title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 754/98 van Angela SIERRA GONZÁLEZ aan de Commissie. Beperking van het REGIS-initiatief voor ultraperifere regio's in het kader van Agenda 2000

eurovoc_concepts:
EU aid
EU initiative
Structural Funds
aid programme
gross domestic product
operational programme
peripheral region
terms for aid

formats: html pdf print

text: C 323/68 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 21. 10. 98 (98/C 323/90) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0754/98 van Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) aan de Commissie (18 maart 1998) Betreft: Beperking van het REGIS-initiatief voor ultraperifere regio(cid:146)s in het kader van Agenda 2000 In Agenda 2000 handhaaft de Commissie de ultraperifere regio(cid:146)s als regio(cid:146)s van doelstelling 1, ondanks het feit dat hun BBP hoger ligt dan 75% van het communautaire gemiddelde. In dezelfde Agenda 2000 heeft de Commissie het echter ook over een beperking van het aantal communautaire initiatieven, waarbij het REGIS-initiatief voor ultraperifere regio(cid:146)s in tegenstelling tot de vorige programme- ringsperiodes niet is opgenomen onder de nieuwe doelstellingen. Zoals de Commissie weet is het REGIS- initiatief na het operationele programma voor de Canarische eilanden van het EFRO het tweede investerings- programma op de Canarische eilanden, en levert het aanzienlijke middelen voor de ontwikkeling van de plaatselijke economie en voor de bevordering van hernieuwbare energiebronnen, om maar twee dingen te noemen. De bijzondere aandacht die de ultraperifere regio(cid:146)s krijgen in het Verdrag van Amsterdam, dat voorziet in specifieke maatregelen in verband met de voorwaarden voor toegang tot de structuurfondsen en tot horizontale gemeenschapsprogramma(cid:146)s, lijkt daarentegen te wijzen op de noodzaak van een specifiek initiatief voor deze regio(cid:146)s, een rol die het REGIS-programma tot dusver heeft vervuld. Acht de Commissie het noodzakelijk om tijdens de volgende programmeringsperiode een communautair initiatief voor de ultraperifere regio(cid:146)s vast te stellen naar het voorbeeld van REGIS I en REGIS II? Hoe wil de Commissie de eventuele verdwijning van het REGIS-initiatief compenseren, gezien de belangrijke financie¤le bijdrage van dit programma aan de Canarische economie en samenleving? Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (21 april 1998) De Commissie is voornemens bijzondere aandacht te besteden aan de ultraperifere regio(cid:146)s. In haar voorstellen voor nieuwe verordeningen betreffende de Structuurfondsen van 18 maart 1998 (1) voorziet zij namelijk in een specifieke gelijkstelling van deze regio(cid:146)s met de regio(cid:146)s van doelstelling 1, ook als hun bruto binnenlands product (BBP) per inwoner lager is dan 75 % van het communautaire gemiddelde. De Commissie is van plan de acties die tot nog toe in het kader van REGIS I en REGIS II worden ondernomen, in de programma(cid:146)s voor doelstelling 1 te integreren om te komen tot een thematische concentratie, voorts om het beheer en de administratie te vereenvoudigen en tenslotte om de acties doeltreffender te maken. Wat de intensiteit van de communautaire steunverlening betreft, zullen de ultraperifere regio(cid:146)s net als de andere regio(cid:146)s van doelstelling 1 profiteren van de inspanning om de begrotingsmiddelen op doelstelling 1 te concentreren. (1) COM(98) 131. (98/C 323/91) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0762/98 van Georg Jarzembowski (PPE) aan de Commissie (18 maart 1998) Betreft: Feitelijke niet-toepassing van de vereenvoudigde douanevoorschriften in Griekenland De douane in Griekenland ontzegt scheepvaartmaatschappijen zonder concrete reden de mogelijkheid om in de havens van Piraeus, Thessaloniki en Heraklion te lossen goederen volgens de zogeheten vereenvoudigde regeling communautair douanevervoer overeenkomstig art. 448 van Verordening (EEG) nr. 2454/93 (1) te laten afhandelen. De autoriteiten hebben de genoemde drie havens als geheel tot (cid:132)vrije zone(cid:148) verklaard. Daardoor worden de bevrachters die van deze havens gebruik maken, verplicht zich aan de met deze (cid:132)vrije zones(cid:148) verbonden formaliteiten te houden, en wel ongeacht of de goederen per container worden vervoerd of niet. Deze formaliteiten omvatten tot vijftien verschillende procedurele stappen en kosten veel tijd en geld. Tegen deze achtergrond zou ik de Commissie het volgende willen vragen:


title: Forslag til rådets direktiv om anden ændring af direktiv 90/394/EØF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer

eurovoc_concepts:
cancer
carcinogenic substance
health control
health risk
occupational safety

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 18. 03. 1998 KOM(1998) 170 endelig udg. 98/0093 (SYN) Forslag til RÅDETS DIREKTIV om anden ændring af direktiv 90/394/EØF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer (forelagt af Kommissionen) Forslag til Rådets direktiv om anden ændring af direktiv 90/394/EØF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer (98/. ) (EØS-relevant tekst) BEGRUNDELSE 1. Indledning a) Begrundelse for fællesskabsindsats Da Rådet fastlagde sin fælles holdning 3/97/EF1 med henblik på vedtagelse af Rådets direktiv om første ændring af direktiv 90/394/EØF2 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer (som blev vedtaget som Rådets direktiv 97/42/EF3 den 27. juni 1997), henstillede det til Kommissionen at forelægge et forslag til yderligere ændring af direktiv 90/394/EØF. Det skete med henblik på: • at fastsætte hensigtsmæssige standarder med det formål at imødegå risici fra mutagener, som ikke allerede er omfattet af det pågældende direktiv, og som sandsynligvis fremkalder kræft, at træffe foranstaltninger i forbindelse med spørgsmålet om træstøvs kræftfremkaldende virkninger med henblik på at lade træstøv indgå i det pågældende direktiv samt at klarlægge, hvordan bestemmelserne i direktiv 90/394/EØF kan anvendes på træstøv, • at konsolidere de gældende direktiver om kræftfremkaldende stoffer på arbejdspladsen, særlig vinylchloridmonomer og asbest, i det pågældende direktiv. 1 EFT C 6 af 9. 1. 1997, s. 1. 2 EFT L 196 af 26. 7. 1990, s. 1. 3 EFTL 179 af 8. 7. 1997, s. 4. Nærværende forslag til anden ændring af direktiv 90/394/EØF har til formål at imødekomme Rådets henstilling. b) Subsidiaritet Forslaget er ikke i strid med subsidiaritetsprincippet, for kun ved hjælp af en fællesskabsindsats er det muligt at sikre et minimumsniveau i samtlige medlems stater for beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer. Med denne indsats vil man også kunne undgå konkurrenceforvridning, fordi man forhindrer uensartet anvendelse af minimums standarder for beskyttelse af arbejdstagerne i de enkelte medlemsstater. i forbindelse med Forslaget vil endvidere tilskynde til større fleksibilitet beskæftigelse på tværs af grænser, for arbejdstagerne kan i det mindste være sikre på at finde minimumsniveauet for beskyttelse af sundhed og sikkerhed i alle medlemsstater. Arbejdsgiverne vil også kunne være at produktionsomkostningerne ikke påvirkes ubehørigt som følge af forskellige niveauer for beskyttelse af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. sikre på, 2. Mutagener De fleste mutagener kan forventes at være kræftfremkaldende på grund af deres interaktion med DNA. Den begrundede formodning om, at mutagener er kræftfremkaldende, har fået Det Videnskabelige Udvalg for Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering for Kemiske Agenser, som blev oprettet ved Kommissionens afgørelse 95/320/EF4, til at anbefale, at kimcellemutagener og genotoksiske kræftfremkaldende stoffer behandles på samme måde i forbindelse med risikostyring på arbejdspladsen, og det skyldes de alvorlige virkninger, usikkerheden omkring deres dosis-respons karakteristika samt den manglende mulighed for på en troværdig måde at identificere en dosis-tærskel for deres virkninger. - Videnskabeligt er et mutagen defineret som et stof, der kan ændre de informationer, der er indeholdt i DNA i organismer, der udsættes for mutagenet. En mutation er en ændring i de informationer, der er indholdt i en celles DNA. Når mutationen sker i en kimcelle, er der fare for, at denne mutation videreføres til fremtidige generationer. Hvis mutationen påvirker en somatisk celle, er der fare for, at der udvikles kræft. EFTL 188 af 9. 8. 1995, s. 14. På fællesskabsplan klassificeres mutagener i overensstemmelse med Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer5 i 3 kategorier. Det er kun kategori 1 og 2, som er relevante for nærværende ændring; de er mærket med risikoangivelsen R46 - kan forårsage arvelige genetiske skader. Kategori 1 Stoffer, som er kendt for at være mutagene hos mennesker. Der foreligger tilstrækkeligt bevismateriale til at kunne fastlægge, at der er en årsagsforbindelse mellem det forhold, at mennesker udsættes for stoffet, og arvelige skader. Kategori 2 Stoffer, som bør anses for at være mutagene hos mennesker. Der foreligger tilstrækkeligt bevismateriale til at give en begrundet formodning om, at mennesker, som udsættes for det pågældende stof, kan få arvelige genetiske skader. Det drejer sig om: - hensigtsmæssige dyreundersøgelser, - andre relevante informationer. De fleste kemiske kimcellemutagener agerer via DNA-alkylering i kimceller. Sammenlignet med gentoksiske carcinogeners DNA-skader ligger forskellen hovedsagelig i mål-celle/væv. Der findes hverken en almindelig anerkendt sikkerhedstærskel for kemiske kimcellemutagener eller en almindelig anerkendt model for kvantitativ risikovurdering i forbindelse med stoffer, som kan forårsage arvelige genetiske skader. Der er derfor almindelig enighed om, at denne form for mutagener, som en beskyttelsesforanstaltning, bør betragtes som carcinogener i forbindelse med direktivet. Artikel 1, stk. 1, og bilag I til direktiv 90/394/EØF bør således ændres i overensstemmelse hermed. 5 EFT L 196 af 16. 8. 1967, s. 1. 3. Træstøv Efter henstilling fra Rådet anmodede Kommissionen Det Videnskabelige Udvalg for Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering om at udtale sig om, hvorvidt alt træstøv, eller kun støv fra bestemte træsorter, bør betragtes som kræftfremkaldende hos mennesker. Udvalget blev også anmodet om at udtale sig om et forslag til grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for træstøv, under hensyntagen til alle mulige følger for sundheden. Udvalget vedtog enstemmigt, at der foreligger tilstrækkeligt bevismateriale til at fastslå, at støv fra eg og bøg er kræftfremkaldende hos mennesker, og her er der særlig tale om nasal adenocarcinom. Bevismaterialet for andre er ikke så entydigt. Udvalget har endnu ikke kunnet fremlægge en detaljeret risikovurdering, som Kommissionen kan lægge til grund for et forslag om et videnskabeligt baseret tal, der kan afspejle den højest acceptable risiko. Udvalget lagde følgende til grund for sin udtalelse: - I henhold til "IARC Monograph" om træstøv (Vol. 62. 1995) er der en træstøv og årsagssammenhæng mellem erhvervsmæssig eksponering adenocarcinom i næsehuler og paranasale bihuler. Det lader til, at skaderne skyldes træstøv / sig selv, snarere end anden eksponering på arbejdspladsen. Der er helt klart større risiko for adenocarcinom i forbindelse med eksponering for støv fra hårdt træ, men arbejdstagere udsættes sjældent for en enkelt type træstøv under arbejdet, og de fleste job indebærer eksponering for mange sorter. Der er ikke foretaget tilstrækkeligt mange undersøgelser til at kunne vurdere risikoen for kræft som følge af, at arbejdstagere kun er udsat for støv fra blødt træ. for - Nyere publikationer, som bekræfter den overordnede hypotese. - Det er ikke almindelig anerkendt at definere træ som hårdt eller blødt træ. I henhold til IARC (1995) findes der ca. 12 000 træsorter, hvoraf de fleste er løvfældende træer eller har hårdt ved, mens kun ca. 800 er nåletræer eller har blødt ved. - Der findes ikke anerkendte biologiske eller fysiske forskelle mellem støv fra hårdt og blødt træ. Støvpartiklernes størrelse er bestemt af træets rugtighedsindhold og den proces, hvorved støvet opstår, og ikke ud fra træsorten. - Det blev konstateret, at man i mange arbejdssituationer ikke kan udelukke, at støv fra blødt træ forurenes med støv fra hårdt træ. Endvidere udsættes arbejdstagerne ikke blot for støv fra træblandinger, men også for mange kemiske agenser, som f. eks. tilsætningsmidler, bindemidler, bejdse, etc. Træstøv kan være en bærer af de andre agenser. Ledsagende eksponering varierer i sin art, men træstøv er et almindeligt forbindelsesled i positive epidemiologiske undersøgelser. Løbende eksperimenter på det tyske kræftforskningscenter kan måske bidrage til at besvare spørgsmålet. - Ekstrakter af støv fra hårdt, men ikke blødt træ, hævdes at være genotoksiske, som omfatter men udvalget erkendte, at resultaterne af undersøgelser, fraktionering og ekstraktion af komplekse materialer, har visse begrænsninger. Udvalget konkluderede derfor, at det er bekræftet, at støv af bøg og eg er kræftfremkaldende. Det er sandsynligt, men ikke endegyldigt bevist, at støv fra andre typer hårdt træ også kan være kræftfremkaldende hos mennesker. Der foreligger, om end i begrænset omfang, bevis for, at støv fra blødt træ også kan være kræftfremkaldende hos mennesker. Kommissionen må derfor konkludere, at bestemmelserne i direktiv 90/394/EØF, som ændret, bør finde anvendelse på støv fra bøg og eg, og at de måske også i fremtiden skal finde anvendelse på andre træsorter, når der er foretaget yderligere videnskabelige undersøgelser af nye data. For overskuelighedens skyld ændres bilag I til direktiv 90/394/EØF, således at det kommer til at omfatte erhvervsmæssig eksponering for støv fra bøg og eg. Kommissionen erkender, at den lægge ikke på videnskabelig rådgivning til grund for en videnskabelig baseret grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering, som kan sikre et godkendt beskyttelsesniveau. Den mener dog, at moderne teknologi bør finde anvendelse. 1 medlemsstaterne er der fastsat niveauer på mellem 2 og 10 mg/m3 afhængig af de tilsvarende nationale kontroller. indeværende tidspunkt kan Kommissionen anser 5 mg/m for at være en passende minimumsstandard for god teknologisk praksis, men dette tal bør tages op til fornyet overvejelse i løbet af 5 år for at tilpasse det til de seneste videnskabelige data om arbejdstagernes sundhed og sikkerhed. 4. Konsolidering i direktiv 90/394/EØF af Rådets gældende direktiver om beskyttelse af arbejdstagerne mod bestemte kræftfremkaldende stoffer Da Rådets direktiv 90/394/EØF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer blev vedtaget, var der tale om et stort skridt i retning af bedre beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed i forbindelse med kræftfremkaldende agenser. Det har dog vist sig, at lovgivningen bør forenkles endnu mere. Det er et spørgsmål, om det er hensigtsmæssigt at lade bestemmelserne i Rådets direktiv om vinylchloridmonomer6 og om asbest7 indgå i direktiv 90/394/EØF. I betragtning af direktivets almindelige principper om beskyttelse blev det efter en grundig analyse af direktiv 78/61 O/EØF konkluderet, at de vigtigste bestemmelser i direktiv 78/61 O/EØF, med undtagelse af grænseværdien, allerede indgår i direktiv 90/394/EØF. Kommissionen foreslår derfor, at der tilføjes grænseværdier til bilag III til direktiv 90/394/EØF, og at direktiv 78/610/EØF ophæves. Der er gået lang tid, siden direktiv 78/610/EØF blev vedtaget, og derfor blev det anset for hensigtsmæssigt at fremsætte forslag om at ændre de laveste grænseværdier på grundlag af den bedste teknologiske praksis i henhold til den nyere litteratur og den retlige situation i medlemsstaterne. Det foreslås dog, at de pågældende værdier i løbet af 5 år tages op til fornyet overvejelse på grundlag af de foreliggende videnskabelige data om arbejdstagernes sikkerhed og sundhed med henblik på at afgøre, om det er nødvendigt at reducere dem yderligere. Situationen tegner sig noget anderledes for direktivet om asbest, og det skyldes agensens særlig karakter samt forbud og særlige, detaljerede bestemmelser i direktiv 83/477/EØF, som direktiv 90/394/EØF anses for at supplere. Endvidere har Kommissionen netop vedtaget en meddelelse om bestemmelserne i direktiv 83/477EØF8 og afventer reaktioner fra Rådet og Europa-Parlamentet for at kunne vurdere, hvilke gældende foranstaltninger der skal ændres eller, hvilke nye bestemmelser der skal tilføjes. Det anses derfor for mest hensigtsmæssigt at udskyde beslutningen om at lade bestemmelser om grænseværdier for eksponering for asbest indgå i direktivet. 6 EFTL 197 af 22. 7. 1978, s. 12. 7 EFTL 206 af 29. 7. 1991, s. 16. 8 KOM(96) 426, endelig udg. , af 5. 9. 1996. Forslag til Rådets direktiv om anden ændring af direktiv 90/394/EØF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer (98/. ) (EØS-relevant tekst) (Forelagt af Kommissionen den ) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 118A, under henvisning til Rådets direktiv 90/394/EØF af 28. juni 1990 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer9, som ændret første gang ved direktiv 97/42/EF10, under henvisning til forslag fra Kommissionen11, udarbejdet efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg12, i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 C13, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til traktatens artikel 118 A vedtager Rådet ved udstedelse af direktiver minimumsforskrifter med henblik på at forbedre navnlig arbejdsmiljøet for at sikre et højere niveau for beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed; 9 EFT LI 96 af 26. 7. 1990, s. 1 10 EFT L 179 af 8. 7. 1997, s. 4 11 12 13 8 i henhold til denne artikel undgås det i disse direktiver, at der pålægges administrative, finansielle og retlige byrder af en sådan art, at de hæmmer oprettelse og udvikling af små og mellemstore virksomheder; kimcellemutagener er stoffer, som kan forårsage varige ændringer i mængden eller opbygningen af en kimcelles genetiske materiale, hvilket kan føre til en ændring i den pågældende celles fenotypiske karakteristika, og hvilket kan videreføres til fremtidige generationer; det er sandsynligt, at kimcellemutagener på grund af deres interaktion med DNA kan være kræftfremkaldende; vinylchloridmonomer er klassificeret som et kræftfremkaldende stof i kategori 1 i Rådets direktiv 67/548/EØF; for overskuelighedens skyld bør de vigtigste bestemmelser i Rådets direktiv 78/61 O/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om sundhedsbeskyttelse af arbejdstagerne, der er udsat for påvirkning fra vinylchloridmono mer, indgå i nærværende direktiv, uden at niveauet for beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed reduceres; Rådets direktiv 78/61 O/EØF kan ophæves, når nærværende direktiv er trådt i kraft; epidemiologiske undersøgelser af udsatte arbejdstagere har bekræftet, at træstøv fra eg og bøg er kræftfremkaldende; mange arbejdstagere er udsat for en potentiel sundhedsrisiko; det fastsættes i artikel 16 i direktiv 90/394/EØF, at der skal fastsættes grænseværdier for de kræftfremkaldende stoffer, for hvilke dette er muligt, på grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder videnskabelige og tekniske data; det er hensigtsmæssigt at fastsætte grænseværdier for træstøv; de gældende grænse værdier for vinylchloridmonomer bør derfor reduceres, således at de er udtryk for de bedste, teknisk mulige minimumsstandarder samtidig med, at målsætningen om at sikre arbejdstagernes sundhed på arbejdspladsen bibeholdes; minimumsforskrifterne til beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed mod særlige risici i forbindelse med kræftfremkaldende stoffer sigter ikke blot mod beskyttelse af den et sikkerhed og minimumsbeskyttelsesniveau for alle arbejdstagere i Fællesskabet; sundhed, men også mod enkelte arbejdstagers der skal fastlægges et ensartet beskyttelsesniveau i forbindelse med kræftfremkaldende stoffer for Fællesskabet som helhed, og det skal ske ved hjælp af en række generelle principper, som gør det muligt for medlemsstaterne at håndhæve minimumskravene på en ensartet måde: denne ændring udgør et konkret led i gennemførelsen af det indre markeds sociale dimension; i henhold til afgørelse 74/325/EØF14 skal Kommissionen høre Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen med henblik på udarbejdelsen af forslag på dette område - UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: Artikel 1 Direktiv 90/394/EØF, som ændret første gang ved direktiv 97/42/EF, ændres hermed som følger: 1. Artikel 1, stk. 4, erstattes af følgende: "Med hensyn til asbest, der er omfattet af et specifikt direktiv, finder dette direktivs bestemmelser anvendelse, når de er mere gunstige for arbejdsmiljøet. " 2. Punkt 5-7 indsættes i bilag I "5 Arbejde, som indebærer, at arbejdstagerne udsættes for træstøv fra følgende arter: bøg og eg. 6. 7. Et stof, der kan klassificeres som et mutagen i kategori 1 eller 2 i henhold til kriterierne i bilag VI til direktiv 67/548/EØF; Et præparat, der er sammensat af et eller flere af de i punkt (6) omhandlede stoffer, når koncentrationen af et eller flere individuelle stoffer opfylder de krav til koncentrationsgrænser for klassificering af et præparat som et mutagen i kategori 1 eller 2, der enten er fastsat i: 14 EFT L 185 af 9. 7. 1974, s. 15. Afgørelse som senest ændret som følge af tiltrædelsesakten af 1994. 10 - bilag I til direktiv 67/548/EØF, eller bilag I til direktiv 88/379/EØF i de tilfælde, hvor stoffet eller stofferne ikke er opført i bilag I til direktiv 67/548/EØF eller er opført heri uden angivelse af koncentrationsgrænser;" I del A til bilag III indsættes følgende agens: Agensensnavn EINECS(') CAS(2) Grensevsrdicr mg/m3 C) ppm(*) Anmserk- ning Undtagelser Vinylchlorid monomer 200-831 75-01-4 7,77(5) 3(5) - -- 3,88c*) 1,5^) Traestov (eg og bog) 5,07 (1) EINECS: Den Europæiske Fortegnelse over Markedsførte Kemiske Stoffer. (2) CAS: Chemical Abstract Service-registreringsnummer. (3) mg/m3 = milligram pr. kubikmeter luft ved 20°C og 101,3 KPa (760 mm kviksølv). (4) ppm = parts per million (dele pr. million) udtrykt i iuftvolumcn (ml/m3). (5) Målt over eller beregnet for en referenceperiode på otte timer. (6) Årlig eksponeringsgrænse, målt eller beregnet som en gennemsnitsværdi for 1 år, og som er af størst betydning. (7) Træstøv som samlet støv; det henviser til den del støv, som muligvis kan blive indåndet. Det indsamles ved hjælp af en prøvetagningredskab, som fungerer med en luftindtagningshastighed på l,25m/s +/- 10%. Artikel 2 love og Direktiv 78/610/EØF om administrative bestemmelser om sundhedsbeskyttelse af arbejdstagere, der er udsat for påvirkning fra vinylchloridmonomer ophæves med virkning fra tilnærmelse af medlemsstaternes indbyrdes Artikel 3 I overensstemmelse med traktatens artikel 118 A vedtager Rådet inden for en frist på 5 år og efter forslag fra Kommissionen ændrede grænseværdier for vinylchloridmonomer og træstøv (eg og bøg) på grundlag af de senest foreliggende videnskabelige data. 11 Artikel 4 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft De underretter straks for at efterkomme dette direktiv senest den Kommissionen herom. Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Artikel 5 Udfærdiget i På Rådets vegne Formanden 12 KONSEKVENSANALYSE FORSLAGETS KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE, herunder især små og mellemstore virksomheder (SMV'er) Forslagets titel: Forslag til Rådets direktiv om anden ændring af direktiv 90/394/EØF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer Dokumentreferencenr. : 98002 Forslaget 1 Hvorfor er der i betragtning af nærhedsprincippet behov for en EF-lovgivning på området, og hvad er hovedformålet? Der har siden 1990 eksisteret et rådsdirektiv om kræftfremkaldende (90/394/EØF) stoffer Under drøftelserne i Rådet om den første ændring af direktiv 90/394/EØF blev Kommissionen opfordret til at fremlægge et forslag til endnu en ændring af dette direktiv for - at konsolidere de eksisterende direktiver om specifikke kræftfremkaldende stoffer (f. eks. vinylchloridmonomer og asbest) i dette direktiv; - at behandle specifikke spørgsmål såsom mutagene stoffer og træstøv. Kommissionen fremlægger nu dette dokument for Rådet for at imødekomme denne opfordring. Det er desuden hensigten, at indholdet af dette direktiv med ændringer i god tid skal udsendes i kodificeret form for at give arbejdsgiverne (SMV'er) mulighed for på en klar og enkel måde at sætte sig ind i kravene og derved undgå en ophobning af omkostninger. Som det fremgår af begrundelsen, vil der i øjeblikket ikke ske nogen ændringer af direktivet om asbest. 13 Som anført i indledningen til begrundelsen er der overensstemmelse med subsidia ritetsprincippet, idet det kun er ved hjælp af en fællesskabsforanstaltning, at der i alle medlemsstater kan sikres et standardiseret minimumsniveau for beskyttelsen af arbejdstagere, der er udsat for kræftfremkaldende stoffer. Konsekvenser for virksomhederne 2. Hvem berøres af forslaget? - Hvilken erhvervssektor berøres? Et mutagen er et stof, der kan have indvirkning på en celle, hvilket kaldes "mutation". Hidtil har de fleste mutagener været kemiske agenser. Det er umuligt at sige, hvor mange virksomheder der er berørt af denne ændring af direktiv 90/394/EØF, men det drejer sig først og fremmest om producenter og brugere af kemiske stoffer. lang Med hensyn til træstøv (udelukkende fra eg og bøg) kan arbejdstagere inden for en væsentligste De træbearbejdsningsprocesser i savmøller, møbelindustrien og byggeindustrien. virksomheder finder række udsat. være sted Det nuværende direktiv om vinylchloridmonomer vedrører ca. 15 store kemiske virksomheder i EU. - Berøres SMV'er i højere grad end store virksomheder? For så vidt angår mutagene stoffer og vinylchloridmonomer jf. ovenfor. Med hensyn til træstøv viser oplysninger fra erhvervslivet, at der i EU findes ca. 42 000 virksomheder, hvortil skal lægges et ukendt antal SMV'er, der har færre end 20 ansatte. Ifølge et groft skøn er der ca. 2 mio. arbejdstagere i den sektor. Da der i forslaget til ændring af direktiv kun henvises til to typer træ (eg og bøg), vil det være hensigtsmæssigt at regne med, at det drejer sig om ca. 1/3 ud af ovenstående antal. - Er de berørte virksomheder koncentreret i bestemte regioner i EF? Mutagener og vinylchloridmonomer er ikke geografisk fordelt på en særlig måde. Det er hovedsagelig andre lande end de skandinaviske, hvor de pågældende typer træ kommer i betragtning. Hvilke foranstaltninger skal virksomhederne træffe i henhold tilforslaget? 14 Næsten 100% af de stoffer, der er blevet testet som mutagene, har også vist sig at være kræftfremkaldende; hidtil er alle de stoffer, der er klassificeret som mutagene stoffer i bilag 1 til direktiv 67/548/EØF, på nær ét også klassificeret som kræftfremkaldende stoffer under kategori 2. Derfor behandler brugerne af mutagene stoffer dem allerede som kræft fremkaldende stoffer ved meget restriktivt at overholde de generelle bestemmelser i direktiv 89/391/EØF og bestemmelserne om kemiske stoffer i direktiv 80/1107/EØF. En fastsættelse af bestemmelser for dette område i form af en ændring af anvendelsesområdet for direktivet om kræftfremkaldende stoffer vil derfor ikke medføre øgede omkostninger for brugervirksomhederne. Medtagelsen af mutagene stoffer i direktiv 90/394/EØF vil i praksis betyde en besparelse for virksomheder, der fremstiller kemikalier, fordi mutagentest af stoffer i forbindelse med evalueringer er meget billigere end test af stoffer med hensyn til deres kræftfremkaldende virkning. Dette synspunkt støttes i vid udstrækning af arbejdsgiverrepræsentanterne i Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen. Træstøv er i overensstemmelse med direktiv 67/548/EØF og 88/379/EØF ikke klassificeret som et kræftfremkaldende stof. Bilag I til direktiv 90/394/EØF indeholder imidlertid en liste over stoffer, præparater og processer, der, selv om de ikke er klassificeret i henhold til ovenstående direktiver om klassificering, opfylder kriterierne for kræftfremkaldende stoffer. Træstøv falder inden for denne kategori. I praksis anvender medlemsstaterne allerede de forebyggende foranstaltninger i direktiv 90/394/EØF for nogle former for træstøv (især fra eg og bøg), som relevante agenturer (såsom det Internationale Kræftforskningscenter - IARC) og nogle medlemsstater allerede anser for at være kræftfremkaldende for mennesker, fordi der er klart bevis herfor. Det er derfor hensigtsmæssigt, at arbejde, hvor man eksponeres for træstøv (eg og bøg) medtages i bilag I i direktiv 90/394/EØF, og at der fastsættes en grænseværdi i bilag III. I tilkendegivelser fra træindustrien anslås omkostningerne for virksomhederne til i gennemsnit at beløbe sig til 7000 ECU for hver enkelt arbejdsplads, idet beløbet varierer fra 3600 til 9000 ECU afhængig af de foranstaltninger, det er nødvendigt at træffe, hvis virksomhederne skal overholde en grænseværdi på 5 mg/m3. Der findes ingen sikre skøn over industriens nuværende omkostninger i forbindelse med overholdelsen af andre bestemmelser i direktivet, såsom afmærkning af risikoområder, sikker opbevaring samt indsamling på betryggende måde osv. Disse omkostninger må ikke undervurderes, men burde ikke betragtes som urimelige ud fra en pragmatisk synsvinkel. En sammenligning med den gældende nationale lovgivning viser, at Kommis sionens forslag er et minimumskrav, der er mindre vidtgående end lovgivningen i flere medlemsstater. Målet med nærværende forslag er at fastlægge et minimum, der skal overholdes af alle medlemsstaterne, selv om man kan gå ud fra, at der vil være behov for i senere ændringsforslag gradvist og under hensyntagen til denne indføre yderligere, mere bekostelige restriktioner, industris karakter at efterhånden som flere videnskabelige data giver belæg for, at andre former for træstøv er kræftfremkaldende. 15 Beskyttelse af arbejdstagere mod kræft skal betragtes som et mål, der skal nås. Når de relevante lovgivningsbestemmelser skal fastsættes, må man imidlertid ikke undervurdere den træforarbejdende industris håndværksmæssige karakter. Man må sørge for en klar definition i dokumenterne af de processer, der skal dækkes nu og senere, for at undgå unødvendigt bureaukrati og overflødige omkostninger. Med hensyn til vinylchloridmonomer har mindskelsen af grænseværdierne og forenklingen af den måde, hvorpå de udtrykkes, kun haft til formål at tage hensyn til den nuværende teknologiske praksis og situationen i medlemsstaterne og vil have ubetydelige konsekvenser for virksomhederne. Ophævelsen af direktivet vil forenkle anvendelsen af bestemmelserne, som hidtil har været indeholdt i flere direktiver. 4. Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at få? - For beskæftigelsen Fordelene ved forbedrede arbejdsvilkår vil medføre et fald i antallet af kræfttilfælde, hvilket det videnskabelige ekspertudvalg også har understreget (og vurderet). Både den enkelte arbejdstager som borger i samfundet og virksomhederne vil mærke fordelene herved; virksomhedernes fordele omkostningsmæssigt kan udtrykkes som følger: mindre fravær som følge af sygdom - - lavere omkostninger til omskoling færre tilfælde af invalidepensionering Mulighederne for at anvende arbejdsstyrken og fleksibiliteten i forbindelse hermed vil blive større. - For investeringerne Der må regnes med to typer supplerende omkostninger, den første i forbindelse med måling af grænseværdierne for eksponering og den anden i forbindelse med ændringer af ældre virksomheder og udstyr til systemer, der skal forhindre, at sådanne stoffer frigives i omgivelserne. Den første type omkostninger kan selvfølgelig holdes på et forholdsvis lavt niveau, da virksomhederne ikke behøver at have deres egne måleinstrumenter. Den anden type omkostninger vil uden tvivl veje tungere, navnlig i forbindelse med ældre installationer, selv om det på nuværende tidspunkt vil være muligt at begrænse indsatsen til de arbejdssteder, hvor arbejdstageren på nuværende tidspunkt udfører sine opgaver. 16 Med hensyn til vinylchloridmonomer overholder virksomhederne allerede de nye bestemmelser og vil kunne drage nytte af forenklingen af teksten. Da disse ordninger har til formål at beskytte arbejdstagerne mod risiciene for at fa kræft, skal de gavnlige virkninger heraf dog ikke undervurderes. - For virksomhedernes konkurrenceevne Det er virksomhederne, der har anmodet om, at mutagener medtages i forslaget for derved at undgå konkurrenceforvridning mellem producenter og for (indirekte) at mindske omkostningerne til test af, om stoffer er kræftfrem kaldende. I forbindelse med træstøv er situationen mere kompliceret. Da der i mange lande findes sammenlignelige bestemmelser, er den moderne træindustri i stand til at opfylde forslaget til direktiv. Det kan være nødvendigt for små eller ældre typer producenter at indføre nye typer udsugningsudstyr eller andre former for beskyttelse. Nogle af høringerne har vist, at der er mulighed for konkurrence mellem hårde træsorter (andre end eg og bøg) og mellem hårde og bløde træsorter. Der kan uden tvivl opstå midlertidige forskelle, men forslaget er udformet således, at det udligner forskellene på grundlag af nye videnskabelige data inden fem år. Ulemperne for den enkelte virksomhed i den periode, hvor der må foretages tilpasninger, må holdes op mod de samfundsmæssige fordele generelt, hvor sundhedsomkostningerne vil falde og produktiviteten stige. 5. Indeholder forslaget foranstaltninger, der tager højde for SMVernes situation (lempeligere eller særlige krav)? særlige Forslaget indeholder ingen særlige krav til SMV'er for at undgå diskriminering af arbejdstagere i forbindelse med sundheds- og sikkerhedsforhold. Høring Liste over organisationer, som er hørt om forslaget, og en kortfattet redegørelse for deres væsentligste synspunkter. Som tidligere omtalt har Kommissionen hørt Det Videnskabelige Udvalg for Grænseværdier vedrørende de videnskabelige aspekter af dens forslag, og teksten er udformet i overensstemmelse med udvalgets råd. Der har fundet officielle, bilaterale høringer af regeringer, arbejdstagere og arbejdsgivere sted inden for rammerne af Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen, hvor de tre parter er repræsenteret. Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen tilsluttede sig enstemmigt Kommissionens fremgangsmåde med hensyn til mutagener, vinylchloridmonomer og asbest. 17 Et flertal har også tilsluttet sig fremgangsmåden i forbindelse med træstøv. Arbejdstagerne var enige med Kommissionen om begrænsningen i forbindelse med støv fra eg og bøg, men ville have foretrukket, at også andre træsorter var blevet medtaget i direktivet. Arbejdsgiverne betvivlede ikke, at træstøv kan være kræftfremkaldende (eg og bøg), men var betænkelige ved konsekvenserne af at behandle disse typer støv som kræftfremkaldende stoffer, hvorved de er omfattet af direktiv 94/394/EØF, fordi dette ville være upraktisk, hvis disse bestemmelser strengt skulle håndhæves. Kommissionen er af den opfattelse, at arbejdsgiverne under alle omstændigheder i medfør af rammedirektiv 89/391/EØF allerede har ansvaret for at sikre arbejds tagerne en tilstrækkelig beskyttelse, og på den måde vil medtagelsen af træstøv i direktiv 90/394/EØF kunne medvirke til at indkredse de bestemmelser, der vedrører de generelle forpligtelser (f. eks. risikoevalueringer og erstatning af farlige stoffer med mindre farlige). Mange medlemsstater anvender allerede særlige bestemmelser vedrørende træstøv, som er strengere end bestemmelserne i Kommissionens forslag. Arbejdsgiverne udtrykte bekymring over, hvorvidt uddannelsesforanstaltningerne kunne blive påvirket negativt. Kommissionen mener, at beskyttelsen af unge mod kræftfremkaldende agenser, som kan indvirke på arbejdstagernes helbredstilstand senere i livet, bør komme i første række. Arbejdsgiverne var endvidere bekymrede for, at anvendelsen af direktiv 90/394/EØF på træstøv fra eg og bøg vil føre til, at produkter af disse træsorter forsvinder. Kommissionen understregede, at det ikke er eg og bøg i sig selv, der forårsager kræft i næsen; det er støvet, og arbejdstagerne beskyttes ved at undgå at blive udsat for støv. I betragtning af den videnskabelige rådgivning er det endvidere muligt, at der fremover bliver behov for en generel løsning for alle træsorter, hvis der fremkommer nye data. Det er også blevet anført over for Kommissionen, at dens forslag om at fastsætte en vejledende teknisk grænseværdi ville gøre det lettere for arbejdsgiverne at anvende ovennævnte bestemmelser i praksis indtil den videnskabelige nyvurdering om fem år. Regeringsrepræsentanter i udvalget og i specialiserede ekspertgrupper, som mødtes for at undersøge de praktiske og tekniske spørgsmål, som navnlig arbejdsgiverne havde stillet, kunne acceptere Kommissionens forslag, men nogle af medlems staterne ville have foretrukket yderligere restriktioner i forbindelse med andre hårde træsorter og i nogle tilfælde bløde træsorter. Medlemsstaternes eksperter fandt, at de praktiske spørgsmål, arbejdsgiverne havde rejst, kunne løses uden at ændre principperne i direktivet. 1% ISSN 0254-1459 KOM(98) 170 endelig udg. DOKUMENTER DA 04 05 15 Katalognummer : CB-CO-98-169-DA-C ISBN 92-78-32118-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg