title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg - Det nye transatlantiske marked

eurovoc_concepts:
EU relations
United States
economic relations
trade agreement (EU)
trade policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 11. 03. 1998 KOM(1998) 125 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET. EUROPA-PARLAMENTET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG DET NYE TRANSATLANTISKE MARKED INDHOLDSFORTEGNELSE A. BEGRUNDELSE 1. INDLEDNING 2. DEN POLITISKE DIMENSION 3. DE ØKONOMISKE FORDELE B. HANDELSPOLITISKE BERAGTNINGER 4. FORBINDELSEN TIL DET MULTILATERALE SYSTEM 5. FORENELIGHED MED WTO 6. FORBINDELSER MED TREDJELANDE C. MILJØ 7. MILJØHENSYN D. NTM-AFTALENS INDHOLD 3 6 7 8 9 10 12 8. FJERNELSE AF TEKNISKE HINDRINGER FOR VAREHANDELEN 13 9. FJERNELSE AF TOLD 10. TJENESTEYDELSER 11. OFFENTLIGE INDKØB 12. INTELLEKTUEL EJENDOMSRET 13. INVESTERINGER 14. ANDRE MULIGE EMNEOMRÅDER E. ANDRE ASPEKTER AF INITIATIVET 15. BETYDNING FOR EU'S FÆLLES POLITIKKER 16. INSTITUTIONELLE ASPEKTER F. KONKLUSION BILAG: ØKONOMISKE NØGLETAL 15 16 20 21 23 24 26 28 29 30 KOMMISSIONENS MEDDELELSE TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG DET NYE TRANSATLANTISKE MARKED A. 1. BEGRUNDELSE INDLEDNING De økonomiske forbindelser mellem EU og USA er af vital betydning for begge parter. I 1996 beløb samhandelen med varer og tjenesteydelser sig til over 355 mia. ECU. EU og USA tegner sig for ca. 19% af hinandens samlede handel med varer. Det anslås at højteknologiprodukter tegner sig for 20% af denne samhandel. I 1995 udgjorde handelen med tjenesteydelser mellem EU og USA over 38% af den samlede bilaterale samhandel. EU er langt den største investor i USA og tegnede sig ved udgangen af 1996 for 59% af de samlede udenlandske direkte investeringer (FDI). Samtidig går 44% af USA's FDI til EU. Nærmere oplysninger findes i bilaget. Gennem flere multilaterale forhandlingsrunder og, siden vedtagelsen af den nye transatlantiske dagsorden i 1995, på bilateralt plan har vi gjort fremskridt i bestræbelserne på at mindske de tilbageværende hindringer for handel og investeringer. Men som det fremgår af Kommissionens årsberetninger om de hindringer, som De Forenede Stater lægger i vejen for handel og investeringer, foreligger der stadig væsentlige hindringer. Hovedårsagen hertil er den, at de retlige rammer for handel og investeringer mellem EU og USA for både varer og tjenesteydelser ikke har holdt trit med markedsudviklingen. Toldsatserne for industrivarer er nok blev sænket betydeligt, men i nogle følsomme sektorer opretholdes der stadig meget høje satser, og der er særligt mange i USA. Men det største problem er de ikke-toldmæssige hindringer, som far stadig større betydning med den voksende samhandel mellem EU og USA med sofistikerede industrivarer og tjenesteydelser samt stigende udenlandske direkte investeringer. Disse aktivitetsområder er undergivet en række indenlandske forskrifter og standarder, som bl. a. afspejler et legitimt ønske om at beskytte den offentlige sundhed og sikkerhed eller miljøet. Erhvervskredse i EU og USA har ofte tilkendegivet, at dette spørgsmål om forskrifter er deres største problem. Da der hyppigt er meget stor forskel på reglerne, kan de virke som skjulte hindringer, som indebærer øgede omkostninger for de europæiske og amerikanske forbrugere; de sinker endvidere udnyttelsen af nye økonomiske og teknologiske muligheder og kan hindre, at der skabes konkurrencedygtige arbejdspladser. De hæmmer derfor økonomiske fremskridt. De er kort sagt i dag et af de alvorligste problemer, der berører handel og investeringer over Atlanten. Endvidere har der på det seneste været tale om en stigning i antallet af vanskelige handelstvister mellem EU og USA. Mange af disse problemer er forskellige fra traditionelle handelstvister, for så vidt som baggrunden herfor er problemer af den art, der er beskrevet ovenfor. På trods af de betydelige bestræbelser, vi har udfoldet, har vi endnu ikke været i stand til at etablere en effektiv mekanisme, som gør det muligt at forebygge 3 sådanne problemer. Som følge heraf kræver de betydelige investeringer i tid og kræfter, skader europæiske og amerikanske økonomiske interesser og har en' uforholdsmæssigt stor negativ politisk betydning. Det spørgsmål, vi bør stille os selv, er, om vi kan gøre mere og mere effektivt for at lette samhandelen med varer og tjenesteydelser mellem EU og USA og samtidigt undgå eller løse disse problemer og sikre, at den nuværende høje grad af beskyttelse af den offentlige sundhed og miljøet fastholdes og kan udvikles yderligere på et autonomt grundlag Som led i den nye transatlantiske dagsorden har vi gjort visse fremskridt gennem en beskeden trinvis approach for at løse enkeltstående problemer og fremme liberaliseringen i særlige sektorer. Men de langvarige forhandlinger, der førte til 1997-aftalen om gensidig anerkendelse viste, at denne approach er langsommelig, og at der kun kan opnås begrænsede resultater ad den vej. Kommissionen har derfor nøje overvejet, om vi nu bør følge en ny, mere omfattende og ambitiøs approach for at gøre det nye transatlantiske marked (NTM) til virkelighed, som fra begyndelsen har været et af de vigtigste mål for den nye transatlantiske dagsorden. Et forslag med dette sigte bør opfylde alle følgende betingelser: i) ii) iii) iv) v) vi) vii) viii) der bør sigtes mod de faktiske hindringer for handel og investeringer mellem EU og USA, EU og USA bør opnå økonomiske fordele, der står i et rimeligt forhold til indsatsen, det må ikke skade, men bør tværtimod fremme vore mål i de fremtidige multilaterale forhandlinger i WTO, som vi går ind for, det bør ikke føre til nye handelshindringer for tredjelande eller forringe deres adgang til markederne i EU og USA, og det bør ikke svække deres støtte til multilateral liberalisering, målsætningen skal være ambitiøs og vinde politisk interesse, men det skal være teknisk muligt at gennemføre den, der bør sikres overensstemmelse med de aftalte multilaterale regler i WTO og andre internationale fora (feks. OECD, WIPO), og disse regler må ikke bringes i fare, det bør sikres, at de overordnede politiske forbindelser mellem EU og USA udvides. det bør indebære fordele for forbrugerne og vor høje grad af beskyttelse af sundhed, sikkerhed, forbrugere eller miljø bør fastholdes. ix) det bør ikke hindre en yderligere udvikling af acquis communautaire. Forslag på dette område bør medvirke til at stimulere yderligere multilateral liberalisering gennem en mere dybtgående liberalisering og strengere regler på bilateralt plan, som partnere. Bilaterale senere liberaliseringsforanstaltninger bør også rettes mod de hindringer for samhandelen mellem EU og USA, som ikke har udsigt til en hurtig og effektiv løsning på multilateralt plan. udvides omfatte kunne andre vil til at Efter at have undersøgt alle disse faktorer foreslår Kommissionen, at der indledes forhandlinger med henblik på en aftale om et nyt transatlantisk marked (NTM-aftale) med følgende mål: i) ii) iii) iv) en'vidtgående fjernelse af tekniske handelshindringer gennem omfattende gensidige fremmer både anerkendelses- og/eller harmoniseringsforanstaltninger, der forbruger- og erhvervsinteresser, en politisk forpligtelse til gennem multilaterale forhandlinger senest i 2010 at fjerne al told på industrivarer på grundlag af princippet om mestbegunstigelse (MFN), forudsat at tilstrækkeligt mange andre handelspartnere gør det samme, et frihandelsområde for tjenesteydelser under overholdelse af de kriterier og forskrifter, som Rådet har fastlagt, en liberalisering af offentlige indkøb, intellektuel ejendomsret og investeringer, som går videre end multi- eller plurilateral aftaler. De enkelte led i dette forslag behandles mere indgående i afsnit D. Vi bør også søge at udvide det bilaterale samarbejde på sådanne områder som lettelse af samhandelen, forenkling af toldprocedurerne, partnerskab mellem små og mellemstore virksomheder (SMV), bæredygtig udvikling og miljø (under hensyntagen til igangværende bilaterale og multilaterale initiativer). På visse områder (f. eks. told, konkurrence, videnskab og teknologi) er der allerede i eksisterende aftaler fastlagt rammer for et sådant samarbejde. Bestræbelserne på at nå til en NTM-aftale vil finde sted inden for de rammer, der er fastlagt i den nye transatlantiske dagsorden. Handlingsplanen herfor vil fortsat være grundlaget. Der bør ganske klart fastlægges en række generelle betingelser hvad angår metodik. Inden der indledes forhandlinger, bør der foreligge en klar forståelse med De Forenede Stater om hvilke områder, der er omfattet af forhandlingerne, og hvilke områder der ikke er omfattet. EU vil som led i forhandlingerne tage behørigt hensyn til faktorer, der berører konkurrencen, herunder statsstøtte. Det bør fra begyndelsen stå klart, at en aftale skal være bindende for forbundsstaterne, og at den ikke må svække eksisterende EU-aftaler med andre tredjelande. Initiativet bør munde ud i en enkelt omfattende aftale. Det kunne måske hvad angår forhandlinger og ratifikation synes vanskeligere at nå resultater ad den vej end ved den nuværende trinvise approach. På den anden side vil en aftale have den betydelige fordel, at den giver større sikkerhed for gennemførelsen af de indgåede forpligtelser, herunder om nødvendigt ved ændringer af den indenlandske lovgivning. Endnu vigtigere er det måske, at den dynamik, der skabes ved forhandlinger omfattende flere sagsområder og sektorer skulle gøre det muligt at gøre noget ved grundfæstede og årelange hindringer, som det i øjeblikket er vanskeligt at gøre noget ved særskilt betragtet. Der er ikke tale om et forslag om at etablere et indre marked med USA, men det vil gøre det muligt for EU at udnytte de enestående erfaringer fra gennemførelsen af det indre marked og at tilpasse nogle af de principper, der ligger til grund herfor, til den forskellige sammenhæng, der kendetegner forbindelserne mellem EU og USA. 2. DEN POLITISKE DIMENSION Forslaget er mere end et handelspolitisk initiativ. Det er også et vigtigt initiativ i henseende til EU's politik over for USA set i et bredere perspektiv, og det skal ses på denne baggrund. Siden afslutningen af den kolde krig har vi taget skridt til at omstrukturere og ændre sigtet for EU's forbindelser med USA, som fortsat er vor vigtigste og mest komplekse udenrigspolitiske forbindelse, og til at forstærke amerikansk støtte til europæisk stabilitet. Et andet vigtigt mål er at forebygge den amerikanske tendens til at handle unilateralt, hvilket bl. a. har medført vedtagelse af uacceptabel eksterritorial lovgivning, såsom Helms-Burton- og d'Amato-lovene. Vi bør fortsat vende os skarpt mod foranstaltninger af denne art. Det er fortsat nødvendigt, at der på grundlag af forståelsen fra april 1997 snarest sikres en omfattende bilæggelse af vore uoverensstemmelser som følge af Helms-Burton- og d'Amato-lovene. Med den nye transatlantiske dagsorden af 1995 etableredes der en sædvane og et mønster for samarbejde og fælles optræden mellem vore myndigheder på alle niveauer og vedrørende mange spørgsmål. Den har i så henseende været uvurderlig og har gjort det muligt for os at nå en række håndgribelige resultater, herunder aftalen om gensidig anerkendelse af 1997 og andre aftaler. NTA har imidlertid ikke, som situationen ser ud i dag, været i stand til at skabe tilstrækkelig interesse på det højeste politiske plan på begge sider af Atlanten, og den er ikke tilstrækkelig dynamisk til at sikre større politiske og økonomiske resultater, omend den har givet nyttige resultater. Tiden er moden til at overveje, om der er behov for en mere ambitiøs og omfattende approach. Forslaget om at skabe et nyt transatlantisk marked og dermed mindske hindringerne for handel og investeringer var en integrerende del af NTA, men det er endnu ikke blevet udarbejdet på en sammenhængende måde. Med dette initiativ tages udfordringen op, og det bygger på den solide udvikling i EU's forbindelser med USA og på den dramatiske vækst i vore økonomiske forbindelser, navnlig hvad angår tjenesteydelser og investeringer. Det er tanken at anvende et økonomisk instrument som et incitament til at etablere politiske forbindelser med et langt bredere sigte, til at opnå betydelige økonomiske fordele og til at fastlægge nye procedurer for og en større tilskyndelse til at hindre, at der opstår tvister mellem os og til i givet fald at bilægge dem. Tidspunktet for et sådant initiativ er gunstigt. Den Europæiske Union har bragt sig i en position, hvor den spiller en ledende rolle på den internationale handelspolitiske scene. Grunden er lagt til en betydelig vækst i EU's økonomi; vi står således på tærsklen til indførelsen af den fælles valuta, og vi har lagt erfaringerne med etableringen af det indre marked bag os. Set i en bredere international sammenhæng er tidspunktet også gunstigt Europa af i dag er en stærk og stabil partner for USA, Samtidig indeholder dette initiativ fordele, der går videre end de bilaterale politiske og økonomiske forbindelser med USA. Af de grunde, der er omhandlet nedenfor (afsnit 4), vil det fremme de mål, vi tilstræber i fremtidige multilaterale handelsforhandlinger. Det giver os også lejlighed til forebyggende at forfølge EU's egne klare politiske mål med hensyn til at fremme de europæiske borgeres interesser og vigtige værdier i det europæiske samfund. Disse mål bør forfølges på en måde, der sikrer, at vi kan bevare og yderligere hæve vort høje niveau for forbrugerbeskyttelse, sundhed og sikkerhed. Det bør ikke berøre EU's interne fastlæggelse af politikken for levering af tjenesteydelser af generel økonomisk interesse, som anerkendt i de relevante EF-direktiver og i Amsterdam traktaten. Den forventede makroøkonomiske vækst (jf. afsnit 3) vil skabe mulighed for en 6 betydelig forøgelse af beskæftigelsen i EU. Bl. a. på denne måde vil NTM-aftalen gøre det muligt for os at reagere på nogle af de usikkerhedsmomenter, der følger af en global økonomisk liberalisering. Den vil desuden lægge grunden til en bedre og mere effektiv dialog mellem EU og USA og til et bedre samarbejde om sådanne spørgsmål som bæredygtig udvikling og miljøbeskyttelse, også på multilateralt plan. 3. DE ØKONOMISKE FORDELE transatlantiske samhandel med Det fremgår af makroøkonomiske undersøgelser, herunder undersøgelser, der er gennemført på Kommissionens anmodning, at fjernelse af eksisterende told- og ikke- toldmæssige hindringer for den industrivarer og tjenesteydelser vil have positive makroøkonomiske følgevirkninger for begge parter. For EU vil det kunne betyde en årlig forøgelse af nationalindkomsten med ca. 125 mia. ECU (over 1%), hvilket stort set svarer til virkningerne af Uruguay-runden. Hvis der gennem dette initiativ kan opnås multilateral tilslutning til fjernelse af tolden på industrivarer, vil dette tal årligt kunne øges med yderligere 25 mia. ECU. På det mikroøkonomiske plan vil det indebære stordriftsfordele, lavere omkostninger for producenter og forbrugere og mindre usikkerhed for firmaer i EU og USA. En bilateral fjernelse på et præferencegrundlag af al told på industrivarer i samhandelen mellem EU og USA indgår ikke som led i dette forslag. Begge parters gennemsnitlige toldsatser er allerede lave, omend der kan opnås betydelige fordele i sektorer, der fortsat er omfattet af meget høje satser. Disse fordele vil være umagen værd, men der vil kunne industrivarer på et opnås endnu mestbegunstigelsesgrundlag med deltagelse at en række andre lande efter den model, der er benyttet for aftalen om informationsteknologi. Dette vil have den yderligere fordel, at det vil kunne afhjælpe europæiske firmaers nylige vanskeligheder på markederne i mellemindkomstlande. fordele ved at tolden på større fjerne Når først der tages fat på de ikke-toldmæssige hindringer, vil der kunne opnås endnu større fordele som et resultat af mange faktorer, herunder øget effektivitet, stordriftsfordele (f. eks. når produktionslinjer kan ensrettes som følge af gensidig anerkendelse eller harmonisering af tekniske forskrifter), mere gennemsigtige procedurer, lavere omkostninger i forbindelse med overholdelse af forskellige standarder, bedre beskyttelse af intellektuel ejendomsret, færre tvister om intellektuel ejendomsret, større handels-, investerings- og indkøbsmuligheder (senest anslået til 35-40 mia. USD). I nogle sektorer forventes det, at de fordele, der kan opnås af SMV, vil opveje store selskabers forventede fordele med betydelige gevinster for beskæftigelsen. Generelt vil oprettelsen af et frit transatlantisk marked forbedre vilkår og muligheder for forretningsvirksomhed på begge sider af Atlanten med gunstige økonomiske følgevirkninger for erhvervsliv og forbrugere og for den europæiske og amerikanske økonomi som helhed. De økonomiske aspekter af forslaget vil blive undersøgt nærmere i overensstemmelse med de forskrifter, som Rådet fastlægger. Kommissionen vil nu iværksætte de fornødne mere detaljerede forundersøgelser som et yderligere bidrag til drøftelserne i Rådet af disse forslag og naturligvis den endelige affattelse heraf. B. 4. HANDELSPOLITISKE BETRAGTNINGER FORBINDELSEN TIL DET MULTILATERALE SYSTEM Det er fortsat EU's vigtigste handelspolitiske mål at sikre en yderligere liberalisering i form af vidtgående multilaterale forhandlinger inden for rammerne af WTO. Den foreslåede NTM-aftale er omhyggeligt udformet med henblik på at nå dette mål samtidig med, at den i sig selv indebærer væsentlige økonomiske og politiske fordele for de to parter. Det er det underliggende princip, at hver part i NTM-aftalen skal fremme og lette en bredere international liberalisering. Det foreslåede initiativ på toldområdet er udtrykkeligt og udelukkende multilateralt. EU og USA skal således afgive et fælles tilsagn om, at de som led i fremtidige multilaterale forhandlinger vil ophæve al told på industrivarer senest i 2010, hvis tilstrækkeligt mange andre handelspartnere gør det samme (forstået som samhandel målt i mængde og/eller antal lande). En bilateral præferenceaftale er dermed udelukket. For så vidt angår tekniske handelshindringer anerkendes i de multilaterale regler muligheden for bilateral anerkendelse af overensstemmelse mellem parternes certificeringssystemer. Dette er et område inden for samhandelen, hvor det er af afgørende betydning, at der hersker fuld tillid til, at partnerlandet er i stand til at garantere en høj grad af produktsikkerhed, således at den fælles beskyttelse er uafhængig af handelsreglerne. Udsigterne til at nå resultater på multilateralt plan er derfor begrænsede i overskuelig fremtid. Ikke desto mindre kan der gøres hurtigere fremskridt mellem to store økonomier, hvis økonomiske og teknologiske udvikling svarer til hinanden, og som har de samme mål for hensynet til "ordre public". Fælles standarder vil således for andre partnere snarere betyde lettere adgang til markederne i de to største handelsblokke i verden end en hindring herfor. På området for tjenesteydelser er det hensigten med NTM-aftalen at fremme både et bilateralt arrangement, som er foreneligt med WTO, og at gøre det muligt tor EU at berede vejen for succesrige multilaterale forhandlinger om tjenesteydelser, som ifølge planen skal indledes i år 2000. En NTM-aftale om tjenesteydelser kan på flere måde være en støtte for den multilaterale approach: • Demonstrationseffekten: en påvisning af, at det faktisk er muligt at forene større handelspartneres forskellige forskrifter, og at det derfor er politisk og teknisk muligt at gøre det samme på et bredere grundlag. • Ansporingseffekten: at etableringen af et for interesse blandt andre tjenesteydelser mellem EU og USA vil vække stor handelspartnere, som vil ønske at deltage i processen (og derved virke som springbræt i retning mod en videregående liberalisering af forskellige lovbestemte hindringer mellem handelspartnere). Det er vort endelige mål, at den liberalisering, der opnås på grundlag af NTM-aftalen, far virkning på multilateralt plan. liberaliseret præferenceområde • Opstilling af modeller for fremtidig fastsættelse af regler i WTO, f. eks. ved at gå over til negativlister i stedet for hybridlister, dvs. at alt liberaliseres, medmind e der foreligger en særlig undtagelse i en liste. • Undersøgelse af, hvorledes områder, der er helt eller delvis undtaget fra den nugældende GATS, kan tages op på bilateralt plan og dermed åbnes på et multilateralt grundlag. Disse virkninger opvejer eventuelle bekymringer for, at et bilateralt initiativ kunne svække støtten til yderligere liberalisering i GATS. NTM-aftalen skulle tværtimod gøre det muligt for os at gå videre og hurtigere, end vi ellers ville have kunnet i bestræbelserne på at må EU's mål under disse forhandlinger. Mere generelt, og i særdeleshed på sådanne områder som offentlige indkøb, intellektuel ejendomsret og investeringer, må der som led i en NTM-aftale både tilstræbes fuld forenelighed med de multilaterale regler og - samtidigt - søges opnået "bedre" regler og/eller en mere "dybtgående " liberalisering inden for de bestående WTO-rammer samt på nye områder, som endnu ikke i fuldt omfang er omfattet heraf, således at aftalen kan tjene som model for den fremtidige fastsættelse af WTO-regler. En sådan politik vil understrege de transatlantiske partneres ledende rolle i bestræbelserne på at understøtte og yderligere udvikle det multilaterale handelssystem. På hvert område bør det tilstræbes at nå frem til den "bedste praksis" i henseende til liberalisering, således at parterne ikke blot opnår de største økonomiske fordele på bilateralt plan, men også en demonstrationseffekt over for andre handelspartnere. 5. FORENELIGHED MED WTO NTM-aftalen, der beskrives i denne meddelelse, vil være i fuld overensstemmelse med WTO. På toldområdet er dette tilfældet, fordi det er baseret på MFN-princippet. Dette princip gælder almindeligvis også for tekniske forskrifter. WTO-medlemmerne er således ikke berettiget til at opretholde forskellige tekniske specifikationer for varer med for oprindelse overensstemmelsesvurdering. Sidstnævnte krav indebærer, at når et land slet ikke har regler om sikkerhed for en vare, eller når det stiller sig tilfreds med en leverandørs erklæring om overensstemmelse, skal denne behandling udvides til at omfatte alle WTO- lande. Der findes imidlertid to områder for bilateralt samarbejde (ikke baseret på MFN), og i NTM-aftalen vil der blive draget fuld nytte heraf. forskellige procedurer til at kræve i forskellige lande, eller Punkt 1 - gensidig anerkendelse. Kræver medlemmer af WTO en uafhængig kontrol af en vare, eller bemyndiges en statslig organisation til at kontrollere overensstemmelsen, kan medlemmerne bilateralt anerkende deres respektive certificeringsorganers kompetence. I WTO-aftalen om tekniske handelshindringer anerkendes denne ret udtrykkeligt, men det kræves, at anerkendelse af andre medlemmer, der kan påvise tilsvarende kompetence, tages op til "positiv overvejelse". Punkt 2 - harmonisering. Alle medlemmer kan inden for visse generelle regler frit fastlægge de specifikationer, som en vare skal opfylde. Der er intet, der hindrer to lande i at harmonisere sådanne specifikationer, forudsat at de anvendes for andre medlemmer uden forskelsbehandling. På området for tjenesteydelser skal NTM-aftalen være i overensstemmelse med bestemmelserne i GATS, som svarer til bestemmelserne i GATT's artikel XXIV. I artikel V i GATS (økonomisk integration) fastsættes flere betingelser, der skal opfyldes, navnlig: en betydelig sektordækning (i henseende til antallet af sektorer, omfanget af den berørte handel og leveringsmåder); der må ikke indføres nye eller yderligere handelshindringer mod tjenesteydelser i den respektive sektor med oprindelse i andre lande, der er medlemmer af GATS og endelig afskaffelse af i det væsentlige al forskelsbehandling (gennem afskaffelse af alle eksisterende foranstaltninger og/eller forbud mod nye eller yderligere foranstaltninger, der medfører forskelsbehandling). Bestemmelsen om "en betydelig sektordækning" betinger, at alle servicesektorer i princippet i tilstrækkelig grad er omfattet (omend der er et vist råderum for fortolkning med hensyn til, om dette indbefatter sektorer, der ikke i øjeblikket er omfattet af GATS, såsom lufttransport og søtransport, eller hvor der foreligger en liste over relevante MFN-undtagelser). Ovennævnte bestemmelse om "en betydelig sektordækning" indebærer også, at der levering af indføjes bestemmelser om investeringer (etablering med henblik på tjenesteydelser) og om levering af tjenesteydelser, der indebærer midlertidig flytning af visse kategorier af fysiske personer (herunder ledende personale). mulighed Hvad angår gensidig anerkendelse på området for tjenesteydelser, åbnes der i artikel VII i GATS udtrykkeligt mulighed for at indgå aftaler om gensidig anerkendelse af uddannelse og erfaringer, som er nødvendige for at levere tjenesteydelser. Endvidere åbner bilaget om af tjenesteydelser finansielle forsigtighedsforanstaltninger, finansielle tjenesteydelser. Mulighederne for at fjerne tekniske og retlige hindringer for handelen kan undersøges for flere servicesektorer, herunder f. eks. forskrifter vedrørende bankfilialer, forskrifter vedrørende værdipapirer og bevilling til at udøve erhverv. Det vil dog være nødvendigt at overholde bestemmelserne i artikel VII (og de tilsvarende bestemmelser i bilaget vedrørende finansielle tjenesteydelser) om tilstrækkelig mulighed for tilsvarende aftaler med andre lande. for letter etablering og anerkendelse levering af gensidig som WTO-reglerne for offentlige indkøb skal findes i den plurilateral aftale om offentlige indkøb (GPA). Spørgsmålet om MFN-behandling bør ses i den særlige GPA- sammenhæng, som på den ene side foreskriver MFN-behandling mellem de kontraherende parter, og på den anden side tillader, at de kontraherende parter begrænser denne behandling ved i tillæg 1 til aftalen at indføje "generelle bemærkninger", hvorved der genindføres bilaterale forbindelser baseret på gensidighed mellem to eller flere parter. En NTM-aftale vil dermed ikke give anledning til problemer med hensyn til forenelighed med WTO, men forpligtelser, som en af parterne har indgået, vil i nogle tilfælde kunne indebære, at bilaterale indrømmelser i forbindelserne mellem EU og USA må udvides til at omfatte EØS-partnere og, alt afhængig af de pågældende områder, andre kontraherende parter i GPA. Med hensyn til intellektuel ejendomsret er det for at sikre NTM-aftalens forenelighed med WTO nødvendigt at påse, at ændringer i den indenlandske lovgivning anvendes af de to parter i overensstemmelse med de bestemmelser om national behandling og MFN, der er indeholdt i TRIP-aftalen. For så vidt angår investeringer i andre sektorer end sektoren for tjenesteydelser (jf ovenfor) foreligger der ingen WTO-forpligtelser, som berører dette forslag. 6. FORBINDELSER MED TREDJELANDE NTM-aftalen indebærer ikke, at der skabes nye hindringer for den øvrige verden. Desuden har den til formål at tilskynde til og lette en yderligere multilateral liberalisering, og de bestemmelserne i aftalen, der åbner mulighed for bilateral liberalisering, skal ikke nødvendigvis være forbeholdt EU og USA. Aftalen skal gøre det muligt at udvide deltagerkredsen til de tredjelande, som er rede til og i stand til at påtage sig de pågældende forpligtelser. Følgevirkningerne for tredjelande, herunder især de la ide, der forbereder sig på tiltrædelsen af EU, er en faktor, som man konstant må være opmærksom på under forhandlingerne, men generelt vil aftalen efter al sandsynlighed have en positiv 10 og dynamisk nettovirkning, som kan påvises for hvert af de områder, der indgår i NTM- aftalen, og under henvisning til forskellige grupper af tredjelande. Toldafvikling Den betingede forpligtelse til en fuldstændig afvikling af tolden på industrivarer skal finde sted på et rent MFN-grundlag og først være gennemført i 2010. NTM-aftalen vil således ikke have nogen følgevirkninger for tredjelande på dette område. Når først der er taget et sådant multilateralt skridt, vil det imidlertid have en positiv nettovirkning for tredjelande. De tredjelande, der ønsker at tilslutte sig et sådant betinget EU-USA-tilbud og påtage sig tilsvarende forpligtelser, vil skabe det nødvendige "tilstrækkelige grundlag" for at virkeliggøre toldafviklingen på industrivarer. De vil opnå udvidet adgang til markederne i EU og USA og til hinandens markeder. Samtidig skal de åbne deres egne markeder for industrivarer fra EU og USA, hvilket vil være et klart tegn på deres økonomiske fremskridt og afslutningen af en global proces for nedsættelse af tolden på industrivarer, som indledtes med den første forhandlingsrunde efter oprettelsen af GATT i 1947. De tredjelande, der ikke er i stand til at indgå sådanne forpligtelser, og dette vil i praksis formentlig kun være de mindst udviklede lande, vil uden at måtte opgive deres nationale toldbeskyttelse opnå fordelen ved en betydelig udvidelse af den toldfri adgang til markederne, ikke blot i EU og USA, men også i de omliggende udviklingslande med mellemihdkomster, som har påtaget sig tilsvarende toldafviklingsforpligtelser på et MFN- grundlag. Disse virkninger bør ses i sammenhæng med begrænsningen af den markedsadgang på præferencevilkår, som i dag opnås af AVS-staterne i henhold til Lomé-konventionen, og med en eventuel forøgelse af konkurrencen på fællesskabsmarkedet. EU og USA bør også bekræfte deres forpligtelse til at sikre, at de mindst udviklede lande opnår en andel af væksten i den internationale handel, som står i et rimeligt forhold til deres økonomiske udviklingsbehov, med henblik på en gnidningsfri og gradvis i verdensøkonomien, samt deres forpligtelse til at behandle handels- og udviklingsspørgsmål i WTO. Yderligere økonomiske analyser, som skal gennemføres, inden der indgås bindende forpligtelser i multilaterale forhandlinger i WTO, bør omfatte følgevirkningerne for de mindst udviklede lande af den foreslåede ophævelse af tolden på industrivarer, herunder følgerne af øget konkurrence, i hvor høj grad de skal åbne deres egne markeder, og i hvilket omfang de vil opnå øget adgang til andre markeder. integration Frihandelsområde for tjenesteydelser Hvad angår tjenesteydelser vil NTM-aftalen som anført ovenfor fuldt ud være i overensstemmelse med GATS-reglerne, og den vil blive udformet på en sådan måde, at der så vidt muligt bliver tale om en multilateral liberalisering. Den dynamik, der vil kendetegne det transatlantiske marked for tjenesteydelser, skulle gøre det attraktivt at tilslutte sig de mere ambitiøse forpligtelser vedrørende tjenesteydelser i NTM-aftalen på et gensidighedsgrundlag for lande, som hidtil har været ret tilbageholdende med at tilslutte sig multilaterale liberaliseringsinitiativer. Der vil være al mulig grund til, at tredjelande søger at matche de bilaterale liberaliseringsforpligtelser i NTM-aftalen, fordi EU og USA til gengæld vil binde deres tilsvarende tilbud i den liberaliseringspakke, der fremkommer som resultat af GATS 2000-forhandlingerne. For så vidt angår medlemmer, der ikke er med i aftalen, vil NTM-aftalen ikke medføre en generel forøgelse af handelshindringerne for tjenesteydelser inden for de respektive sektorer eller delsektorer sammenholdt med det niveau, der var gældende forud for en sådan aftale (artikel V, stk. 4, i GATS). Endvidere 11 kan tredjelandes leverandører af tjenesteydelser opnå fordele, da selskaber, der er indregistreret i og i udstrakt grad driver erhvervsvirksomhed i EU eller USA, vil være berettiget til de fordele, der følger af et frihandelsområde for tjenesteydelser mellem EU og USA, uanset hvem der ejer selskabets kapital (jf. artikel V, stk. 6, i GATS). Tekniske handelshindringer På området for tekniske handelshindringer kan EU i henhold til WTO-aftalen om tekniske handelshindringer frit indgå aftaler om gensidig anerkendelse og acceptere andre landes tekniske forskrifter som ligeværdige. Følgevirkningerne for tredjelande er forskellig alt* efter den grad af forskriftskonvergens, der er indgået aftale om med andre lande. De mest berørte lande, er de lande, der enten anvender acquis communautaire for det indre marked (f. eks. Tyrkiet, EFT A-medlemmer af det europæiske økonomiske samarbejdsområde), eller de lande, der har forpligtet sig til at indføre det interne markeds regler som led i ansøgerlandenes strategi forud for tiltrædelse (de central- og østeuropæiske lande og Cypern). Disse lande skulle opnå de største fordele af en NTM-aftale, eftersom deres varer vil blive fremstillet i overensstemmelse med de EU-standarder, som USA i fremtiden vil anerkende som ligeværdige, eller som vil blive harmoniseret som led i det transatlantiske marked. Andre tredjelande vil i den sidste ende kunne tilslutte sig NTM- aftalens regler vedrørende tekniske handelshindringer, forudsat at de er rede til og i stand til at påtage sig de samme vidtgående forpligtelser på forskriftsområdet. Denne udfordring vil være særlig relevant for andre større handelspartnere, som hidtil har opretholdt betydelige handelshindringer i form af forskrifter. C. MILJØ 7. MILJØHENSYN Alle forpligtelser i henhold til NTM-aftalen bør gennemføres i overensstemmelse med de mål, der er fastlagt for sundhed, sikkerhed og miljø og bør sigte mod et højt beskyttelsesniveau. Dette er et grundlæggende retligt og politisk krav, som følger direkte af bestemmelserne i EF-traktaten. Forskriftskonvergens på områder, der berører sundhed, sikkerhed og miljø, bør derfor baseres på et højt beskyttelsesniveau og bør på ingen måde forringe eller hæmme den videre udbygning af de resultater, der er nået på dette område. For at sikre parternes mulighed for at opretholde, vedtage og gennemføre effektive indenlandske politikker og foranstaltninger for at sikre et højt beskyttelsesniveau for så vidt angår sundhed, sikkerhed og miljø, bør aftalen indeholde en særlig beskyttelsesklausul vedrørende visse foranstaltninger på disse områder, som ellers ville være uforenelige med aftalen. Denne beskyttelsesklausul kunne indføres i form af en generel undtagelse efter samme princip som i GATT's artikel XX og GATS's artikel XIV. Det er nødvendigt under hele forhandlingsforløbet at tage hensyn til miljøaspekterne. Under henvisning til OECD's anbefalinger fra 1993 kunne det også være hensigtsmæssigt at undersøge NTM-aftalens miljøvirkninger og gøre det muligt for parterne at identificere sådanne potentielle virkninger og at udtænke effektive foranstaltninger til imødegåelse heraf. Det bør også bemærkes, at manglende amerikansk deltagelse i flere multilaterale aftaler (f. eks. konventionen om biodiversitet, Basel-konventionen og Kyoto-protokoller under konventionen om klimaændringer) kan fordreje konkurrencen og give anledning til 12 betydelig asymmetri mellem EU's og USA's internationale forpligtelser på miljøområdet. Det er derfor i høj grad ønskeligt, at USA i fuldt omfang deltager i disse konventioner. D. 8. NTM-AFTALENS INDHOLD FJERNELSE AF TEKNISKE HINDRINGER FOR VAREHANDELEN Tekniske hindringer hæmmer stadig den transatlantiske samhandel Forskelle i love, procedurer og praksis på begge sider af Atlanten er i øjeblikket årsagen til mange tekniske hindringer for den frie bevægelighed for varer. Der opstår typisk hindringer som følge af forskelle i forpligtelser vedrørende: • information om og etikettering af varer, • tekniske specifikationer eller præstationskrav vedrørende varer og emballeringen heraf, • specifikationer vedrørende afprøvning og afprøvningsprocedurer, som varerne skal opfylde, • erklæringer eller certifikater, der skal fremlægges, • akkreditering af organer, der er berettiget til at udføre afprøvninger eller udstede certifikater, og • mærkning af varer for at angive deres overensstemmelse med forskrifterne. Tekniske specifikationer, som er vedtaget af standardiseringsorganisationer, eller som opstår de facto som følge af den praksis, der følges af de største aktører på markedet, er også en potentiel kilde til handelshindringer, når frivillig overholdelse heraf indebærer afsætningsmæssige fordele. Uanset om sådanne forskelle foreligger på det forskriftsmæssige plan eller på anden måde, kan de afspejle forskellige holdninger til det ønskede sikkerhedsniveau, midlerne til at nå dette niveau og den metode, der er valgt til at påvise overensstemmelse med forskrifterne. Der er imidlertid ingen uafvendelig grund til, at sådanne legitime forskelle skal virke som hindringer for handelen. Hvad er målet for en NTM-aftale i så henseende? Forudsætningen for en uhindret varehandel er, at offentligheden kan have tillid til, at de varer, der bringes på markedet på begge sider af Atlanten, er sikre. Hvor EU og USA har de samme interesser og mål for beskyttelsen af den offentlige sundhed, for sikkerhed og for forbrugere og miljø, skulle det være muligt at nå dette mål. NTM-aftalen bør berede vejen for at nå dette mål ved at fastlægge rammerne for konvergens mellem love, lovgivnings- og procedurer og praksis med deltagelse forskriftsudstedende organer samt for anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse forskellige af de Med henblik herpå og med behørig hensyntagen til, at det er nødvendigt at opretholde vort høje beskyttelsesniveau for sundhed, sikkerhed, forbrugere og miljø, bør det være målet for en NTM-aftale at skabe vilkår, der sikrer, at varer, som lovligt markedsføres i en af parternes område, så vidt muligt kan bevæge sig over Atlanten og bringes på markedet i 13 den anden parts område, uden at de skal opfylde yderligere formaliteter eller nye forskrifter. Parternes forskriftsstrukturer er garantien for deres indenlandske markeders integritet. Uden sådanne strukturer kunne disse markeder ikke opretholdes. Det kan derfor ikke undgås, at der i NTM-aftalen tages stilling til spørgsmålet om konvergens. Gevinsten er imidlertid stor nok til at berettige indsatsen. Det er af væsentlig betydning at sikre, at NTM-aftalen gennemføres på en måde, der er forenelig med de grundlæggende krav i EF-traktaten om beskyttelse af menneskers og dyrs liv og sundhed og af planter og miljø. Med henblik herpå bør alle foranstaltninger, der træffes i henhold til NTM-aftalen for at fjerne tekniske handelshindringer for varer henhørende under disse områder, sikre, at vi kan opretholde i det mindste vort nuværende høje beskyttelsesniveau. Det bør endvidere anerkendes, at både EU og USA bevarer alle til WTO-aftalen om anvendelse af sundhedsmæssige og rettigheder i henhold plantesundhedsmæssige et foranstaltninger, beskyttelsesniveau på det sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige område, som er højere end det niveau, der følger af internationale sundhedsnormer. Aftalen bor åbne mulighed for, at der om nødvendigt træffes særlige beskyttelsesforanstaltninger. herunder indføre retten til at Hvorledes kan disse mål nås? Det vil være nødvendigt for forskellige varekategorier at finde en passende kombination af konvergens mellem love, procedurer og praksis og af anvendelsen af princippet om gensidig anerkendelse (som desuden supplerer hinanden og ikke gensidigt udelukker hinanden). Det bør være målet for NTM-aftalen at tilstræbe den mest ambitiøse og handelsliberaliserende kombination samtidig med, at de i foregående afsnit anførte krav vedrørende følsomme områder opfyldes. EU bør også være i stand til yderligere at udvikle beskyttelsesniveauet på disse områder under hensyntagen til de forskelle, der kan være i fremgangsmåder og traditioner på forskriftsområdet. Konvergens mellem love, procedurer og praksis er nøglen til at sikre, at de samme hensyn til "ordre public" ikke forfølges med meget forskellige og undertiden uforenelige midler og dermed giver anledning til uundgåelige og uønskede handelshindringer. Konvergens kan nås på forskellige måder og navnlig ved forskriftssamarbejde og harmonisering. I det omfang de to parter allerede forfølger hensynet til "ordre public" med forskellige midler, er der mulighed for at acceptere sådanne alternative midler til at nå dette mål, for så vidt som det beskyttelsesniveau, der tilstræbes, er det samme. Dette kan nås ved anvendelse af forskellige metoder eller en kombination heraf, såsom gensidig anerkendelse af tekniske forskrifter, gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurderinger eller anvendelse en leverandørerklæring om overensstemmelse. Offentlighedens tillid, som er nødvendig for at sikre en succesrig NTM-aftale, er ensbetydende med, at en effektiv gennemførelse af begge parters forpligtelser vil være af afgørende betydning. Dette kræver samarbejde mellem forskriftsmyndighederne på det relevante niveau og omfatter sådanne emner som konsultationer og administrativt samarbejde, en forpligtelse til at gennemføre den nødvendige lovgivning og et effektivt tvistbilæggelsessystem. 14 For hvilke sektorer/varer kan forslaget gennemføres? Det er nødvendigt, at parterne på et tidligt tidspunkt under forhandlingerne udvælger et tilstrækkeligt antal sektorer/varer, for at der i den sidste ende kan opnås et afbalanceret og gensidigt tilfredsstillende resultat. For at processen kan fremstå som troværdig for erhvervsvirksomhederne, vil det også være nødvendigt, at der i form af indgåelsen af tilstrækkeligt mange konkrete forpligtelser sikres en hurtig og tilstrækkelig begrænsning af de byrder, der lægges på dem på grund af unødvendige forskrifter eller dobbeltarbejde. Foranstaltningerne på længere sigt skal udarbejdes på grundlag heraf. såsom International interesse herfor, såsom Det kan som et prioriteret mål søges at sikre konvergens og opnå gensidig anerkendelse i de industrisektorer/for de varer, hvor der i erhvervskredse på begge sider af Atlanten telekommunikation, kemikalier og allerede er betydelig motorkøretøjer. I flere af disse sektorer udfoldes der allerede bestræbelser i internationale til fora, telekommunikationsudstyr, for lægemidler eller UN-ECE for motorkøretøjer og dæk. En effektiv gennemførelse af anvendelsen af internationale standarder er en anden farbar vej mod en højere grad af konvergens. Medens de nødvendige arrangementer allerede foreligger i Europa, er anvendelsen af internationale standarder i USA utilstrækkelig. På andre områder kan der foreligge mulighed for at tage udgangspunkt i gældende aftaler om gensidig anerkendelse af afprøvningsmetoder og certifikater og nå til enighed om et højere liberaliseringsniveau. hensyn ICH (International Conference on Harmonisation) Telecommunications Union med En række landbrugsrelaterede emneområder, der ikke er omfattet af WTO-aftalen om landbrug, kan tages op i NTM-aftalen. I den forbindelse er den aftale mellem EU og USA om veterinær ækvivalens, som snart vedtages, den bedste ramme for at intensivere og øge de gensidige bestræbelser for at skabe større konvergens på det veterinære område, samtidig med at parterne opretholder deres høje beskyttelsesniveau for sundheden. Veterinær-aftalens anvendelsesområde kunne tænkes udvidet til at omfatte sådanne spørgsmål som dyrevelfærd og fytosanitære foranstaltninger eller andre spørgsmål, der er relevante for handelen med fødevarer. Bioteknologi er et yderst følsomt emne. Dette bør dog ikke afholde os fra at tage det op som led i NTM. Som et første skridt til at skabe tillid og i så høj grad som muligt at nå til en fælles holdning mellem EU og USA bør der etableres systemer til udveksling af videnskabelige oplysninger om sådanne varer. 9. FJERNELSE AF TOLD Toldmæssige foranstaltninger er fortsat en hindring for den transatlantiske samhandel og for handelen mellem EU og dens andre handelspartnere. Selv om den gennemsnitlige told på industrivarer er lav i OECD-landcnc, lindes der fortsat en række meget høje satser. Det er mest effektivt at fjerne told på et multilateralt grundlag. For en række WTO-medlemmer har det imidlertid hidtil ofte været påkrævet i det multilaterale system at tage initiativ til at tilbyde at sænke toldsatserne på et MFN- grundlag, hvis det størst mulige antal andre lande fulgte efter for dermed at mindske risikoen for friløb og maksimere liberaliseringseffekten og de økonomiske fordele for EU. Dette skete i Uruguay-runden, hvor der var tale om en række firepartsinitiativer vedrørende toldnedsættelser og i aftalen om informationsteknologi (ITA). NTM skal bygge på denne fremgangsmåde ved at afgive et betinget politisk tilsagn om at udfolde bestræbelser for at fjerne al told på industrivarer på et MFN-grundlag inden 2010. De to 15 parter kunne aftale at sænke deres toldsatser til nul, forudsat at tilstrækkeligt mange andre handelspartnere gør det samme. Denne betingelse må præciseres enten i form af et bredt geografisk dækningsområde eller i form af en procentdel af verdenshandelen (som det var tilfældet i ITA). Forpligtelsen udmøntes kun i en faktisk ophævelse af tolden, hvis tilstrækkeligt mange lande ud over EU og USA er rede til at gøre det samme. De fordele, der kan opnås som følge af fjernelsen af al told på industrivarer, vil imidlertid være en tilskyndelse til at søge at nå dette "tilstrækkelige antal". Et sådant initiativ vil utvivlsomt føre direkte til omfattende tpldforhandlinger som led i næste runde af multilaterale handelsforhandlinger inden for WTO. Det vil tjene vor fælles interesse at opnå relevante toldnedsættelser fra tredjeparter inden for den fastsatte frist. De dermed forbundne fordele opnås ud over fordelene ved at fjerne tilbageværende told i samhandelen mellem EU og USA. Fisk og fiskerivarer er ikke industrivarer i streng forstand. Disse varer er i princippet ikke undtaget fra NTM-aftalen, men da fiskeriet er en speciel og ret følsom sektor, kan det være nødvendigt at anvende en selektiv approach, og der må tages hensyn til de aktuelle drøftelser i Rådet af Kommissionens meddelelse om udsigterne for EU's marked for fiskerivarer*. temmelig vidtgående og omfatter Der er allerede en WTO-proces i gang i Genève (Analysis and Information Exchange, AIE. ) med henblik på at forberede genoptagelsen af landbrugsforhandlingerne, som ifølge planen skal påbegyndes i slutningen af 1999. Ved forhandlingerne udformes den fremtidige handelsordning for landbrugsprodukter. Eftersom WTO-aftalen om landbrug allerede er indenlandsk støtte, subsidier og markedsadgang (herunder told), kan de fremtidige forhandlinger forventes i det mindste at afspejle en sådan approach, og det vil ikke være hensigtsmæssigt med en NTM-proces sideløbende hermed. Det skal også erindres, at der ikke alene er grundlæggende strukturelle i EU, men parternes hjemmemarkedspolitik er også vidt forskellig. Det vil derfor være vanskeligt, om ikke umuligt, at forestille sig fuldstændig frihandel uden en vis grad af forudgående harmonisering af parternes politik, som formentlig vil være uacceptabel for begge parter. Dette er grunden til, at told og subsidier på landbrugsprodukter ikke kan indgå i forhandlingerne om NTM. forskelle mellem i USA og landbruget 10. TJENESTEYDELSER Et frihandelsområde (FTA) for tjenesteydelser vil være et ambitiøst liberaliseringsmål. Det skal være i overensstemmelse med GATS-reglerne, der omfatter i det "væsentlige" alle servicesektorer (som defineret indbefattet sådanne sektorer som i GATS) telekommunikation, finansielle tjenesteydelser, tjenesteydelser til virksomheder og liberale erhverv samt transporttjenesteydelser. Det bør tilstræbes at ophæve alle restriktioner for etableringsretten enten umiddelbart eller, for så vidt angår de vanskeligste områder, i løbet af en overgangsperiode. Med hensyn til grænseoverskridende tjenesteydelser bør det være målet at fastlægge klare forpligtelser til at liberalisere denne handel. I afsnittet om tjenesteydelser i NTM-aftalen skal to hovedaspekter kombineres for at sikre en effektiv liberalisering: KOM(97)719 endelig udg. af 16. 12. 1997. 16 Liberalisering af adgangen til markederne på grundlag af kontrol i værtslandet: I det væsentlige alle restriktioner for markedsadgang og national behandling bør ophæves inden for en bestemt frist for alle sektorer, der er omfattet af aftalen. I visse stærkt regulerede sektorer kan det være særlig vanskeligt at gøre fremskridt vedrørende grænseoverskridende tjenesteydelser, og NTM-aftalen skal derfor lægge særlig vægt på kommerciel tilstedeværelse i form af etableringsret. Aftalen skal i princippet gælde for alle leveringsformer (herunder navnlig grænseoverskridende tjenesteydelser og forbrug i udlandet). • Ophævelse af lovbestemte hindringer på grundlag af gensidig anerkendelse: I betragtning af den betydning, som ikke-diskriminerende lovbestemte hindringer har i visse sektorer og også for visse grænseoverskridende transaktioner, skal aftalen åbne mulighed for gensidig anerkendelse af kvalifikationer, regler og andre forskrifter. i) Ophævelse af restriktioner for markedsadgang og national behandling i form af datterselskaber, En NTM-aftale skal sigte mod ophævelse af tilbageværende restriktioner med hensyn til national behandling og markedsadgang på begge parters lister i GATS (både gennem etablering repræsentationskontorer; grænseoverskridende levering af tjenesteydelser samt indkøb/forbrug af udenlandske tjenesteydelser). Den skal - i modsætning til det indre marked og med undtagelse af tilfælde, hvor der opnås enighed om gensidig anerkendelse af forskrifter - baseres på anvendelsen af værtslandets regler og kontrolbestemmelser. For USA's vedkommende bør den være bindende både på forbundsplan og for staterne, og den skal give samme muligheder for markedsadgang som dem, der indrømmes af EU. Den skal bl. a. resultere i følgende fordele for EU-virksomhederne i USA: filialer eller a. b. c. d. e. Nye muligheder for offentlige indkøb, især for den stærkt konkurrencedygtige byggesektor i EU og lige adgang for EU-selskabers datterselskaber til offentligt finansierede forskningsprogrammer i USA. inden for bankvæsen, Flere muligheder for på et grænseoverskridende grundlag at levere tjenesteydelser i USA for forsikringsvirksomhed (såsom store erhvervsrisici) og en betydelig lempelse af de nugældende regler, der hindrer finansielle EU-konglomerater i at etablere feks. bank- og forsikringsvirksomhed i USA. EU og USA bør fortsat støtte IOSCO (International Organisation of Securities Commissions). værdipapirer former visse og Større sikkerhed for adgang til søtransportservicesektoren i USA, hvor den tilsvarende sektor i EU står stærkt. Som andre mål skal nævnes afvikling af de forskellige forpligtelser til at transportere amerikanske statsejede eller -finansierede flag, samt andre ladninger på handelsskibe, der sejler under amerikansk restriktioner, men det skal erkendes, at der her er tale om følsomme emner. Ophævelse af restriktioner med hensyn til statsborgerskab og ikke-gennemsigtige statslige bevillingsprocedurer for tjenesteydelser inden for liberale erhverv, særlig visse juridiske og medicinske tjenesteydelser, samt andre restriktioner vedrørende en række tjenesteydelser for virksomheder, såsom arbejdsformidling Europæiske virksomheder bør sikres ikke-diskriminerende adgang til at levere satellitbaserede envejs satellittransmission. Ophævelse af tilbageværende restriktioner for direkte ejerskab telekommunikationstjenesteydelser i USA og 17 af telekommunikationstjenester i USA (direkte udenlandsk andel i radiolicenser begrænses til 20%) og inddragelse af posttjenester uden at undergrave EU's interne fastlæggelse af politikken vedrørende tjenesteydelser af generel økonomisk interesse. Adgang til energiforsyningssektoren ved at åbne mulighed for etablering og erhvervelse af selskaber, navnlig inden for transmission og distribution af gas og elektricitet, indbefattet faciliteter til levering af dermed forbundne tjenesteydelser og i sammenhæng med nyligt vedtagne EU-direktiver. Ophævelse af tjenesteydelser certificering) og på miljøområdet. tilbageværende sektorer, herunder i forbindelse med kvalitetssikring (afprøvning, kontrol og restriktioner i andre f. g. For hovedparten af de sektorer, der faktisk er omfattet af GATS, skulle dette ikke give anledning til særlige problemer. En bred sektordækning og en høj grad af liberalisering skulle bidrage til at sikre en generel ligevægt og til at gøre det mere attraktivt at indgå en sådan aftale. Det må imidlertid erkendes, at nogle sektorer er særligt følsomme. I den audiovisuelle sektor skal de undtagelser, som EU sikrede sig som led i Uruguay-runden ved at kombinere MFN-undtagelser og de manglende forpligtelser vedrørende national behandling og markedsadgang i GATS, bibeholdes i fuldt omfang og derfor holdes uden for forhandlingerne om NTM-aftalen. NTM-aftalen vil ikke øve indflydelse på de igangværende luftfartsdrøftelser (mandat fra juni 1996) med henblik på at etablere et fælles luftfartsområde, som vil udvikle sig sideløbende. Dette indbærer en betydelig udvidelse af de lufttransporttjenesteydelser, der er åbne for begge parters luftfartsselskaber. Der er tale om markedsadgang i bred forstand gennem indgåelse af en aftale om et åbent marked, der sikrer lige adgang for parterne til begge parters markeder, og hvorved bl. a. de amerikanske restriktioner for udenlandsk ejerskab af amerikanske luftfartsselskaber ophæves. En NTM-aftale kunne også være en nyttig anledning til at forbedre nogle af bestemmelserne i GATS. F. eks. vedtagelse af et system med negativlister (alt der ikke er opført på lister er liberaliseret) som en metode til at sikre øget liberalisering og gennemsigtighed, og evt. indførelse af generelle regler for investeringer og bevægelighed for personer (især tjenesteleverandører, omplacering af personale i virksomheder, forretningsbesøg og ledende personale). Med en NTM-aftale kunne man også gå nye veje ved i liberaliseringsprocessen at inddrage sektorer, som endnu ikke er omfattet af de grundlæggende regler i GATS (søtransport), eller som hidtil ikke er tillagt større vægt (f. eks. energiforsyning), som er liberaliseret for nylig i EU. Endvidere bør bestemmelserne om national behandling fuldt ud gælde for offentlige indkøb af tjenesteydelser, som enten leveres på grundlag af grænseoverskridende virksomhed eller ved lokal etablering; i øjeblikket er anvendelsen af national behandling og mestbegunstigelse i forbindelse med offentlige indkøb af tjenesteydelser ikke omfattet af GATS, jf. overenskomstens artikel XIII. Dette er et område, hvor EU allerede har åbnet sit marked almindeligvis uden forskelsbehandling, og hvor der derfor kunne skabes betydelige nye forretningsmuligheder for tjenesteleverandører i EU på grund af den nugældende amerikanske lovgivning og praksis, som. giver anledning til be ydelig forskelsbehandling som følge af forskellige "Buy America-bestemmelser". 18 ii) Gensidig anerkendelse af forskrifter Aftalen bør gøre brug af de muligheder, der foreligger ifølge GATS, til at indgå aftaler om gensidig anerkendelse af kvalifikationer, licenser eller regler og andre forskrifter vedrørende levering af tjenesteydelser i visse sektorer. I mange tjenestesektorer er det nu indenlandske forskrifter, der er den største hindring for udenlandske virksomheder eller enkeltpersoner. De sektorer, der er mest relevante for aftaler om gensidig anerkendelse, er tjenesteydelser inden for liberale erhverv, uddannelse og oplæring samt finansielle tjenesteydelser. På de fa områder, hvor der hidtil er indgået aftaler om gensidig anerkendelse af kvalifikationer, er de indgået mellem de forskellige erhvervsorganisationer. Den kendsgerning, at der i EU inden for hvert erhverv er mindst femten ansvarlige myndigheder, og at det ofte forholder sig sådan, at hver enkelt stat i USA har sine egne myndigheder, er ensbetydende med, at det er meget kompliceret at sikre gensidig anerkendelse af reglerne på alle erhvervsområder. Eksempelvis har de nylige forhandlinger mellem organisationer for regnskabsvæsen i Det Forenede Kongerige og USA vist sig at være vanskelige, fordi der er mange myndigheder, der søger anerkendelse på hver parts område. Den stærke opdeling af kompetencen i denne sektor indebærer, at den måske er moden til, at de to transatlantiske partnere søger at fastlægge en ramme med bindende regler, inden for hvilke de ansvarlige myndigheder (herunder erhvervsorganisationer) kan opnå gensidig anerkendelse. forskelle mellem uddannelsessystemerne i EU og USA og også forskellene inden for begge parters områder vil en model, der ligger tæt op ad EF's generelle ordning for gensidig anerkendelse af kvalifikationer indebære den nødvendige fleksibilitet til at kræve egnethedstests eller tilpasningsperioder i tilfælde, hvor de forskriftsmæssige forskelle er betydelige. Gennem et administrativt samarbejde vedrørende alle regulerede erhverv, som er omfattet af aftalen, kunne der føres tilsyn med, hvorledes systemet fungerer, og det kunne medvirke til at lose problemer. WTO's retningslinjer for aftaler om gensidig anerkendelse eller arrangementer vedrørende regnskabsvæsen kunne også anvendes som model. I betragtning af de nuværende I sektoren for finansielle tjenesteydelser kunne eksempler på gensidig anerkendelse af forskrifter og evt. indenlandsk tilsyn (sandsynligvis kombineret med øget markedsadgang) undersøges nærmere og udgøre en afbalanceret pakke for begge parter; bl. a. kan nævnes: a. b. kapitalindskud krav vedrørende Betingelserne for at drive filialer. Større konvergens mellem forskrifterne og et nærmere samarbejde og udveksling af oplysninger mellem forskrifts- og tilsynsmyndighederne i EU og USA kunne gøre det muligt at oprette bankfilialer uden andre driftsbegrænsninger baseret på filialkapitalen. En aftale bør indbefatte mulighed for at udøve filialvirksomhed i flere stater (især den såkaldte "inter-State de novo for branching"). Tilsvarende forsikringsvirksomhed og værdipapirer, hvor det er forbundet med særlige vanskeligheder at etablere filialer i USA. Fællesskabets direktiver om finansielle tjenesteydelser - og artikel 59, stk. 2, i Rom-traktaten - indeholder særlige bestemmelser, som åbner mulighed for forhandlinger med henblik på at indrømme tredjelandes filialer ret til at levere tjenesteydelser i EU; tilvejebringes lånegrænse faciliteter kunne inden eller eller til grænseoverskridende Gensidig anerkendelse af fælles virksomhed mellem USA og EU, hvilket længe har været et ønske fra af formueforvaltningsvirksomheder investeringsfonde samt gensidig anerkendelse i EU, 19 tegningsindbydelser, navnlig i tilfælde af offentlige udbud af værdipapirer og for adgang til børsnotering for værdipapirer; Undtagelse fra anvendelsen af detaljerede amerikanske forskrifter og amerikansk jurisdiktion for amerikanske statsborgeres handel med værdipapirer på værdipapirmarkeder uden for USA; En yderligere lempelse af de regler, der begrænser finansielle konglomerater i EU fra at etablere finansielle datterselskaber inden for bankvirksomhed og anden virksomhed i USA, f. eks. for at undgå, at det i tilfælde, hvor en bank og et forsikringsselskab tilhører et og samme holdingselskab, kan føre til tvangsafståelse af interesserne i enten bankvirksomheden eller forsikringsvirksomheden; Yderligere forskriftssamarbejde om betalingssystemer med henblik på at etablere et transatlantisk betalingssystem; Det er muligt at udvide samarbejde og udveksling af oplysninger mellem tilsynsmyndighederne, f. eks. vedrørende en konsolideret kontrol af finansielle koncerner. c. d. e. f. 11. OFFENTLIGE INDKØB Offentlige indkøb tegner sig for mellem 10% og 15% af det kombinerede BNP, og seriøse bestræbelser på at nå til enighed om en NTM-aftale bør derfor omfatte denne sektor. Inddragelsen af offentlige indkøb i NTM-aftalen bør medføre, at parterne indrømmer hinanden fuldstændig national behandling. NTM-aftalen åbner mulighed for en fuldstændig liberalisering af parternes markeder for offentlige indkøb på en måde, der fuldt ud er forenelig med WTO-reglerne, uden at der skabes nye handelshindringer for tredjelande. NTM-aftalen bør indeholde videregående forpligtelser end WTO-aftalen om offentlige indkøb for at udvide markedsadgangen. Det skulle ikke være påkrævet at indføre fælles detaljerede procedureregler, da de eksisterende nationale regler indebærer tilstrækkelig gennemsigtighed og mulighed for søgsmål vedrørende offentlige indkøb, når de udvides til at omfatte den anden part. For beløb over "tærskelværdien" 2 vil dette ikke give anledning til særlige vanskeligheder for EU, da markedet allerede er åbent. For beløb under "tærskelværdien" vil det være tilstrækkeligt, at EU forpligter sig til en udveksling af national behandling og en garanti for redelig og gennemsigtig behandling af alle leverandører og tjenesteydere fra begge parter. For USA vil det indebære, at den faktiske anvendelse af alle "Buy American"- præferencer på forbundsplan må opgives til fordel for EU-varer, og undtagelserne for små og mellemstore virksomheder og mindretalsvirksomheder skal udvides til at omfatte EU- selskaber. Spørgsmålet om adgang til det amerikanske indkøbssystem for elektronik (for hvilket en meget stor del af SMV-præferencerne især er gældende) og anvendelsen af præferencer på lavere plan end forbundsplan, må også tages op til behandling. Desuden kunne EF-direktiverne gælder for indkøbskontrakter til en værdi, som er højere end den tærskelværdi, der er fastsat i direktiverne. Indkøb til en lavere værdi end tærskelværdien reguleres af medlemsstaterne. 20 spørgsmålet om af forsvarsrelaterede indkøb tages op for at sikre en upartisk anvendelse heraf. fortolkningen anvendelsen sikkerhedsundtagelsen af for NTM-aftalen bør navnlig omfatte følgende: a. b. c. Fjernelse af undtagelserne fra princippet om national behandling på områder, der allerede er omfattet af forpligtelser i henhold til WTO-aftalen om offentlige indkøb og aftalen mellem EF og USA af 1995^. Komplettering af det geografiske og administrative anvendelsesområde^. Ophævelse af gældende sanktioner^. 12. INTELLEKTUEL EJENDOMSRET Y*dLpatentområdet er USA det eneste land i verden, der fortsat anvender det anakronistiske system baseret på første opfinder. I resten af verden anvendes anmelderprincippet. Det er indlysende, at et system, der bygger på det usikre opfmdelsestidspunkt er meget krævende i henseende til bevisførelse for alle opfindelser og skaber mulighed for mange og yderst kostbare retstvister. Ydermere giver den samtidige anvendelse af to systemer anledning til grænsefladeproblemer. Spørgsmålet har været genstand for drøftelser i mange år. Dets betydning fremhæves af, at det har været placeret højt på dagsordenen for TABD, og at det som led i denne dialog er anbefalet, at USA vedtager anmelderprincippet. Der er endnu ikke gjort fremskridt på dette område. Som anbefalet af TABD bør der træffes foranstaltninger, der sikrer en betydelig reduktion af de høje omkostninger, som er forbundet med at opnå og håndhæve et patent. Det er i USA er generelt problem, at omkostningerne i forbindelse med retstvister er høje, men de viser sig at være særligt byrdefulde på patentområdet, hovedsagelig på grund af omfattende forundersøgelser inden retssagen og i nogen grad indbringelse af patentsager for en jury. Det bør undersøges, om det er muligt at bilægge tvister på anden måde uden at ændre systemet som sådant. Der bør foretages en vurdering eller gennemføres en undersøgelse af omkostningerne ved tvister, da det i øjeblikket er vanskeligt at fremlægge absolutte tal herfor, eftersom der ikke foreligger systematiske, pålidelige og gensidigt anerkendte statistikker. På grundlag af resultaterne af en sådan undersøgelse bør det derefter være målet gradvis at sænke omkostningerne. I dag forholder det sig sådan, at hvis en opfinder indgiver en patentansøgning til Den Europæiske Patentmyndighed (EPO) og US Patent and Trademark Office (USPTO), foretager begge myndigheder en fuldstændig undersøgelse af sådanne patentansøgninger om samme opfindelse. Dette fuldstændige undersøgelsesrapporter vedrørende situationen på det pågældende område med de dermed indebærer, at der udarbejdes to 3 De amerikanske undtagelser indbefatter en række "Buy American" og dermed forbundne krav. lokale præferencer, som anvendes bade på forbundsplan og lavere plan, samt undtagelser for SMV og mindretalsvirksomheder. USA opretholder endvidere præferencer for fartøjer under amerikansk flag i forbindelse med import af særlige varer indkøbt af US A I øjeblikket er kun 39 af de 50 stater og 5 af 24 store byer omfattet. I maj 1993 indførte USA sanktioner mod EF i henhold til "Title VII" for forskelsbehandling af amerikanske virksomheder for telekommunikationsudstyr. EF indførte tilsvarende gengældelsesforanstaltninger. Begge parters foranstaltninger er fortsat i kraft og er skadelige for den transatlantiske samhandel. 4 5 21 forbundne omkostninger for ansøgeren. Der er allerede indledt drøftelser mellem de pågældende myndigheder for at forbedre udvekslingen af oplysninger om tekniske spørgsmål i forbindelse med patenter. Parterne bør intensivere kontakterne for at nå til en vis grad af accept eller endog gensidig anerkendelse af dele af patentprocedurerne, som feks. undersøgelsesrapporterne. Der er tale om en række mangler i henseende til spørgsmålet om statslig brug uden samtykke fra patentindehaver, hvilket i praksis er ensbetydende med tvangslicens. Nogle problemer blev allerede løst som led i Uruguay-runden, men andre afventer stadig en tilfredsstillende løsning. Sigtet bør være en procedure svarende til den, der gælder for enhver anden tvangslicens. Der bør gennemføres en fuldstændig patentundersøgelse, og patentindehaver bør underrettes før en eventuel statslig brug undtagen i en national nødsituation. En sådan brug bør kun være tilladt, efter at staten uden resultat har udfoldet bestræbelser for at indhente tilladelse fra patentindehaver på rimelige forretningsvilkår og inden for en rimelig frist. Begrænsningerne i Internet-domain name-System (DNS) giver anledning til retstvister mellem nationale rettighedsindehavere, der deler samme varemærke. Selskaberne bliver hurtigt opmærksomme på den store værdi, der ligger i DNS-navne, som det er let at huske. Varemærker gælder for et bestemt område, medens navne, der er registreret under DNS, både er unikke og internationale. Varemærkeindehavere bør i den forbindelse havde de samme rettigheder og have adgang til de samme tvistbilæggelsesprocedurer, som de har for materielle goder. Spørgsmålet om, hvilke retsinstanser der er kompetente, bør også tages op. Hvad angår geografiske betegnelser ville det være ønskeligt helt at afskalle eller i det mindste at reducere antallet af betegnelser, som amerikanske producenter fortsat kan anvende i henhold til bestemmelserne i artikel 24, stk. 4 og 6, i aftalen om handelsrelaterede (TRIP), som f. eks. Vermouth. Chablis, Champagne, Chianti, Porto eller Sherry. Dette ville bidrage til en betydelig forbedring af EF-mærkeindehavernes situation. Der pågår bilaterale forhandlinger, men de skrider kun langsomt frem. intellektuelle ejendomsrettigheder Den retlige beskyttelse af databaser, som kræver betydelige investeringer, er i øjeblikket emnet for multilaterale forhandlinger Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO). Bernerkonventionen og TRIP-aftalen sikrer beskyttelse af ophavsretten til "kreative databaser", men ikke for så vidt angår databaser, som i ophavsretlig henseende ikke er "originale". EU og USA bør fortsætte deres bilaterale dialog for at nå til enighed om en fælles holdning til WlPO-forhandlingerne, som sikrer et gensidigt acceptabelt resultat på multilateralt plan som det endelige mål. Fællesskabslovgivningen giver allerede en bedre beskyttelse^. Den åbner også mulighed for at indgå bilaterale aftaler på grundlag af gensidighed med lande, der yder en tilsvarende beskyttelse af EU-producenter af databaser^. Opfylder USA denne betingelse gennem kongressens vedtagelse af den relevante lovgivning, vil det skabe grundlag for at indgå en bilateral aftale, hvorved der sikres EU-producenter af databaser i USA en bedre beskyttelse. EU-producenter af databaser sikres en sui generis-beskyttelse i henhold til artikel 7 i direktiv 96/9/EF af 11. marts 1996, som skulle være gennemført pr. 1. januar 1998. Jf. artikel 11, stk. 3, i forbindelse med betragtning 56 i direktivet. 7 22 procedurer. Hidtil Endelig foreligger der endnu mulighed for at forbedre beskyttelsen af monstre i tekstil- og beklædningsindustrien. Det skulle være målsætningen at gennemgå eksisterende procedurer for at sikre et højere beskyttelsesniveau ved hjælp af enkle, billige og kortvarige af ophavsretslovgivningen, som giver let adgang til beskyttelse, men som gør retstvister vanskeligere. Mønsterpatenter giver en bedre beskyttelse, men er mindre attraktive ud fra et økonomisk synspunkt, da de indebærer betydelige omkostninger og er tidrøvende. Det nærmere indhold af et konkret forslag er endnu ikke udarbejdet, idet det afhænger af en nøjagtig fastlæggelse af EU-virksomhedernes interesser. har mønsterbeskyttelsen omfattet været Hvad angår kunstneres følgeret (omsætningsbeskyttelse) bør Fællesskabet fortsætte de regelmæssige kontakter med de amerikanske myndigheder med henblik på at styrke denne ret på et multilateralt grundlag i WIPO. Efter den fremtidige vedtagelse af et fællesskabsdirektiv om harmonisering af kunstneres følgeret vil amerikansk vedtagelse af et tilsvarende system fremme etableringen af frihandel i forbindelse med det tyvende århundredes kunstmarked. Endelig skal det anføres, at i betragtning af emnets følsomme karakter kræver en eventuel udvidelse af de mulige forhandlinger vedrørende intellektuel og industriel ejendomsret yderligere overvejelser. 13. INVESTERINGER Hvad angår investeringer er det vigtigt som et ambitiøst mål at stræbe mod indgåelsen af en avanceret multilateral aftale om investeringer (MAI), hvis væsentligste kendetegn er mestbegunstigelse og national behandling. Denne aftale skal omfatte markedsadgang og beskyttelse af investeringer i forbindelse med både varer og tjenesteydelser samt finansielle aktiver. Som situationen ser ud i dag skal den ikke indeholde bestemmelser om "præferencebehandling" inden for frihandelsområder (som tidligere nævnt vil det i så fald være nødvendigt nærmere at undersøge grænsefladen mellem et frihandelsområde for tjenesteydelser og MAI). Ved afslutningen af disse forhandlinger bør der foretages en evaluering af de resultater, der er nået, og af hvad der yderligere kan gøres sammen med USA. Der kunne f. eks. blive tale om følgende: a. b. c. indførelse af en bindende procedure for bilæggelse af tvister mellem investor og stat og af mellemstatslige tvister; en sådan procedure er rygraden i enhver bilateral investeringstraktat; en forbedring af bestemmelserne om national behandling (f. eks. i den enkelte stat, og adgang til offentligt finansierede forsknings- og udviklingsprogrammer). emneområder til indrejse, og såkaldte nye ledende personale og arbejdstilladelse bestyrelsesmedlemmer, betingelser vedrørende beskæftigelse og resultater, privatiseringer, investeringsincitamenter og virksomhedspraksis). (såsom midlertidig investorer og nøglepersoner, opholds- 23 14. ANDRE MULIGE EMNEOMRÅDER i) Handel og arbejde Vedtagelsen af grundlæggende arbejdsnormer på verdensplan er for EU og USA et fælles prioriteret mål. Som et minimum bør parterne fuldt ud gennemføre gældende ILO- konventioner i deres respektive lovgivning. Som et led i NTM-aftalen bør der desuden sigtes mod yderligere dialog mellem parterne på arbejdsmarkedet og en bedre koordinering med henblik på at vedtage en fælles holdning i alle multilaterale drøftelser af disse spørgsmål. ii) SMV og virksomhedspolitik Som led i det nye transatlantiske marked bør vi fremme partnerskabsaktiviteter til gensidig fordel baseret på praktiske initiativer med hovedvægt på sådanne områder som forbedring af forretningsklimaet, adgang til risikovillig kapital, fremme af iværksætterånd, adgang til innovation og erhvervsuddannelse og udnyttelse af mulighederne ved liberaliseringen af handelen. iii) Elektronisk handel I NTM-aftalen må opmærksomheden i særlig grad rettes mod liberaliseringen af grænseoverskridende tjenesteydelser, der leveres ad elektronisk vej. International elektronisk handel giver anledning til en række spørgsmål, som til en vis grad rækker ud over de spørgsmål, der hidtil er blevet anset for vigtigst i sammenhæng med "traditionel" handel med tjenesteydelser. Traditionelt er der ved liberaliseringen af tjenesteydelser således lagt stor vægt på markedsadgang for de økonomiske aktører og for spørgsmålet om national behandling. Elektronisk handel gør det påkrævet at gå et skridt videre og at lægge hovedvægten på nødvendigheden af fri bevægelighed for tjenesteydelser. Elektronisk handel kan i mange tilfælde være ensbetydende med, at der ikke blot leveres tjenesteydelser over grænserne, men også i samtidig levering af sådanne tjenesteydelser til en række forskellige lande. Ved elektronisk levering af en enkelt tjenesteydelse er det således nødvendigt at overholde mange forskellige nationale lovbestemte standarder. Som følge heraf kan det forventes, at de største hindringer for den elektroniske handel vil opstå som følge af forskelle i lovbestemmelser og på grund af retsusikkerhed. Disse hindringer giver ikke i sig selv anledning til forskelsbehandling, og de problemer, der opstår som følge heraf, kan måske ikke løses alene ved at fastlægge en forpligtelse til at følge princippet om national behandling. Hvis NTM-aftalen effektivt skal medføre en liberalisering af tjenesteydelser, der leveres ad elektronisk vej, vil det være påkrævet (ud over de muligheder, der allerede følger af GATS) at undersøge behovet for gensidig anerkendelse af lovbestemte standarder og i visse tilfælde harmonisering af lovgivningen. Endvidere må der ved affattelse af NTM- aftalens bestemmelser om elektronisk handel tilstræbes øget gennemsigtighed og retlig forudsigelighed. Der er behov for at udvide diskussionen om de forskellige aspekter af elektronisk handel til at omfatte alle regioner i verden og i en multilateral sammenhæng, med henblik på at koordinere og styrke det arbejde, der gøres i de forskellige internationale fora, og at 24 inddrage så mange lande som muligt samt den private sektor. Kommissionen foreslog for nylig, at der oprettes et "internationalt charter om global kommunikation"8. iv) Databeskyttelse I fælleserklæringen om elektronisk handel af 5. december 1997 har begge parter erkendt, at det er nødvendigt at sikre en effektiv beskyttelse af anonymiteten i forbindelse med behandling af personoplysninger i globale informationsnet. I EU sikres privatpersoner anonymitet i forbindelse med behandling af personoplysninger og den frie formidling af sådanne oplysninger ved databeskyttelsesdirektivet. Direktivet foreskriver bl. a. , at medlemsstaterne kun må tillade, at personoplysninger overføres til tredjelande, når de er sikret en tilstrækkelig beskyttelse. For at undgå, at eksisterende forskelle i beskyttelsesniveauet skal give anledning til forstyrrelser i den frie formidling af personoplysninger, ville det være ønskeligt at nå til enighed om konkrete bestemmelser vedrørende arten af de garantier, der er nødvendige for at sikre en tilstrækkelig beskyttelse. v) Konkurrence Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt konkurrencepolitik skal indgå i NTM-aftalen, skal der sondres mellem anti-trust og statsstøtte. På anti-trust-området har EU og USA etableret et godt samarbejde som led i den bilaterale aftale om konkurrencepolitik fra 1991. I 1998 vil dette bilaterale samarbejdet blive styrket ved indgåelse af aftalen mellem EU og USA om anvendelse af "positive comity" (udvisning af imødekommenhed) i håndhævelsen af konkurrencelovgivningen. Samarbejdet mellem EU og USA om anti-trust-spørgsmål vil blive udviklet yderligere i sit eget tempo og ud fra de foreliggende omstændigheder uden for NTM-aftalen. For så vidt angår statsstøtte har USA ingen kontrol- og bemyndigelsesprocedurer svarende til dem, der er fastlagt i EU-traktatens artikel 92-94. Kommissionen bør inden forhandlinger om en NTM-aftale undersøge, om der er behov for at føre forhandlinger om regler for statsstøtte som et middel til at undgå konkurrencefordrejning. vi) Beskatning I betragtning af den øgede indflydelse, som skattepræferenceordninger udøver på placeringen af realkapital, bør EU og USA drøfte spørgsmålet om skadelig skattekonkurrence. EU-ministrene har i aftalen af 1. december 1997 om en adfærdskodeks for erhvervsbeskatning udvist stor beslutsomhed i bestræbelserne på at lose dette problem. Aftalen indbefatter især en adfærdskodeks om erhvervsbeskatning og foranstaltninger til at sikre et mindstemål af faktisk beskatning af renteindtægter. 1 begge tilfælde har medlemsstaterne forpligtet sig til at fremme indførelsen af tilsvarende foranstaltninger i tredjelande. Kommissionens meddelelse af 4. februar 1998 om "Globaliseringen og Informationssamfundet - der må stærkere international samordning til", KOM 98(50) endelig udg. 25 E. ANDRE ASPEKTER AF INITIATIVET 15. BETYDNING FOR EU'S FÆLLES POLITIKKER Hvad angår den fælles handelspolitik indebærer NTM-aftalen ikke fjernelse af tolden på et præferencegrundlag. Den kan i stedet resultere i fuldstændig fjernelse af tolden på industrivarer på grundlag af princippet om mestbegunstigelse, hvis der opnås tilstrækkelig gensidighed fra tredjelandes side. NTM-aftalen har til formål at mindske virksomhedernes omkostninger, lette samhandelen, øge afsætningsmulighederne og den økonomiske effektivitet. I så henseende er den i fuld overensstemmelse med det generelle mål for EU's industripolitik, jf. artikel 130 i EF-traktaten. For varehandelen er det specielt politikken for det indre marked, der er relevant, især hvad angår den fri bevægelighed for varer. EU-politikken på dette område er baseret på EF-traktatens artikel 30 - 36, som stærkt begrænser medlemsstaternes muligheder for at indføre restriktioner på de frie varebevægelser. Sådanne restriktioner er ifølge EF- Domstolens retspraksis begrænset til en liste over tvingende samfundsmæssige hensyn (såsom offentlig sundhed, sikkerhed, forbrugerbeskyttelse og miljø) og er undergivet restriktive betingelser (såsom proportionalitet). Indfører medlemsstaterne tekniske forskrifter i overensstemmelse med disse principper, opretholdes frie varebevægelser ved gensidig anerkendelse af love, om nødvendigt understøttet af indbyrdes tilnærmelse af disse lovgivninger på EU-plan. Dette er ensbetydende med, at en vare, der lovligt er bragt på markedet af én medlemsstat, skal accepteres på en anden medlemsstats marked, uden at yderligere forskrifter skal opfyldes. Der foreligger en række mekanismer med det formål at sikre, at der ikke opstår nye hindringer, bl. a. informationsdirektivet 83/189 og Rådets direktiv 3052/95. På baggrund af den betydning, som EU tillægger det indre marked og til dens gradvise indførelse i de central- og østeuropæiske lande, skal eksterne initiativer nødvendigvis være forenelige med disse mål. Dette er ikke et forslag om at udvide det indre marked til at omfatte USA. Men de principper for konvergens mellem og gensidig anerkendelse af love, procedurer og praksis, der er omhandlet i denne meddelelse som et middel til at nå EU's mål om fjernelse af hindringerne for den transatlantiske varehandel, er baseret på erfaringerne fra gennemførelsen af det indre marked. Det er sandsynligt, at en konvergensproces vil kræve en vis ændring af EU-lovgivning, -procedurer eller -praksis. Det samme vil naturligvis være tilfældet på amerikansk side. Bestræbelserne på at sikre bilateral konvergens bør finde sted i nær sammenhæng med det bredere internationale samarbejde i overensstemmelse med en mangeårig EU-politik og anbefalingerne i WTO-aftalen om tekniske handelshindringer. I den udstrækning udviklingen af internationale standarder berøres, hovedsagelig i ISO (International Standards Organisation) og IRC (International Electrotechnical Commission), er der til, at de kan vedtages af de europæiske truffet de nødvendige foranstaltninger standardiseringsorganer, CEN (Comité Européen de Normalisation), CENELEC (Comité Européen de Normalisation Electrotechnique) og ETSI (European Telecommunications Standards Institute). Følgerne af at godtage internationale standarder som led i NTM- aftalen skulle således generelt kunne forvaltes inden for de bestående strukturer. Med hensyn til gensidig anerkendelse blev der i 1997 paraferet en aftale mellem EU og USA om gensidig anerkendelse (MRA), som omfatter en række industrisektorer, og som ifølge planen skal indgås formelt og gennemføres i 1998. Denne MRA vedrører kun gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurdering og indeholder bestemmelser om, at 26 varer, der fremstilles hos den ene part, skal afprøves og certificeres af denne part i overensstemmelse med den anden parts tekniske forskrifter. Gennemførelsen og håndhævelsen af denne aftale nødvendiggør et nært samarbejde med medlemsstaternes myndigheder. Det vil være påkrævet at klarlægge det retlige forhold mellem MRA og en NTM-aftale. i er set (og tale om mere særdeleshed hvor der Generelt end blot overensstemmelsesvurdering) kræver gensidig anerkendelse af love, procedurer og praksis en nøje gennemgang af de procedurer for fastlæggelse af forskrifter, der er fulgt på begge sider af Atlanten, under skyldig hensyntagen til "ordre public". Det vil være nødvendigt at undersøge eventuelle forskelle i så henseende mellem EU og USA (feks. hvad angår anvendelsen af forebyggelseskrav sammenholdt med producentansvar). Formålet hermed vil være at bevare offentlighedens tillid til, at bestemmelserne om beskyttelsen af sundhed, sikkerhed, forbrugere og miljø, som er grundlaget for det indre marked, ikke svækkes. For så vidt angår handel med tjenesteydelser bør NTM-aftalen først og fremmest sigte mod liberalisering på grundlag af national behandling og - ulig det indre marked - anvendelsen af værtslandets regler og om ophævelse af restriktioner for adgang til markedet. Dette indebærer, at det i fuld overensstemmelse med GATS-reglerne vil være i USA, at ophæve alle tilbageværende nødvendigt begrænsninger tilstedeværelse i etableringsretten (datterselskaber, filialer, repræsentationskontorer osv. ). form af enhver kommerciel i EU, og selvfølgelig også i i det indre marked, når de overholder de kriterier om NTM-aftalen vil ikke ændre de regler, der gælder for det indre markeds funktion eller indebære, at det udvides til at omfatte USA. Amerikanske firmaer vil først kunne udnytte rettighederne ikke- forskelsbehandling, der er fastlagt ved EF-direktiverne (som gælder på samme måde for EF-selskaber), undtagen i de tilfælde, hvor vi i henhold til NTM-aftalen frivilligt går med til gensidig anerkendelse eller harmonisering. Fordelene ved det indre marked kan allerede udnyttes af tredjelandes selskaber, når de er indregistreret i Europa. Det generelle princip, ifølge hvilket fordelene ved det indre marked kun tilfalder institutioner, der er registreret i EU, og som er omfattet af de harmoniserede regler i det indre marked, ændres ikke. Medens amerikanske selskaber, som ønsker at vinde indpas på EU-markedet, vil finde det lettere, vil det fortsat være påkrævet, at de overholder gældende regler i det indre marked, idet disse skal følges af ethvert selskab, der ønsker at udøve virksomhed i EU (og der vil for disse regler gradvis kunne finde en tilnærmelse sted på visse områder i kraft af forskriftssamarbejdet som led i NTM-aftalen). Amerikanske selskaber skal også overholde gældende regler i hver medlemsstat, som endnu ikke er harmoniseret på fællesskabsplan. Det sikres derfor, at public order-bestemmelserne i alle forordninger om det indre marked og i national lovgivning overholdes. De resultater, der er nået med hensyn til gensidig anerkendelse (af kvalifikationer, forskrifter, tilsynspraksis osv. ) kunne føre til, at amerikanske selskaber og tjenesteydere delvis indrømmes de fordele, der følger af det indre marked, uden at de nødvendigvis skal være omfattet af de relevante EU-regler, men derimod de tilsvarende amerikanske bestemmelser. Det vil være nødvendigt at gøre dette på en sådan måde, at der hverken skabes uligevægt i det indre marked eller opstår konkurrencefordrejning. Som modydelse kunne der indrømmes EU-selskaber tilsvarende adgang til det amerikanske marked. Dette er ensbetydende med, at eftersom der ikke sker ændringer af det indre markeds funktion, vil følgerne for EU's fælles politikker hovedsagelig afhænge af, hvad der sker 27 som resultat af øget konkurrence på EU-markedet i de forskellige tjenestesektorer og af behovet for at udnytte mulighederne for øget adgang for EU-selskaber i USA. 16. INSTITUTIONELLE ASPEKTER Institutionel struktur For at sikre, at det transatlantiske marked kan gennemføres og fungere tilfredsstillende og under hensyntagen til, at der er nødvendigt at bibeholde EU's interne procedurer, vil det være påkrævet at etablere nogle nye institutionelle strukturer. Hvorledes de mere konkret skal se ud, vil fremstå klarere, efterhånden som forhandlingerne skrider frem. Deres samordning med bestående NTA-strukturer og andre eksisterende EU-USA- arrangementer skal overvejes nøje. Det kunne være hensigtsmæssigt at oprette: • et blandet udvalg (enten ved at udnytte eller tilpasse bestående strukturer), som fører tilsyn med gennemførelsen af aftalen, • en effektiv tvistbilæggelsesprocedure, • et konsultationsorgan bestående af parlamentarikere fra EU og USA. Videnskabeligt samarbejde Det kunne også være hensigtsmæssigt at oprette et videnskabeligt konsultationsorgan, således at den størst mulige udveksling af videnskabelige erfaringer kan indgå i forskriftsprocessen, navnlig ved at sikre, at videnskabsmænd fra begge sider af Atlanten deltager i processen. Forebyggelse af tvister Ét af målene for NTM-aftalen er at hindre, at der opstår handelstvister. Det blandede udvalg skal spille en vigtig rolle i så henseende. Som et minimum skal forebyggelsen af tvister baseres på følgende: • at der skabes klarhed med hensyn til parternes retlige forpligtelser i henhold til aftalen, • at der sikres gennemsigtighed og tilslutning gennem en struktureret dialog eller en særskilt dialog mellem berørte parter (herunder forbrugere, arbejdstagere og virksomheder), • at der anvendes frivillige standarder, når dette er muligt uden at skade hensynet til "ordre public", • øget forskriftssamarbejde gennem underretnings- og konsultationsprocedurer mellem parternes offentlige myndigheder på alle relevante niveauer, når det påtænkes at indføre nye love eller forskrifter, • dagligt administrativt samarbejde mellem de myndigheder på begge sider af Atlanten, som har ansvaret for at gennemføre og føre tilsyn med aftalen. 28 Indenlandsk gennemførelse af forpligtelserne Det er en forudsætning for, at de europæiske og amerikanske firmaer og borgere kan få del i fordelene ved NTM-aftalen, at begge parter på en effektiv måde gennemfører de forpligtelser, de har indgået ved aftalen, i deres respektive lovgivninger. Håndhævelsen af disse lovbestemte forpligtelser påhviler derefter parternes egne retsinstanser. Bilæggelse af tvister som led i aftalen Skulle der på trods af ovennævnte bilaterale og indenlandske procedurer alligevel opstå tvister mellem parterne, er det nødvendigt, at der findes en effektiv bilateral procedure til bilæggelse af sådanne tvister. Det konkrete institutionelle grundlag for en sådan procedure vil nødvendigvis afhænge af den form for forpligtelser, som i den sidste ende skal være omfattet heraf, men proceduren bør som et minimum: • ikke udelukke muligheden for at bilægge tvisten ved konsensus, være baseret på objektive kriterier, • • skabe retssikkerhed for parterne (og i den sidste ende for deres borgere og firmaer) med hensyn til omfanget og indholdet af de rettigheder og forpligtelser, der følger af aftalen, • gennemføres inden for en rimelig kort frist for at øge denne retssikkerhed, • indebære garanti for, at resultatet accepteres og håndhæves af parterne. Forbindelsen med WTO-nroceduren for bilæggelse af tvister Ovennævnte procedure bør udformes på en måde, der sikrer integriteten og effektiviteten af WTO-proceduren for bilæggelse af tvister, og den bør på ingen måde begrænse parternes ret til at søge tvisten bilagt gennem WTO. Den konkrete forbindelse mellem de to procedurer vil i høj grad (men ikke udelukkende) afhænge af forbindelsen mellem parternes grundlæggende rettigheder og forpligtelser i henhold til henholdsvis WTO og NTM-aftalen. F. KONKLUSION Kommissionen anmoder Rådet om snarest at tage dette forslag op til indgående drøftelse. Kommissionen vil fremlægge udkast til forhandlingsdirektiver for Rådet med henblik på en aftale om et nyt transatlantisk marked, som omfatter ovenstående punkter. 29 Bilag ØKONOMISKE NØGLETAL Ud fra et økonomisk synspunkt er der tale om en betydelig integration mellem de transatlantiske partnere. For både EU og USA er den anden part den største enkelte handelspartner (når varer og tjenesteydelser ses under ét) og det vigtigste område for udenlandske direkte forbindelser er kendetegnet ved en betydelig samhandel mellem erhvervsgrene og virksomheder og samhandel med mellemprodukter. Firmaer på begge sider af Atlanten benytter i stadig højere grad nye og innovative forretningsmetoder, herunder elektronisk handel. (FDI). Parternes økonomiske investeringer I 1996 beløb samhandelen med varer og tjenesteydelser mellem de to parter sig til over 355 mia. ECU. EU tegner sig for ca. 19% af USA's varehandel og omvendt, og denne varehandel beløb sig i 1996 til ca. 227 mia. ECU. Vareudvekslingen er ikke alene betydelig, den er også i høj grad afbalanceret. Den transatlantiske samhandel er således koncentreret om højteknologiprodukter. Det anslås, at sådanne produkter tegner sig for 20% af den samlede varehandel mellem EU og USA. tal i 1995 steget Det fremgår, at samhandelen med tjenesteydelser er særlig dynamisk. Tallene for den transatlantiske udveksling af tjenesteydelser viser således, at hvor den bilaterale handel på dette område i 1985 tegnede sig for 32% af den samlede bilaterale samhandel, var det tilsvarende til over 38%. I 1996 nåede den kombinerede grænseoverskridende handel med tjenesteydelser op på 128 mia. ECU. Trods denne markante stigning er der stadig et betydeligt råderum for vækst i betragtning af, at sektoren for tjenesteydelser er blevet den største og hurtigst voksende del af begge økonomier. Tjenesteydelser tegner sig således i øjeblikket i gennemsnit for over 66% af den samlede værditilvækst i EU-økonomierne og for over 70% i USA og for tilsvarende andele af beskæftigelsen. Til sammenligning hermed skal anføres, at tjenesteydelsernes andel af verdensproduktionen udgør over 50%. EU og USA er derfor førende i verden med hensyn til udvekslingen af tjenesteydelser og tegner sig for 47% af verdens eksport af tjenesteydelser. Betydningen af forbindelserne mellem EU og USA på investeringsområdet fremgår af størrelsen af FDI, hvor hver part er den største investor hos den anden. Ved udgangen af 1996 nåede de samlede investeringer mellem EU og USA i løbende priser op på 720 mia. USD, hvilket er langt det største tal i verden. Værdien af EU's investeringer i USA udgjorde 372 mia. USD, og værdien af de amerikanske investeringer i EU anslås at være nået op på 348 mia. USD. EU er dermed langt den største investor i USA og tegner sig i 1996 for 59% af de samlede FDI. Samtidig gik 44% af de amerikanske FDI til EU. Som det er tilfældet med den bilaterale vareudveksling, er investeringerne både afbalancerede og betydelige. Investeringerne er desuden vokset meget kraftigt i løbet af de seneste år og er fordoblet mellem 1989 og 1996. Tjenestesektoren spiller en stadig større rolle som mål for FDI med en årlig gennemsnitlig andel af de grænseoverskridende investeringer i tjenesteydelser på næsten 50% set i forhold til de samlede FDI i perioden 1992-1995, omend den største modtager af EU-investeringer i USA fortsat er fremstillingssektoren. 30 ISSN 0254-1459 KOM(98) 125 endelig udg. DOKUMENTER DA 06 11 10 09 Katalognummer : CB-C0-98-173-DA-C ISBN 92-78-32306-3 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: Vorschlag für eine Verordnung (EG) des Rates zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 45/98 zur Festlegung der zulässigen Gesamtfangmengen und entsprechender Fangbedingungen für bestimmte Fischbestände oder - bestandsgruppen (1998)

eurovoc_concepts:
authorised catch
catch by species
catch quota
fishery management
fishing area

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 11. 03. 1998 KOM(1998) 144 endg. Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) DES RATES zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 45/98 zur Festlegung der zulässigen Gesamtfangmengen und entsprechender Fangbedingungen für bestimmte Fischbestände oder -bestandsgruppen (1998) (von der Kommission vorgelegt) BEGRÜNDUNG Ziel dieses Vorschlags ist es, die zulässigen Gesamtfangmengen für bestimmte Fischbestände festzulegen und sie angemessen auf die Mitgliedstaaten aufzuteilen. in den Die Festlegung und die Aufteilung der Fangmöglichkeiten ausschließlichen Zuständigkeitsbereich der Gemeinschaft und ergeben sich aus den Verpflichtungen gemäß Artikel 8 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3760/92 des Rates vom 20. Dezember 1992 zur Einführung einer gemeinschaftlichen Regelung fur fallen die Fischerei und die Aquakultur 1. Wissenschaftlichen Gutachten zufolge könnten einige Fischbestände der Nordsee, die zur Zeit in traditionellen Fischereien häufig als Beifang anfallen, in nächster Zukunft verstärkt befischt werden, so daß ihr Fortbestand womöglich gefährdet wird. Daher erscheint es angebracht, die Fangmcngen für diese Bestände zu begrenzen, um - ohne kurzfristig unbedingt restriktiv zu sein - ein unkontrolliertes Ansteigen der Befischungsraten zu vermeiden. Gemäß Artikel 8 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3760/92 soll die Aulteilung der Fangmöglichkeiten auf die Mitgliedstaatcn die relative Stabilität der Fischcreitäligkeit gewährleisten. Um dies zu garantieren, sollten Fangquoten der Mitgliedstaaten für 1998 anhand der in den letzten fünf Jahren festgestellten maximalen Fangmenge festgelegt werden. Die Kommission hat dem Rat bereits 1997 im Rahmen der allgemeinen TAC- Entscheidungen fur 1998 einen ähnlichen Vorschlag unterbreitet^. Der Rat hatte seine Entscheidung jedoch zurückgestellt, um eine Überprüfung der Fangstatistiken zu ermöglichen. Der frühere Vorschlag wird durch den vorliegenden ersetzt, wobei die entsprechenden Fangstatistiken auf der Grundlage der Fangerklärungen der Mitgliedstaaten überarbeitet wurden. Mit dem vorliegenden Vorschlag soll die Verordnung (EG) Nr. 45/98 des Rates^ entsprechend geändert werden. 1 ABl. Nr. L 389 vom 31. 12. 1992, S. 1. 2 KOM(97) 669 endg. 3 ABI. Nr. L 12 vom 19. 1. 1998, S. 1. oi Vorschlag für eine Verordnung (EG) Nr. /98 des Rates vom 1998 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 45/98 zur Festlegung der zulässigen Gesamtfangmengen und entsprechender Fangbcdingutigcn für bestimmte Fischbestände oder-bestandsgruppen (1998) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3760/92 des Rates vom 20. Dezember 1992 zur Einführung einer gemeinschaftlichen Regelung für die Fischerei und die Aquakultur1, geändert durch die Akte über den Beitritt Österreichs, Finnlands und Schwedens, insbesondere auf Artikel 8 Absatz 4, auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: In der Verordnung (EG) Nr. 45/98 des Rates^ sind die zulässigen Gesamtfangmengen und entsprechenden Fangbedingungen fur bestimmte Fischbestände oder -bestandsgruppen für 1998 festgelegt. Es ist wünschenswert, für 1998 neue TAC festzulegen, um die Beimischung weiterer Fischbestände oder -bestandsgruppen in der Nordsee zu begrenzen. Die Fangmöglichkeiten sollten in Übereinstimmung mit Artikel 8 Absatz 4 Ziffer ii) der Verordnung (EG) Nr. 3760/92 auf die Mitgliedstaaten aufgeteilt werden. 1 ABI. Nr. L 389 vom 31. 12. 1992, S. 1. 2 ABI. Nr. L 12 vom 19. 1. 1998, S. 1. Die Verordnung (EG) Nr. 45/98 des Rates sollte entsprechend geändert werden - HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Tabellen in den Anhängen I und II dieser Verordnung sind in die Anhänge I bzw. III der Verordnung (KG) Nr. 45/98 einzufügen. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaft in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Brüssel am Im Namen des Rates Der Präsident <r Anhang I, S. 1 Aft: Belgie / Beigique Danmark Deutschland Ellada Espafia France Ireland Italia Luxembourg Nederiand Osterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EC TAC Scheefechnut Lepkiorhombus spp. (1) |Bereich: Ha(1), Nordsee(1) GwnainschaftsoewasMr 10 10 10 50 40 2880 3000 3000 Bereich: lla(1), Nordsee(1) """""" (1) Ganwnsdwftegewasser. I I | f Art: Belgie / Beigique Danmark Deutschland Ellada Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederiand Osterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EC TAC Seeteufel LophikJae 770 1710 830 150 580 10 17950 22000 22000 1 - • j C Anhang I, S. 2 | Bereich: lla(1), Nordsee(1) (1) (2) Gemeinschattegewasser EinachieGlich Giattbutt (Scophthalmus rhombus) Art! Belgie / Beigique Danmark Deutschland Ellada Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederiand Osterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EC TAC (2) Steinbutt Psetta maxima 6 60 1 4 10 360 170 5000 10 1390 9000 9000 Art: EchteRochen Rajidae Bereich: lla(1), Nordsee(1) (1) G«meinschaftsgewasser Belgie / Beigique Danmark Deutschland Ellada Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederiand Osterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EC TAC 1010 30 40 150 860 3910 6000 6000 C Anhang I, S 3 Kliesche (2) Limanda limanda 760 2860 4300 Bereich: lla(1). Nordsee(1) (D (2) GertMinschaflsgewäaser Einschließlich Flunder (Platictrtnys nesus) 290 17380 0 2410 28000 28000 Limande(2) Microstomus kJtt 600 1640 210 Bereich: lla(1), Nordsee« 1) (D (2) Gwneinschaftsgewasser Einschließlich Rotzunge (Glyptocephalus cynogtosaus) 450 1370 20 6710 11000 11000 Art: Belgie / Beigique Danmark Deutschland Ellada Espafia France Ireland Italia Luxembourg Nederiand Osterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EC TAC Art: Belgie / Beigique Danmark Deutschland Ellada Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederiand Osterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EC TAC a Anhang II dt. Name Art Bestand Lat. Name Bereich Scheefschnut Seeteufel Steinbutt und Echte Rogen Kliesche und Flunder Limande und Rotzunge Lopidorhombus spp. Lophius spp. Psetta maxima & Scophthalmus rhombus Rajidae spp. Limanda limanda & Platichthys flesus Microstomus kitt & Glyptocephalus cynoglossus lia(1), Nordseed) llad). Nordseed) lla(1), Nordseed) lla(1), Nordseed) llad). Nordseed) lla(1), Nordseed) ArtderTAC Artikel 3 und 4 der Verordnung Abzuge nach Art. S Aba. 2 A= Analytisch P» Vorsorglich P P P P P P (EG) No 847/96 anwendbar der VO (EG) No 847/96 (1/0 = ja/nein) anwendbar (1/0 = ja/nein) 0 0 0 0 0 0 -^ (1) Gemeinschaftsgewâsser ISSN 0254-1467 KOM(98) 144 endg. DOKUMENTE DE 03 02 14 10 Katalognummer : CB-CO-98-148-DE-C ISBN 92-78-31918-X Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg 9