer må man koncentrere samarbejdet om ganske få, men vigtige målsætninger. 11995-meddelelsen opstilledes der fem hovedområder for et samarbejde mellem EU og Kina - nemlig udvikling af menneskelige ressourcer, administrativ og social reform, erhvervsmæssigt og industrielt samarbejde, miljøsamarbejde, afhjælpning af fattigdom i land- og bydistrikter - og de har vist deres værdi i alle de heldigt gennemførte projekter, og de principper der blev lagt i 1995 for strategien på langt sigt, kommer fortsat til at danne grundlaget for EU's udformning af samarbejdsprogrammet. Dette blev uddybet i EU's og Kinas aftalememorandum om planlægningen af samarbejdsprojekterne, som Kommissionen og de kinesiske myndigheder undertegnede i Beijing i oktober 1997. På baggrund af den store hastighed hvormed ændringerne i Kina forløber, er det vigtigt at man sørger for at ajourføre målsætningerne i EU's program for samarbejde med Kina således at der tages højde for Kinas igangværende reform. Følgende vigtige punkter - til hvortil man bør Verdenshandelsorganisationen (se afsnit C 1. 1. ) og samarbejdsprojekterne vedrørende menneskerettigheder (afsnit B) - skal fremhæves: samarbejdsprojekter forbindelse der har føje de 1. Bivirkninger af virksomhedsomstruktureringen. Kina er i gang med at omstrukturere mange af de statsejede virksomheder der stadig udgør kernen i landets industri. Dette forehavende, hvis omfang og kompleksitet er uden sidestykke, kan få alvorlige sociale og politiske bivirkninger. EU bør ikke søge at tage fat på alle aspekter af "en reformproces af denne størrelsesorden, men bør koncentrere sig om et begrænset antal vigtige punkter i nært samarbejde med andre donorer, og først og fremmest verdensbanken. Takket være erfaringerne med omstrukturering og privatisering både i EU, i de central- og østeuropæiske lande og i de nye uafhængige stater, står EU godt placeret med hensyn til at tilbyde Kina ekspertise når der skal indføres nye former for ejendomsret, selskabsledelse, regnskabsføring og forvaltning. EU kan også hjælpe Kina med at gennemføre en reform af velfærdssystemet der bliver et af de største ofre for omstruktureringen af de statsejede virksomheder, eftersom Kinas velfærdssystem i byerne stort set varetages af de statsejede virksomheder. EU kan hjælpe Kina med at finde nye socialsikring, velfærdsmodeller, arbejdsløshedsforsikring og pension, og dermed både imødekomme Kinas ønske om at minimere de sociale følgevirkninger af den økonomiske reform og bidrage til afhjælpning af fattigdommen i byerne. sundhedspleje, inden bl. a. for 2. Finansreform. Kina har klogeligt iværksat en reform af sit finanssystem der er nært knyttet til de forgældede statsejede virksomheder. Et ordentligt fungerende, gennemskueligt og markedsbaseret bankvæsen er en nødvendighed når man skal skabe en bæredygtig økonomi. EU bør hjælpe Kina med at opstille de regler, de tilsynsordninger og de overvågningsstandarder der er nødvendige for at landet kan undgå de struktursvagheder der er konstateret andre steder i Asien som følge af finanskrisen, og dette bør ske i nært samarbejde både med de internationale finansinstitutioner og medlemsstaternes egne finansinstitutioner der tager sig af tilsyn og overvågning af finansvæsenet. 3. Industrielt samarbejde. Man bør iværksætte samarbejdsordninger, navnlig inden for de sektorer hvor EU's industri har en klar konkurrencemæssig og teknologisk førerstilling og hvor Kina har specifikke behov, med det formål at tackle spørgsmål såsom regulering, fastlæggelse af fælles normer og standarder, indførelse af gensidigt anerkendte certificeringsordninger, indførelse af mindre forurenende produktionsprocesser, samt industri- og handelsuddannelse. Begge parters administration, regulerende myndigheder og industri bør involveres i dette arbejde. Små og mellemstore virksomheder bør tilskyndes til at deltage i denne proces. Øverst på dagsordenen for kommende initiativer kan sættes telekommunikation, informationsteknologi og luftfartsteknologi. 4. Erhvervsdialog. EU bør tilskynde Europas virksomheder og industri til i højere grad at involvere sig i Kina. Gennem en erhvervsorienteret dialog vil EU's virksomhedsledere og kinesiske forretningsmænd og politiske beslutningstagere få mulighed for at udbrede kendskabet til Kinas omlægningsproces og fremskaffe ekspertise vedrørende markedsreform. Resultaterne af denne dialog kunne danne udgangspunkt og samarbejdsinitiativer bør udformes fremover. af hvordan EU's handelspolitik undersøgelser for 5. Reform af retsvæsen og administration. EU bør understøtte sine bilaterale og multilaterale handelsforhandlinger med konkret bistand til Kinas bestræbelser på at reformere og modernisere de generelle retlige og administrative rammer omkring økonomien. Her bør man først og fremmest tage sigte på udarbejdelse af lovgivning og håndhævelse heraf, for eksempel intellektuel ejendomsret, virksomhedslovgivning og offentlige udbud, samt på administrativ organisation og forvaltning. Fortsat støtte fra EU til etablering af en egentlig konkurrencebaseret udbudsordning vil bidrage til at øge industriens konkurrenceevne og hjælpe Kina til at etablere en moderne og effektiv offentlig sektor. inden for 6. Erhvervsuddannelse. Gennem samarbejdet får Kina mulighed for at indføre moderne standarder for de faglige uddannelser og en moderne undervisningspraksis og dermed en bedre uddannelseskapacitet. I denne forbindelse skal der tages højde for både administrationens og industriens behov. Erhvervsfaglige uddannelser med sigte på industrien vil give den kinesiske arbejdskraft bedre kvalifikationer, og vil samtidig fremme europæisk ledelsespraksis, teknisk know-how og tekniske standarder, hvilket vil gøre det nemmere for Europa at investere. På samme måde vil kurser sætte de offentligt ansatte bedre i stand til at klare de udfordringer de udsættes for i en markedbaseret, globalt orientere økonomi. 7. Forskning og teknologi. Det forskningsmæssige og teknologiske samarbejde bør udnyttes mere aktivt til at styrke de europæiske virksomheders stilling på det kinesiske marked og til samtidig at støtte Kinas egen økonomiske udvikling. Dette og omkring samarbejde kommunikationsteknologi, bioteknologi, materialeforskning, transport, energi, miljø og naturressourcer. Man bør snarest forhandle om en specifik videnskabs- og lbrskningsaftale mellem EF og Kina (se afsnit C. 1. 3. ), og der bør etableres et partnerskabskontaktnet således at unge forskere, ledere og ingeniører inden for bestemte erhvervssektorer får mulighed for udveksling. informations- landbrug, fokuseres bør 8. Miljø. Kina er blevet stadig mere opmærksom på de miljømæssige omkostninger som landets tidligere industrimodel indebar, samt virkningerne heraf på det globale miljø. Landet søger nu at forene hurtig vækst med forsvarlige produktions- og forbrugsmønstre. Med udgangspunkt i meddelelsen om en samarbejdsstrategi 20 mellem Europa og Asien inden for miljø7 bør EU's samarbejdsprojekter baseres på ikke-forurenende produktionsmetoder, minimering af affald, miljøstandarder og uddannelse, forvaltning af miljøet samt passende teknologioverførsel. EU bør navnlig hjælpe Kina med at sørge for at hensynet til miljøet - og dette omfatter blandt andet forebyggelse af industriforurening og udtømning af drivhusgasser, samt bevarelse af arternes mangfoldighed - opprioriteres i landets økonomiske politik samt i de udviklingstiltag der iværksættes på regionalt og lokalt niveau. Miljøbeskyttelsesprojekter og projekter til afhjælpning af fattigdommen kan integreres med hinanden, hvor dette er formålstjenligt og i overensstemmelse med Kinas ønsker om afhjælpning af fattigdommen. 9. Energi. Europa bør tilbyde sin ekspertise på miljø- og energiområdet for at hjælpe Kina til at udvikle en effektiv og ikke-forurenende industri, og for at markere sig på landets potentielt lukrative marked for grøn teknologi, med udgangspunkt i meddelelsen om en samarbejdsstrategi mellem Europa og Asien inden for energi8. Øverst på listen i denne forbindelse står indførelse af en bedre energieffektivitet, udvikling af ikke-forurenende kulteknologi samt alternative energikilder, herunder naturgas. EU bør søge at sikre et positivt samspil med de internationale finansieringsinstitutioner vedrørende disse punkter. 10. Regionale forskelle, afhjælpning af fattigdom og sociale skævheder. Selvom der har været en kraftig stigning i levestandarden, er Kina stadig et udviklingsland. Der er stor fattigdom både på land og i by, den store del af befolkningen der er uden fast bopæl er en alvorlig trussel mod samfundets stabilitet og velfærd, og udviklingsforskellene mellem de udviklede kystområder og de mere tilbagestående centrale provinser er blevet en af de mere alvorlige årsager til bekymring både for de lokale og de centrale myndigheder. EU bør hjælpe Kina med at opnå en mere ensartet fordeling af velfærden i hele landet og med at mindske de regionale og sociale skævheder. Delte kan bl. a. ske ved hjælp af projekter til udvikling af kommunikationsforbindelserne mellem kystområderne og de mere tilbagestående regioner i landets indre. Noget sådant kan bidrage til at gøre de indre regioner mere attraktive for investering fra udlandet og fra Kina selv. Det foreslås således at man: stiller ekspertise til rådighed for at mindske bivirkningerne af virksomheds- omstruktureringen og af den sociale reform stiller ekspertise til rådighed for reform af finansvæsenet styrker samarbejdet inden for industri og erhvervsliv samarbejder om de juridiske og administrative rammer udvikler de menneskelige ressourcer, med vægten lagt på erhvervsuddannelse og udvekslingsordninger udvider det videnskabelige og teknologiske samarbejde 7 * KOM(97) 490 endelig udgave af 13. 10. 1997 KOM(97) 308 endelig udgave af 18. 7. 1996 21 tilstræber en bæredygtig udvikling og hjælper Kina med at tage højde for miljøpolitiske problemer tilskynder til overførsel af know-how og teknologi inden for energisektoren fremmer samarbejdet med henblik på at mindske forskellene mellem regionerne og at afhjælpe fattigdom og de sociale skævheder. D. Bedre valuta for EU's penge En mere omfattende strategi for relationerne til Kina må underbygges med passende finansieringsmidler. De midler der afsættes på EU's budget med henblik på Kina, er blevet mere end tredoblet som et direkte resultat af den politik der blev iværksat i 1995, og de kommer til at stige til mere en 70 millioner ECU om året i tiden frem til 1999. hvor de i 1991-1994 perioden lå på et årsgennemsnit på 20 millioner ECU. EU er hermed blevet i stand til at vise at man mener samarbejdet med Kina alvorligt, idet langt de fleste af de nye idéer har kunnet iværksættes. De nuværende budgetrammer giver mulighed for at finansiere både de kortvarige og de langvarige initiativer der er skitseret i denne meddelelse, forudsat at dette budget videreføres i perioden 2000-2006. EU bør dog overveje alle muligheder for at opnå en bedre effektivitet i sine aktiviteter. Et af de vigtigste synspunkter i denne meddelelse er at EU-finansierede samarbejdsprogrammer i endnu højere grad bør sammenkædes med EU's videre politik over for Kina. EU bør gribe chancen for at underbygge sin politik ved hjælp af konkrete bistandsprojekter overalt hvor det er muligt, lige fra dialogen om menneskerettigheder, over forhandlingerne om Kinas optagelse i Verdenshandelsorganisationen, til spørgsmål i forbindelse med Kinas økonomiske udvikling. EU begynder at få status som en af Kinas vigtigste gavebistandsdonorer, og alt bør sættes ind på at maksimere denne fordel. En af de bedste måder hvorpå man kan forbedre et projekts effektivitet, er ved at give dem direkte relevans for de højest prioriterede politiske målsætninger. Det er simpelthen et spørgsmål om hvordan man får mere for pengene, og dette kunne gennemføres uden forhøjelse af de beløb der er afsat til Kina på det almindelige budget. Ligesom andre internationale donorer undersøger EU konstant hvordan man kan forbedre projektgennemførelsen. Hidtil har man koncentreret sig om relativt bekostelige programmer der løber over flere år. Herved maksimerer man virkningen af et samarbe jelsbudget der vil fortsætte med at være lille i forhold til de store behov som et land af Kinas størrelse har. Det kan dog gennemføres forbedringer på fem vigtige områder: Først del første står EU over for et stadigt voksende behov for støtte til små, men meget fremtrædende projekter. Nogle af disse tiltag - som for eksempel tiltag med sigte på hurtigt at stille europæisk ekspertise til rådighed i forbindelse med udarbejdelse af ny lovgivning, erhvervsuddannelse, etablering af kontaktnet til virksomheder i EU, afholdelse af seminarer osv. - har et langt større gennemslagspotentiale end deres beskedne budget lader formode. Den Europæiske Union bør opstille en metode for 22 hvordan man udvælger de allerbedste af disse små projekter, således at de kan finansieres hurtigt og direkte via Kommissionens delegation i Beijing. For det andet udnytter man stadig ikke i tilstrækkelig grad mulighederne for et positivt samspil mellem EU's og medlemsstaternes samarbejdsprogrammer. Det haster med at linde frem til ordninger for hvordan man forbedrer koordinationen og den indbyrdes komplementaritet, og hvordan man tilrettelægger fælles projekter. For det tredje må Kommissionen - på baggrund af de ret snævre grænser der er afstukket med det forholdsvis beskedne samarbejdsbudget - undersøge hvordan man kan arbejde tættere sammen med de internationale finansieringsinstitutioner. Der er opstået nye muligheder for at udnytte EU's gavchistandsfinansicrcdc projekter til at bane vejen for mere finansiering Ira organisationer såsom Verdensbanken. Hertil kommer al EU bør overveje at finansiere europæiske eksperters deltagelse i bankens policy-drøftelser med den kinesiske regering. Dette vil være til gavn for alle parter og vil være særdeles formålstjenligt på områder såsom velfærdsreform, energi og miljø. I or clct fjerde er der den omstændighed al Den Europæiske Investeringsbank, som har mandat til at yde støtte i Asien frem til år 2000, på nuværende tidspunkt kun er meget lidt involveret i Kina. Indtil nu er der kun iværksat et projekt - inden for energi - med et budgel på 50 millioner ECHJ. Det ser dog ud til at der er et vist spillerum således at man kun øge Den Europæiske for det eksisterende mandat. Delle kan få stor betydning idet Verdensbanken agter at foretage en nedskæring i de bløde lån den yder som udviklingsbistand, og helt at afskaffe sådanne lån fra og med 1999. Spørgsmålet om hvor store finansieringsrammer banken får at råde over i Asien efter udløbet af det nuværende mandat, og hvordan midlerne skal fordeles, er stadig uafklaret. Investeringsbanks involvering i Kina inden For at lette Den Europæiske Investeringsbanks arbejde i Kina, og for at gore dens udlån mere konkurrenceorienteret og styrke gennemførelseskapaciteten vil Kommissionen overveje at afsætte en del af samarbejdsbudgetlet til Den Europæiske Investeringsbank således af investeringsmuligheder og på denne måde forberede grundlaget for FIB-lån til projekter al fælles interesse der gennemføres af de lånlagende institutioner i Kina. Med bedre UB-tiltag i Kina vil bankens samarbejdsaktiviteter få en mere fremtrædende plads, og bankens forbindelser med delte land vil generelt få et højere profil. forhåndsanalyser forundersøgelser finansiere at man kan og For del femte er vigtigt al fortsætte med at føre en indgående dialog med ile kinesiske myndigheder hvis man skal sikre al projektudviklingen afspejler begge parters målsætninger. Denne dialog bør omfatte alle faser i projektafviklingen, omend med særlig stor vægt på planlægningsfasen, som det fremgår af det aftalememorandom vedrørende planlægningen af 1998- og 1999-samarbejdet der blev undertegnet i oktober 1997 mellem Kommissionen og de kinesiske myndigheder. i denne dialog bør man snarest iværksætte drøftelser og Med udgangspunkt informationsudveksling med medlemsstaterne vedrørende den flerårige planlægning for på denne måde al udnytte eventuelle positive samspilsvirkninger med medlemsstaternes egne programmer. Det samme er tilfældet med Den Europæiske Investeringsbank. Verdensbanken og andre donorer. 2* Det foreslås således at man: gør det lettere hurtigt at finansiere mindre, kortvarige projekter via delegationen i Beijing sørger for et bedre samspil mellem EU's målsætninger i politikken over for Kina og samarbejdsprogrammerne sørger for et bedre samspil med EU's medlemsstater undersøger hvordan man kan samarbejde med Verdensbanken og andre långivere samarbejder med Den Europæiske Investeringsbank om en udvidelse af dens aktiviteter i Kina inden for del nuværende mandat sørger for en udbygget og regelmæssig dialog med Kina om planlægningens og fase og sørger for at medlemsstaterne og de projektafviklingens internationale finansieringsinstitutioner straks underrettes. forskellige E. En højere profil for Den Europæiske Union Al Kina igen er begyndt at gøre sig gældende, er noget der optager sindene kraftigt. Der er kun få virksomheder, institutioner og individer uden for Kina som ikke er klar over af tale om en delle lands voksende betydning på verdensplan. For nogle er der uudtømmelig kilde til nye muligheder, medens andre er mere forsigtige i deres vurdering. Flertallet mener nok at der alt i alt er tale om en positiv udvikling som kræver en omhyggeligt afvejet, men beslutsom respons fra regeringernes side, og dermed også fra Den Europæiske Union. Hvis en sådan respons skal være virkningsfuld, må den skabe opmærksomhed, ikke blot i Europa, men også i Kina og i resten af verden. Storre opmærksomhed omkring Europa vil give EU en slørre vægt i forholdet til Kina. Det bliver nødvendigt med en nøje samordning inden for EU, hvis det skal lykkes at højne EU's profil i Kina. Årlige topmøder med Kinas ledere og møder på hojt niveau, jf. anbefalingerne i afsnit A. l. i denne meddelelse, vil i et vist omfang kunne bidrage til at skabe en sådan opmærksomhed, og medierne bør derfor involveres heri i det fornødne omfang. I il i bør også foretage en kraftig ajourføring af sin informationspolitik over for Kina. Som el første skridt bør man som nogel heil nyt fastlægge en informationsstrategi med specielt sigt på EU's relationer til Kina. I denne forbindelse bør man fastlægge hvem der er de vigtigste målgrupper inden for erhvervslivet, regeringen, universiteter og højere læreanstalter, NGO'er, medierne og andre grupper med henblik en bedre formidling af information om del indbyrdes forhold. Disse målgrupper bør søges både i Kina og i Europa, lin ny informationsstrategi kunne blandt andet omfatte nedenstående tiltag. Del foreslås: • • at Kommissionen oprellerel eenlre iler allerede er oprette al man øger antallet af besøgsprogram pi esse- og in format ionseenter i Beijing, i Washington og Tokyo kinesiske besøgende i Europa, f. eks. i lighed med do gennem EUs at man udbygger del kulturelle samkvem ved udveksling mellem skoler, universiteter og andre læreanstalter at man tilrettelægger arrangementer af kulturel art, såsom udstillinger, og undersøger hvordan man kan udvikle det fremtidige samarbejde på kulturområdet at man sørger for at EU i højere grad deltager i konferencer vedrørende kinesiske anliggender og afholder seminarer og konferencer om forholdet mellem EU og Kina at man udvider samarbejdet med de allerede eksisterende centre for EU-studier på de kinesiske universiteter og med Det Kinesiske Selskab for EU-studier. Konklusion Kinas voksende politiske og økonomiske selvtillid bør tilskynde EU til at søge at involvere dette land i et positivt samspil. Kinas voksende styrke modsvares i det store og hele af landels voksende ansvarsfølelse. At Kina i stigende grad manifesterer sig på verdensplan bør derfor imødegås med en positiv respons og forudseenhed fra Europas side. Med denne meddelelse søger man al udvise forudseenhed ved at afstikke grundlaget foret nært partnerskab i form af en række specifikke, handlingsorienterede initial i ver. frihedsrettigheder og menneskerettighederne, Delle arbejde bør fokusere på en vellykket og varig integralion af Kina som en fuldgyldig partner i verdensøkonomien. Samtidig hermed bør man aktivt engagere sig i bestræbelserne på at skabe et stærkt og åbent civilsamfund med udgangspunkt i de takt med Kinas grundlæggende i optagelse indførelse Verdenshandelsorganisationen og EU's bilaterale handelspolitik over for Kina er to viglige redskaber der sammen med Europas program for samarbejde med Kina kan hjælpe med til at føre disse målsætninger ud i livet. På samme tid må EU være rede til med kort varsel at tilpasse sin politik til eventuelle uforudsete ændringer der skyldes den kinesiske omlægnings store fart og omfang. markedsbaseret i Kinas økonomi. en af Europa og Kina står begge på tærsklen til en ny kritisk fase. Dette bør tilskynde Europa til at udforme sin egen europæiske strategi over for Kina. Det henstilles herved til Rådet at det giver sin tilslutning til de initiativer der er skitseret i denne meddelelse, og at det opfordrer Kommissionen, Europa-Parlamentet, medlemsstaterne, erhvervslivet og andre til at samarbejde på grundlag af de foreslåede retningslinjer. Kommissionen slår parat til at gå i gang med de beskrevne initiativer allerede i løbet af de kommende måneder. Kommissionen har til hensigt at forelægge regelmæssige rapporter for Rådet og Europa Parlamentet om hvilke fremskridt der gøres med iværksættelsen af forslagene i denne meddelelse. Med henblik herpå udarbejdes der en årlig rapport. 25 ISSN 0254-1459 KOM(98) 181 endelig udg. DOKUMENTER DA 11 02 10 Katalognummer : CB-CO-98-212-DA-C ISBN 92-78-32894-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg Li,