title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Vitbok om sektorer och verksamheter som inte omfattas av direktivet om arbetstid"

text: C 157/74 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Vitbok om sektorer och verksamheter som inte omfattas av direktivet om arbetstid” (98/C 157/18) Den 17 juli 1997 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ”Vitbok om sektorer och verksamheter som inte omfattas av direktivet om arbetstid”. Sektionen för sociala frågor och familje-, utbildnings- och kulturfrågor, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 12 mars 1998. Föredragande var Josly Konz. Vid sin 353:e plenarsession den 25-26 mars 1998 (sammanträdet den 26 mars 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 101 röster för, 6 röster mot och 7 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Syftet med den remitterade vitboken är att finna de bästa sätten att säkerställa skydd av hälsa och säkerhet vad gäller arbetstid för arbetstagare som för närvarande inte omfattas av rådets direktiv 93/104/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden. Efter att ha analyserat och bedömt olika sektorer och på begäran av Europaparlamentet, anser kommissionen att det finns ett problem att lösa, nämligen att det i alla undantagna sektorer och verksamheter finns vissa arbetstagare som inte är skyddade mot långa arbetsdagar eller garanterade tillräcklig vila. Dessutom kan underlåtenhet att vidta åtgärder leda till en snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden och mellan konkurrerande transportsätt. Det finns fyra sätt att angripa problemet: 1) Ett icke-bindande tillvägagångssätt. 2) Ett uteslutande sektorsinriktat tillvägagångssätt. 3) Ett differentierat tillvägagångssätt. 4) Ett helt och hållet övergripande tillvägagångssätt. Med förbehåll för analysen av synpunkterna på denna vitbok föreslår kommissionen att arbetet skall fortsätta på grundval av alternativ 3 eller en annan metod. Enligt detta alternativ skulle man skilja de verksamheter som kan omfattas av rådets direktiv 93/104/EG om arbetstiden från dem som kräver särskilda åtgärder. Det skulle i detta fall innebära följande: — Det ovannämnda direktivets bestämmelser utvidgas till att omfatta alla ”icke-mobila” arbetstagare. De nuvarande undantagen skulle ändras på lämpligt sätt, så att de tar hänsyn till bestämmelserna om tjänsternas kontinuitet och andra operationella krav. — Det ovannämnda direktivets bestämmelser skulle utvidgas till att omfatta alla ”mobila” arbetstagare och offshore-arbetstagare i följande avseenden: • Fyra veckors betald semester om året. • Hälsokontroll för nattarbetare. • Garanti för en tillräcklig vila. • En maximal årsarbetstid. — För varje sektor eller verksamhet skulle man anta (eller ändra) en särskild lagstiftning om arbetstid och viloperioder för ”mobila” arbetstagare och offshore-arbetstagare. Beträffande dessa sektorsinriktade åtgärder hoppas kommissionen att det skall bli möjligt att göra framsteg på grundval av överenskommelser mellan arbetsmarkna- dens parter. 1. 2. Direktiv 93/104/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden antogs av rådet först den 23 november 1993, trots att kommissionens förslag (1) publicerades redan den 20 september 1990. Denna enighet i rådet (sociala frågor) kunde uppnås först efter en mängd politiska kontroverser som ledde till Storbritanniens villkorade veckoarbetets längd, en generell utvidgning av de alltför omfattande undantag som anges i artikel 17 till personer i ledande befattningar och undantag rörande ett stort antal sekto- rer och verksamheter från direktivets tillämpningsom- råde ”opting-out” beträffande 1. 3. Slutligen ogillade domstolen Storbritanniens talan mot rådet genom en dom av den 12 november 1996 i vilken anges att direktivet inte går utöver vad som krävs för att uppnå målet om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet. Direktiv 93/104/EG äger sålunda laga kraft i alla medlemsstater och längsta tidsfristen för genomförande i nationell lagstiftning fastställdes till den 23 november 1996. (1) EGT C 254, 9. 10. 1990. 25. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 157/75 Detta direktiv bygger på artikel 118a i EG- 1. 4. fördraget, i vilken anges att medlemsstaterna skall ”sträva efter att, främst i fråga om arbetsmiljön, främja förbättringar av arbetstagares hälsa och säkerhet. ”. I fjärde och femte stycket i ingressen hänvisas även till de centrala punkter 7, 8 och 9 i ”Gemenskapens stadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter” (1) och principen att ”förbättring av arbetstagares säkerhet och hälsa på arbetsplatsen utgör ett mål som inte får vara underordnat överväganden av rent ekonomisk karaktär”. 1. 5. Införandet av miniminormer för skydd av arbets- tagares hälsa och säkerhet är absolut nödvändiga för att den inre marknaden skall fungera väl. 2. Allmänna kommentarer Den 18 december 1990 antog Ekonomiska och 2. 1. sociala kommittén (ESK) med stor majoritet ett yttran- de (2) om förslaget till nämnda direktiv (3), som i det skedet inte innehöll de undantag som är bakgrunden till den nu aktuella och remitterade vitboken. bl. a. ”för verksamheter där arbetstagarens hemort och arbetsplats eller arbetstagarens olika arbetsplatser ligger långt från varandra”. 2. 3. ESK hade noterat att rådet i sitt beslut menade att ett motiv till undantag var vissa verksamheters specifika art, men att rådet inte ifrågasatte nödvändighe- ten av socialt skydd för arbetstagare. I det sextonde stycket i ingressen i det antagna direktivet framkommer tydligt denna tankegång, och det återspeglar också den politiska viljan att reglera problemet med andra metoder: ”. med hänsyn till det aktuella arbetets särskilda art kan det vara nödvändigt att vidta speciella åtgärder beträffande förläggningen av arbetstiden inom vissa områden och verksamheter som inte omfattas av detta direktiv. ” 2. 4. ESK noterade även att kommissionen samma dag som direktivet antogs gav följande förklaring: ”Kommissionen förbehåller sig rätten att så snart som möjligt lägga fram egna förslag rörande de branscher och verksamheter för vilka undantag gjorts, med beak- tande av de särskilda förhållanden som råder inom dessa branscher och verksamheter. ” ESK godkände syftet med kommissionens förslag, men ville samtidigt förstärka dem genom att flera gånger hänvisa till ILO:s normer på detta område. Kommittén rekommenderade inte vid något tillfälle att man skulle göra undantag för en viss sektor eller verksamhet, eftersom det nämnda direktivet endast syftade till att reglera begränsade delar av arbetstidsförläggningen och eftersom möjligheter till undantag givetvis i enlighet med bestämda regler gavs redan i förslagstexten. 2. 5. ESK har därefter med intresse tagit del av kommissionens och Europaparlamentets olika initiativ. Det senare uttalade sig enligt följande vid en diskussion om kommissionens arbetsprogram för 1995-2000 röran- de den gemensamma transportpolitiken: ”. anser det vara nödvändigt att det läggs fram lagförslag om arbetstiden inom transportområdet, bl. a. i de branscher där arbetsmarknadens parter inte kan nå en överenskom- melse. ” Vid den tidpunkten menade ESK att det nämnda förslaget till direktiv: 2. 6. Mot denna bakgrund ansluter sig ESK till kom- missionens konstateranden i den remitterade vitboken: — inte på något sätt begränsade flexibiliteten vad gäller arbetstider eller industrianläggningars driftstid; — inte minskade den totala arbetstiden; — inte syftade till att harmonisera skift- och nattarbete på gemenskapsnivå. Tre år senare ansåg rådet det vara lämpligt att 2. 2. inte följa kommissionens och ESK:s förslag och beslöt att på eget initiativ göra undantag för ett stort antal sektorer och verksamheter från direktivets tillämpnings- område. Detta var något som i arbetsmarknadskretsar orsakade särskild förvåning, eftersom det i förslaget till direktiv fanns flera bestämmelser som syftade till en flexibel tillämpning — i särskilda situationer — av de principer som anges i det. Det är t. ex. tillåtet att göra undantag från alla grundläggande bestämmelser, utom i en mängd situationer, vad gäller årlig semester, — att det inte finns några objektiva grunder som berättigar att någon sektor helt utesluts; — att det inte finns någon orsak att behandla icke- mobila arbetstagare annorlunda än övriga arbetsta- gare som redan omfattas av direktivet; — att direktivets grundprinciper bör gälla för alla arbetstagare för att ett minimiskydd avseende hälsa och säkerhet skall kunna säkerställas; — att arbetstagarna måste skyddas på lämpligt sätt mot skadliga effekter av en oreglerad organisation av arbetet och av arbete som utförs nattetid; — att överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter skulle vara den bästa lösningen. 3. Kommentarer rörande olika sektorer 3. 1. Transporter (1) Europeiska rådet av den 9 december 1989 i Strasbourg. (2) EGT C 60, 8. 3. 1991, s. 26. (3) KOM(90) 317 slutlig — SYN 295 — EGT C 254, 9. 10. 1990. ESK håller med kommissionen när denna öppet 3. 1. 1. deklarerar att det år 1993 utan några som helst objektiva C 157/76 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 orsaker gjorts undantag för ett stort antal arbetstagare, särskilt ”icke-mobila” arbetstagare inom sektorerna för väg- och järnvägstransporter, transporter på inre vattenvägar och sjötransporter och lufttransporter, och att dessa av di- rektiv 93/104/EG. arbetstagare måste omfattas ESK finner sig föranledd att uppmärksamma att det finns gemenskapsregler, som även omfattar egenförare, nämligen förordning EEG nr 3820/85/EEG som begrän- sar den maximala körtiden och den minsta tillåtna vilotiden utan att för den skull reglera arbetstiden i stort. Det rör sig i själva verket om anställda som utför uppgifter där motsvarigheter finns inom andra industrier vilka i dag omfattas av direktivet. Detta är en oerhört viktig anmärkning, ty dessa arbetstagare utgör faktiskt den överväldigande majoriteten av alla för vilka undan- tag gjorts. 3. 1. 2. I denna fråga beklagar ESK att kommissionens vitbok, som lagts fram först fyra år efter att dessa arbetstagare undantogs, inte åtföljdes av ett förslag till direktiv som rör detta förhållande. 3. 1. 3. När det gäller ”mobila” arbetstagare inom sektorn för markbundna transporter måste ESK konsta- tera att avsaknaden av direktiv redan lett till avsevärda förändringar för de olika tranportsätten och att en ofta konfliktfylld situation avsevärt förvärrats på grund av att lagstiftningsarbetet försenats av en mängd orsaker. Om ett sådant direktiv antagits redan från början, skulle denna negativa utveckling kunnat undvikas eller åtminstone mildras. ESK är övertygad om att man mycket snabbt 3. 1. 4. måste lösa de problem som existerar i vägtransportsek- torn, för att undvika att snedvridningen av konkurrensen förvärras såväl mellan olika transportsätt som inom ett visst transportsätt, och för att även undvika en snabb försämring av arbetsvillkoren för de yrkeschaufförer som arbetar för annans räkning. Av dessa är ca 1,2 mil- joner anställda inom persontransportsektorn och 2,1 miljoner inom varutransportsektorn. Det finns en stor risk för att denna osunda situation för vägtransportsektorn som är en mycket viktig del av den europeiska ekonomin, kan leda till omfattande sociala konflikter och en oacceptabel social dumpning. Europeiska gemenskapen måste även skydda sig mot en snedvridning av konkurrensen genom social dumpning något som tillämpas av transporföretag från tredje land med en låg nivå vad beträffar den sociala tryggheten. I detta sammanhang bör det även framhållas att direkti- vet redan automatiskt är tillämpligt på vägtransporter för egen räkning (framför allt kemiska produkter, oljeprodukter, livsmedel från jordbruket, byggindustrin, grosshandel och detaljhandel). Inom denna sektor är mellan 3 och 3,5 miljoner yrkeschaufförer verksamma. 3. 1. 5. När det gäller järnvägstransportsektorn gläder sig ESK över att arbetsmarknadens parter redan den 18 september 1996 nådde en överenskommelse inom den ”partssammansatta järnvägskommittén”. Denna överenskommelse skulle mycket väl kunna tjäna som förebild för andra sektorer och som exempel för kommissionen vid utarbetandet av förslag till direktiv som skall föreläggas rådet. 3. 1. 6. När det gäller sjötransportsektorn välkomnar ESK särskilt att arbetsmarknadens parter inom sin ”partssammansatta kommitté” också nått en överens- kommelse som bör kunna slutföras inom kort. ESK hoppas liksom kommissionen att medlemsstaterna snarast kommer att ratificera den ILO-konvention nr 180 (1996) om arbetstider inom sjötransportsektorn som antogs av ILO i Genève i oktober 1996. Efter ett nyligen gjort uttalande i ministerrådet (trans- port) finns en politisk plattform för en snar ratificering, som är en förutsättning för arbetsmarknadens parter inom denna sektor som är öppen för världsomfattande konkurrens. 3. 1. 7. Vad gäller transporter på inre vattenvägar är ESK däremot missnöjd med att en överenskommelse inte kunnat nås mellan arbetsmarknadens parter inom den ”partssammansatta kommittén för inre vattenvä- gar”, på grund av att vissa arbetsgivare ansåg att de inte hade mandat att sluta ett avtal. 3. 1. 8. ESK väntar otåligt på en överenskommelse för lufttransportsektorn, som är den enda som återstår för den tillfälliga arbetsgruppen när det gäller att fastställa ”Flying Time Limitations”. 3. 2. Havsfiske 3. 2. 1. ESK medger gärna att arbetsförhållandena och arbetsuppgifterna inom havsfiskesektorn är mycket specifika och skiftande, främst beroende på arten av fiske och fångstmetoderna, fartygens storlek och det stora antalet egenföretagare. ESK vill emellertid påpeka att det faktum att problemet med arbetstiden inom denna sektor, som befinner sig i snabb utveckling, inte har behandlats i tid kan få allvarliga följder när det gäller tillämpningen av gemenskapens mycket viktiga program avseende havsfisket. 3. 2. 2. ESK anser därför att denna industrisektor, där antalet dödsfall och olyckor under arbetet är högre än för övriga industrier, i högre grad än andra sektorer bör skydd av omfattas av ett system för lämpligt 25. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 157/77 arbetstagarnas hälsa och säkerhet, eftersom en tydlig koppling mellan trötthet och olyckor har kunnat faststäl- las. Denna princip kan inte ifrågasättas, varken genom äldre praxis vars fördelar det finns anledning att undersö- ka eller av ekonomiska skäl, vilket klart framgår av utslaget i Europeiska gemenskapernas domstol (1). 3. 2. 3. ESK uppmanar därför arbetsmarknadens par- ter att återvända till förhandlingsbordet och träffa ett avtal i sin partssammansatta kommitté. Om man inte kommer fram till något avtal, bör de olika parterna lägga fram sina förslag inför kommissionen så att denna, kan lägga fram ett förslag till rådet i vilket sektorns framtid behandlas ur industriell synpunkt med från de generella principerna i di- utgångspunkt rektiv 93/104/EG. 3. 3. O¨ vrigt arbete till sjöss 3. 3. 1. Efter att ha tagit del av vitboken uttrycker ESK sin oro över att det för denna sektor inte föreligger något förslag som ger uttryck för de intressen som arbetsmarknadsparterna inom sektorn har. Detta tycks bero på att en av parterna vägrar att framlägga sina yrkanden offentligt. ESK rekommenderar därför kom- missionen att inrätta en tillfällig partssammansatt grupp med uppgift att fastställa lämplig lagstiftning avseende arbetstid inom denna sektor. 3. 3. 2. Enligt ESK bör denna tillfälliga partssamman- satta grupp stödja sig på den lagstiftning och de kollektivavtal och överenskommelser som finns i nästan samtliga länder som för närvarande berörs av offshore- arbete. 3. 4. 2. ESK vill också påpeka, att de avsevärda skillna- der som föreligger (t. o. m. inom ett och samma land) inom denna mycket specifika sektor i hela gemenskapen på kort och medellång sikt, inte endast äventyrar den berörda personalens fysiska och psykiska hälsa utan även, till följd av alltför långa arbetsskift eller otillräcklig vila, kvaliteten på den vård som dessa läkare ansvarar för. 3. 4. 3. Om kommissionen anser (se punkt 66 i vitboken att frågan om jourtjänst som utförs av läkare under utbildning bör behandlas på nationell nivå, vill ESK för sin del erinra kommissionen om att de särskilda arbetsskiften (jour- och bakjourtjänstgöring) bör be- gränsas med hänsyn till de allmänna principer, särskilt beträffande tid för sammanhängande vila, som anges i rådets direktiv 93/104/EG. För närvarande måste skyddsåtgärder vidtas vid de sjukhus som kritiserats, för att undvika att vårdkvalite- ten för patienterna försämras. 4. Slutsatser 4. 1. ESK ansluter sig till kommissionens pragmatiska tillvägagångssätt för att på gemenskapsnivå säkerställa hälso- och säkerhetsskyddet för arbetstagare vad gäller arbetstiden inom de sektorer och verksamheter som för närvarande förord- ning 93/104/EG om vissa aspekter av arbetstidsbestäm- melserna. är undantagna från rådets A¨ ven ESK förordar alternativ 3 som anger ett 4. 2. differentierat tillvägagångssätt i tre punkter: Denna typ av verksamhet kan utvecklas ytterligare i framtiden och ESK anser att det är viktigt att förfoga över en lämplig lagstiftning för denna sektor. 1) Direktivets samtliga bestämmelser (93/104/EG) ut- vidgas till att omfatta alla icke-mobila arbetstagare. 3. 4. Läkare under utbildning ESK vill kraftigt betona att det inte finns något 3. 4. 1. giltigt skäl för att utesluta läkare under grundutbildning eller specialisering, eftersom a) de inte är ”mobila” arbetstagare och b) inte utövar sin tjänstgöring på annat sätt än sina anställda kolleger som inte är under utbildning och som per definition omfattas av tillämp- ningsområdet för rådets direktiv 93/104/EG. I denna fråga beklagar ESK att kommissionens vitbok inte åtföljdes av ett förslag till direktiv som rör detta förhållande. (1) Dom av den 12 november 1996 om Storbritanniens talan mot rådet. 2) Direktivets bestämmelser skall utvidgas att omfatta alla mobila arbetstagare däribland personer verk- samma inom ”havsfiske” och ”offshore-arbete till sjöss” i fråga om: • fyra veckors betald semester per år; • hälsokontroll för nattarbetare; • säkerställande av tillräcklig vila samt; • en maximal årsarbetstid. 3) För varje sektor eller verksamhet antas en särskild lagstiftning om arbetstid och viloperioder avseende mobila arbetstagare och, efter vederbörliga ändring- ar, för personer verksamma inom ”havsfiske” och ”annat arbete till sjöss”. C 157/78 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 4. 3. I likhet med kommissionen hyser ESK fortsatta förhoppningar om att arbetsmarknadens parter skall träffa inbördes avtal inom transport- och havsfiskesekto- rerna. ESK vidhåller därför att kommissionen bör fortsätta sina ansträngningar genom att uppmana arbetsmarknadens parter att ta sitt ansvar och fastställa att de nya bestämmelser som skall genomföras: — ges bindande karaktär i form av direktiv; — tillämpas på samtliga berörda anställda; — inte utgör ett giltigt skäl för att försämra nuvarande arbetsförhållandena (jfr artikel 18. 3 i direk- tiv 93/104/EG); — införlivar bestämmelserna i direktiv 93/104/EG om möjliga och nödvändiga undantag från förord- ningen; — respekterar subsidiaritetsprincipen, enligt vilken dessa undantag kan förhandlas fram inom de forum och genom de förfaranden som tidigare har tilläm- pats i de olika medlemsstaterna; att olika regler tillämpas när det gäller skyddet av arbetstagarnas hälsa och säkerhet; — betonar de fördelar som dessa innebär för allmänhe- ten, eftersom trötthet till följd av oskäligt långa arbetsskift utgör en reell och direkt risk för männis- kors välbefinnande och säkerhet. Det säger sig självt att de avtal som har träffats 4. 4. mellan arbetsmarknadens parter inom ramen för de partssammansatta kommittéerna om tillämpningen av underpunkterna i punkt 4. 2. 2 skall införlivas i den sektoriella lagstiftningen som avses i punkt 4. 2. 3. 4. 5. Slutligen förutsätter ESK en skälig tidsfrist för att avsluta förhandlingarna mellan arbetsmarknadens parter. Med hänsyn till förhandlingarnas resultat bör kommissionen därför utan onödigt dröjsmål lägga fram konkreta förslag för rådet för att säkerställa ett effektivt hälso- och säkerhetsskydd för arbetstagare vad gäller arbetstiden inom de undantagna sektorerna och verk- samheterna, samtidigt som en tillfredsställande flexibili- tet bör bibehållas för att ge företagen tillräckligt manö- verutrymme. — träder i kraft samtidigt för att undvika en kostsam konkurrens mellan olika transportsätt till följd av I detta ärende har ESK en skyldighet att framhålla sin rätt att höras i frågan. Bryssel den 26 mars 1998. Ekonomiska och sociala kommiténs ordförande Tom JENKINS


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1016/98 του Ulf HOLM προς την Επ τροπή. Αποδέκτες επιδότησης στον τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EU financing
Germany
Sweden
United Kingdom
common organisation of markets
export aid
general budget (EU)
sugar

formats: html pdf print

text: 19. 11. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 354/51 Apa· nthsh thw kaw Gradin ej ono·matow thw Epitroph· w (17 Ioyni·oy 1998) H Epitroph· symmeri·zetai to endiafe·ron toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy sxetika· me thn eley·uerh kyklofori·a tvn allodapv· n paidiv· n poy ei·nai no·mimoi mo·nimoi ka·toikoi h· bri·skontai prosvrina· sthn Koino·thta. Se ayto· to plai·sio, to a·ruro 2 thw Symfvni·aw toy Se·ngken proble·pei o·ti h die·leysh tvn esvterikv· n syno·rvn mporei· na gi·nei se opoiodh·pote shmei·o xvri·w na dienergei·tai kane·naw e·legxow. Epi·shw e·xoyn lhfuei· me·tra v· ste na dieykolynuei·, gia para·deigma, h eley·uerh kyklofori·a tvn mauhtv· n apo· tri·tew xv· rew poy tajidey·oyn sto esvteriko· thw Koino·thtaw. Treiw odhgi·ew (1) epi·shw poy pro·teine h Epitroph· stiw 24 Aygoy·stoy 1995, kai me tiw opoi·ew epidiv· ketai h belti·vsh thw eley·uerhw kyklofori·aw sthn Koino·thta, aforoy·n thn eley·uerh kyklofori·a tvn yphko·vn tri·tvn xvrv· n poy ei·nai no·mimoi mo·nimoi ka·toikoi thw Koino·thtaw. H Sy·mbash toy OHE gia ta dikaiv· mata toy paidioy· poy egkri·uhke to 1989, kai proble·pei thn ana·ptyjh sta eunika· nomika· systh·mata tvn kratv· n melv· n eno·w koinoy· plaisi·oy de·smeyshw gia ta dikaiv· mata toy paidioy·, kai h Sy·mbash thw Xa·ghw toy 1993, h opoi·a proble·pei thn ue·spish eno·w mhxanismoy· synergasi·aw poy ua ejasfali·zei thn me·gisth diafy·lajh tvn symfero·ntvn toy paidioy· kau(cid:146) o·lh th diadikasi·a thw yiouesi·aw, den perilamba·noyn eidike·w diata·jeiw gia thn eley·uerh kyklofori·a tvn yiouethme·nvn paidiv· n poy tajidey·oyn me·sa sthn Koino·thta. H pro·tash gia th sy·nach sy·mbashw sxetika· me to dikai·vma oikogeneiakh·w zvh·w poy ype·bale o «Eyrvpai¤ko·w Syntonismo·w gia to dikai·vma oikogeneiakh·w zvh·w tvn allodapv· n», o·pvw e·xei diatypvuei· epi· toy paro·ntow, epikentrv· netai sthn e·nvsh thw oikoge·neiaw alla· den anafe·retai eidika· sto ue·ma tvn yiouethme·nvn paidiv· n. (1) EE C 306 thw 17. 11. 1995, EE C 289 thw 31. 10. 1995 kai EE C 307 thw 18. 11. 1995. (98/C 354/91) GRAPTH ERVTHSH P-1016/98 ypobolh· : Ulf Holm (V) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Apode·ktew epido·thshw ston tome·a thw za·xarhw Poie·w etairei·ew apoteloy·n toyw pe·nte megaly·teroyw apode·ktew koinotikv· n epidoth·sevn se o·,ti afora· thn eni·sxysh tvn eisagvgv· n, tvn ejagvgv· n kai thw apouh·keyshw ston tome·a thw za·xarhw sth Soyhdi·a, th Germani·a kai th Mega·lh Bretani·a; Poio· ekatostiai·o pososto· tvn synolikv· n epidoth·sevn poy proanafe·ruhsan antistoixei· se ka·ue mi·a apo· tiw xv· rew ayte·w; Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono· matow thw Epitroph· w (21 Aprili·oy 1998) Ta e·soda kai oi dapa·new poy proky·ptoyn gia thn Koino·thta apo· thn efarmogh· thw koinh·w orga·nvshw agora·w ston tome·a thw za·xarhw anagra·fontai ston geniko· proy¤pologismo· thw Koino·thtaw. Apo· to e·ggrafo ayto· kai apo· thn eth·sia dhmosionomikh· e·kuesh toy Eyrvpai¤koy· Gevrgikoy· Tamei·oy Prosanatolismoy· kai Eggyh·sevn, mporei· na lhfuei· mi·a katanomh· tvn logariasmv· n se epi·pedo ka·ue kra·toyw me·loyw. H Epitroph· den diaue·tei tiw apaitoy·menew plhrofori·ew gia mi·a pio leptomerh· katanomh· se epi·pedo memonvme·nvn epixeirh·sevn. To·so leptomerh· stoixei·a den ei·nai aparai·thta gia thn kalh· diaxei·rish toy tome·a thw za·xarhw sthn Koino·thta kai ei·nai emfane·w o·ti ta e·joda dhmioyrgi·aw kai diath·rhshw thw aparai·ththw kentrikh·w ba·shw dedome·nvn ua ei·nai apagoreytika·, se sxe·sh me ta e·soda ta opoi·a ua mporoy·san endexome·nvw na proky·coyn. Kata· syne·peia, h Epitroph· den ei·nai se ue·sh na para·sxei sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy ta zhtoy·mena leptomerh· analytika· stoixei·a


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 804/98 του Florus WIJSENBEEK προς την Επ τροπή. Καθυστέρηση και απάτες κατά την τελωνειακά διεκπεραίωση των εγγράφων Τ

eurovoc_concepts:
EU Member State
administrative formalities
administrative structures
customs document
customs formalities
customs profession
customs transit
fraud
information technology applications

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 866/98 von Anita POLLACK an die Kommission. Bananen

eurovoc_concepts:
International Labour Organisation
Latin America
World Trade Organisation
competition
environmental protection
export
generalised preferences
labour law
tariff preference
tropical fruit


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 803/98 dell'on. Florus WIJSENBEEK alla Commissione. Sicurezza del traffico e uso di telefoni cellulari da parte dei conducenti

eurovoc_concepts:
public health
radio telecommunications
road network
road safety
telematics
telephone
transport safety


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 922/98 van Katerina DASKALAKI aan de Commissie. Heropening van de Theologische school van Chalki

eurovoc_concepts:
Türkiye
denominational education
educational institution
freedom of religious beliefs
religious discrimination
theology

text: 9. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 310/145 Antwoord van de heer Santer namens de Commissie (22 april 1998) De Commissie wijst het geachte Parlementslid erop dat het systeem voor de toegang tot documenten dat de Commissie in 1994 heeft ingesteld, zeer duidelijk is uiteengezet in de punten 4 tot 6 van het besluit van het Gerecht van eerste aanleg van 6 februari 1998 (zaak T-124/96). Op 8 februari 1994 heeft de Commissie Besluit 94/90/EGKS, EG, Euratom inzake de toegang van het publiek tot de documenten van de Commissie aangenomen (1). In dit besluit wordt een gedragscode ingesteld die de Raad en de Commissie op 6 december 1993 gezamenlijk zijn overeengekomen en waarin als beginsel wordt vastgelegd dat het publiek een zo ruim mogelijke toegang krijgt tot de interne documenten van de instelling: de uitzonderingen daarop betreffen documenten waarvan de verspreiding schade aan openbare of particuliere belangen zou kunnen toebrengen of de vertrouwelijkheid van de beraadslagingen in het gedrang zou kunnen brengen. De Commissie wijst het geachte Parlementslid erop dat haar streven naar transparantie door de statistische gegevens wordt bevestigd. Voor het jaar 1997 is nauwelijks 10 % van de aanvragen afgewezen op grond van een van de in de gedragscode vastgestelde uitzonderingen. (1) PB L 46 van 18. 2. 1994. (98/C 310/199) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0898/98 van Daniela Raschhofer (NI) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Permanente vertegenwoordigingen van de Europese Unie In het kader van de bezetting van de posten van de (cid:132)Task-Force voor de toetreding van Midden- en Oost-Europese landen(cid:148) werd ook gediscussieerd over de leidinggevende functies binnen de permanente vertegenwoordigingen in de kandidaatlanden. 1. 2. 3. Zijn deze posten reeds bezet? Volgens welke criteria hebben de benoemingen op leidinggevende functies plaatsgevonden? Heeft de Oostenrijkse regering voor een van deze functies bijzondere ambities getoond? Blijven de permanente vertegenwoordigingen bestaan, ook wanneer een land niet tot de Gemeenschap 4. toetreedt? 5. Bestaan er in Noorwegen, Zwitserland en Turkije permanente vertegenwoordigingen? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (22 april 1998) 1. Alle functies van delegatieleider in de kandidaat-landen zijn met uitzondering van een, bezet. 2. De benoemingen voor deze functies vonden plaats volgens de criteria van alle functies van het middenkader. Er wordt rekening gehouden met de specifieke rol van de buitenlandse diensten van de Commissie. De functie van delegatieleider in Slowakije is bestemd voor een kandidaat die de Oostenrijkse nationaliteit 3. heeft. 4. Ja. De Commissie wordt in Noorwegen en Turkije vertegenwoordigd maar niet in Zwitserland aangezien de 5. delegatie van de Commissie in Gene‘ve niet geaccrediteerd is bij de Zwitserse regering maar bij de internationale instellingen ter plaatse


title: WRITTEN QUESTION No. 887/98 by Esko SEPPÄNEN to the Commission. Dominant market position with regard to Formula 1 motor racing on television

eurovoc_concepts:
broadcasting
dominant position
free competition
infringement of EU law
motor car
restriction on competition
sporting event
sports body
television

text: 21. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities C 323/91 Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (5 June 1998) The Commission is conducting a detailed investigation of the problem raised by the Honourable Member and will inform him of the outcome as soon as possible. (98/C 323/128) WRITTEN QUESTION E-0886/98 by Bill Miller (PSE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Access to documentation Where the Commission possesses documentation which it has not produced and which has been referred to in order to reach a decision, should that documentation not be made public when requested? Answer given by Mr Santer on behalf of the Commission (22 April 1998) The Commission would inform the Honourable Member that, in accordance with the code of conduct on public access to Commission and Council documents, referred to in the answer to his Written Question E-885/98 (1), the Commission gives access only to its own documents. People who request a copy of a document that does not originate with the Commission are referred to the document(cid:146)s author. (1) OJ C 310, 9. 10. 1997, p. 14. (98/C 323/129) WRITTEN QUESTION E-0887/98 by Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) to the Commission (26 March 1998) Subject: Dominant market position with regard to Formula 1 motor racing on television It would appear that Mr Bernie Ecclestone and his company are in a monopoly position with regard to the right to organize and televise Formula 1 motor races. What will the Commission do to enable his dominant market position to be limited on the basis of the same principles as are applied in order to promote free competition in Europe in other fields? Answer given by Mr Van Miert on behalf of the Commission (5 May 1998) A number of commercial agreements relating to Formula One were notified to the Commission, in September 1997, by the Fe·de·ration internationale de l(cid:146)automobile and Formula One administration. The Commission received views on the agreements from a number of interested third parties. It is also considering two formal complaints and a number of informal complaints, which include allegations of an abuse of a dominant position with respect to broadcasting rights marketed by companies in which Mr Ecclestone has an interest, and matters relating to how Formula One is organised. The Commission is assessing the extent to which the agreements infringe Article 85 of the EC Treaty, which deals with agreements which may restrict competition, and whether there is an infringement of Article 86 of the EC Treaty, which is concerned with abuse of a dominant position. It is too early to state what the outcome of the Commission(cid:146)s assessment will be. However, the Commission hopes to reach its conclusions in the coming months


title: QUESTION ECRITE no 925/98 de Carles-Alfred GASOLIBA I BÖHM à la Commission. Information sur le montant des aides de l'Union européenne aux établissements d'enseignement supérieur et aux instituts de recherche de Catalogne en 1995, 1996 et 1997

eurovoc_concepts:
Catalonia
EU aid
EU financing
EU programme
higher education
research body
research programme
technological change

text: 9. 10. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 310/147 (98/C 310/202) QUESTION E· CRITE E-0925/98 pose·e par Carles-Alfred Gaso‘liba i Bo¤hm (ELDR) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Information sur le montant des aides de l(cid:146)Union europe·enne aux e·tablissements d(cid:146)enseignement supe·rieur et aux instituts de recherche de Catalogne en 1995, 1996 et 1997 La Commission pourrait-elle indiquer quel montant ont repre·sente· et a‘ quelles mesures ont e·te· destine·es en 1995, 1996 et 1997 les ressources communautaires octroye·es aux e·tablissements d(cid:146)enseignement supe·rieur et aux instituts de recherche de Catalogne dans le cadre: 1. du premier programme cadre de recherche, de de·veloppement technologique et de de·monstration, 2. des programmes communautaires dans les domaines de l(cid:146)e·nergie et de l(cid:146)environnement, 3. des initiatives communautaires, en particulier le programme Interreg, 4. des programmes Socrates, Leonardo Da Vinci et Jeunesse pour l(cid:146)Europe, 5. des Fonds re·gionaux et structurels, ainsi que 6. des autres programmes de la Communaute·? Re·ponse donne·e par M. Santer au nom de la Commission (7 mai 1998) En raison de l(cid:146)ampleur de la re·ponse, qui comporte de nombreux tableaux, la Commission la transmet directement a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire et au Secre·tariat ge·ne·ral du Parlement. (98/C 310/203) QUESTION E· CRITE E-0935/98 pose·e par Antonio Tajani (PPE) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Protection de la sante· concernant les unite·s de la police locale La le·gislation italienne ne pre·voit pas d(cid:146)inscrire les salarie·s des unite·s de la police locale parmi les travailleurs appartenant aux cate·gories a‘ risques et de travail pe·nible. Or, pour prendre le seul exemple de Rome, de 1980 a‘ 1996, 180 agents de ville sont morts en activite·: 42 % de cancers et 40 % de maladies cardio-respiratoires. L(cid:146)a(cid:136)ge moyen des personnes de·ce·de·es e·tait de 51 ans. Par rapport a‘ d(cid:146)autres travailleurs figurant dans les cate·gories prote·ge·es, le taux de mortalite· des agents de ville appara(cid:14)(cid:136)t tre‘s e·leve· et le de·ce‘s est pratiquement toujours provoque· par des maladies professionnelles de·veloppe·es a‘ l(cid:146)exte·rieur, au contact d(cid:146)agents atmosphe·riques nocifs. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que la non-insertion par le gouvernement italien des forces de police locale dans les cate·gories a‘ risques et dans les cate·gories caracte·rise·es par des travaux pe·nibles repre·sente une violation de toutes les re·glementations communautaires en matie‘re de protection de la sante·? La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas cette volonte· de·libe·re·e repre·sente une violation des traite·s de Rome, de Maastricht et d(cid:146)Amsterdam ainsi que de la Charte communautaire des droits sociaux fondamentaux des travailleurs? Quelles initiatives la Commission entend-elle prendre pour que le gouvernement italien respecte les droits des travailleurs salarie·s appartenant aux organisations de la police locale? Re·ponse donne·e par M. Flynn au nom de la Commission (8 mai 1998) La directive-cadre 89/391/CEE du Conseil, du 12 juin 1989, concernant la mise en (cid:156)uvre de mesures visant a‘ promouvoir l(cid:146)ame·lioration de la se·curite· et de la sante· des travailleurs au travail (1) et ses directives particulie‘res ne contiennent aucune obligation pour les E· tats membres de de·signer ou de classer des professions de·termine·es comme «cate·gorie a‘ risque». De plus, dans le cas particulier des forces de police, l(cid:146)article 2, paragraphe 2 de la directive 89/391/CEE dispose que ladite directive n(cid:146)est pas applicable lorsque des particularite·s inhe·rentes a‘


title: PREGUNTA ESCRITA n. 840/98 del José BARROS MOURA a la Comisión. División regional y Fondos estructurales

eurovoc_concepts:
Ireland
Lisbon and the Tagus Valley
Structural Funds
eligibility criteria
less-favoured region
nomenclature
regional development
town and country planning
town planning


title: WRITTEN QUESTION No. 829/98 by Jesús CABEZÓN ALONSO to the Commission. Qualifications for Commission competitions

eurovoc_concepts:
European official
Spain
administrator
competition (EU)
diploma
equal treatment
equivalence of diplomas
recognition of studies
recruitment

text: 19. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 354/29 Svar avgivet av Mario Monti p(cid:229) kommissionens va¤gnar (8 maj 1998) Kommissionen har inlett en detaljerad underso¤kning av det problem som p(cid:229)talas av ledamoten, och avser att meddela honom resultatet s(cid:229) snart som mo¤jligt. (98/C 354/60) SKRIFTLIG FR¯GA E-0829/98 fr(cid:229)n Jesu·s Cabezo·n Alonso (PSE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Examensbevis fo¤r beho¤righet till kommissionens uttagningsprov Enligt kommissionens krav skall man ha en universitetsexamen fo¤r att f(cid:229) delta i allma¤nna uttagningsprov fo¤r tja¤nster i kategori A inom Europeiska unionen. A¤ r de akademiska titlarna likva¤rdiga i alla la¤nder i Europeiska unionen? Liksta¤lls det spanska examensbeviset (cid:148)licenciatura(cid:148) (ungefa¤r magisterexamen) med examensbevis i alla andra la¤nder i Europeiska unionen som kvalifikation fo¤r att f(cid:229) ansta¤llning inom EG-institutionerna? Tror inte kommissionen att termen (cid:148)universitetsexamen(cid:148) kan tolkas p(cid:229) olika sa¤tt, med ha¤nsyn till att alla universitetsexamina inte a¤r likva¤rdiga i Europeiska unionen? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens va¤gnar (27 april 1998) I sina svar p(cid:229) tidigare liknande fr(cid:229)gor (1) har kommissionen utto¤mmande beskrivit sin insta¤llning till examina som ger tilltra¤de till A/LA-tja¤nster vid gemenskapens institutioner. Kommissionen vill emellertid go¤ra klart att det i det i alla meddelanden om uttagningsprov fo¤r A-tja¤nster i fr(cid:229)ga om examensbevis sa¤gs att uttagnings- kommitte·n kommer att ta ha¤nsyn till skillnaderna i utbildningssystemen. (1) Fr(cid:229)ga E-2749/97 fr(cid:229)n Ludivina Garc(cid:14)·as Arias, EGT C 82, 17. 3. 1998. Fr(cid:229)ga E-4186/97 fr(cid:229)n Ba·rbara Du¤hrkop Du¤hrkop, EGT C 304, 2. 10. 1998, s. 15. Fr(cid:229)gorna E-0635/98 till E-0645/98 fr(cid:229)n Jorge Salvador Hernandez Mollar, fr(cid:229)gorna E-0669/98 till E-0679/98 fr(cid:229)n Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az och fr(cid:229)gorna E-0724/98 till E-0728/98 fr(cid:229)n In(cid:152)igo Me·ndez de Vigo›Se s. 11. (98/C 354/61) SKRIFTLIG FR¯GA E-0835/98 fr(cid:229)n Francisca Sauquillo Pe·rez del Arco (PSE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Erka¤nnande av titeln teknisk ingenjo¤r ((cid:148)ingeniero te·cnico(cid:148)) vid kommissionens uttagningsprov Olikheter i de nationella utbildningssystemen leder till diskriminering mellan medborgare fr(cid:229)n olika medlemsstater med avseende p(cid:229) tilltra¤de till tja¤nster i kategori A/LA vid EG-institutionerna, och detta drabbar fra¤mst spanska tekniska ingenjo¤rer ((cid:148)ingeniero te·cnico(cid:148)). Har kommissionen fo¤r avsikt att fo¤resl(cid:229) att ett objektivt system inra¤ttas fo¤r att erka¤nna minimikrav fo¤r utbildningsbevis, eftersom spanska tekniska ingenjo¤rer annars diskrimineras ja¤mfo¤rt med personer med motsvarande utbildning i andra medlemsstater, vars utbildning a¤r likva¤rdig men har en annan akademisk bena¤mning?


title: QUESTION ECRITE no 849/98 de Marco CELLAI Recours de la Commission devant la Cour de justice (REPONSE COMPLEMENTAIRE)

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
infringement procedure (EU)
language teaching
university

text: C 370/2 Journal officiel des Communautés européennes FR 21. 12. 1999 (1999/C 370/002) QUESTION ÉCRITE E-0837/98 posée par Esko Seppänen (GUE/NGL) à la Commission Objet: Contenu des programmes de télévision et liberté d’expression (26 mars 1998) La Finlande possède quatre chaînes de télévision autonomes, toutes éditorialement indépendantes des pouvoirs publics. L’une de ces chaînes (Oy Yleisradio Ab) a élaboré, à des fins journalistiques et sans sponsoring, une série d’émissions visant à promouvoir la vente de produits fabriqués en Finlande. La Commission a adressé au ministère de la Communication une lettre par laquelle elle interdit la réalisation de tels programmes. En agissant ainsi, la Commission porte atteinte à la liberté d’expression journalistique et s’ingère dans le contenu des programmes télévisés. La Commission estime-t-elle que ses fonctionnaires se sont comportés correctement dans cette affaire et, dans l’affirmative, sur quel traité de l’UE fonde-t-elle sa position? Réponse complémentaire donnée par M. Monti au nom de la Commission (8 juillet 1999) En complément à sa réponse du 5 juin 1998 (1), la Commission est maintenant en mesure de communi- quer les informations suivantes. L’Honorable Parlementaire voudra bien se reporter à la réponse que la Commission a donnée à la question écrite E-931/98 de Mme Myller et autres (2). (1) (2) JO C 310 du 15. 12. 1998. JO C 354 du 19. 11. 1998, p. 42. (1999/C 370/003) QUESTION ÉCRITE E-0849/98 posée par Marco Cellai (NI) à la Commission (26 mars 1998) Objet: Recours de la Commission devant la Cour de justice Selon des informations parues dans la presse en décembre dernier, la Commission a décidé de saisir la Cour de justice en vue d’engager une procédure d’infraction à l’encontre du gouvernement italien en raison de l’absence alléguée, dans la loi 236/95, de régime transitoire visant à sauvegarder les droits acquis des assistants en langues (anciennement «lecteurs») en fonction dans les universités italiennes, conformément au décret présidentiel 382/80. L’engagement d’une telle procédure ne tient pas compte de la signification de l’arrêt de la Cour (section V) du 20 novembre 1997. Il repose manifestement sur une confusion délibérée à propos du mot «lecteurs». La Commission n’a indiqué en aucune façon en quoi le gouvernement italien n’avait pas respecté les «droits acquis», étant donné que les règles instituées par la loi 236/95 garantissent la sauvegarde des droits acquis par les parties concernées en vertu du cadre légal établi précédemment et améliorent de façon générale le respect de ces droits. Compte tenu de ces éléments, la Commission peut-elle indiquer: 1. Si et dans quelle mesure sa décision a été influencée par des articles de presse ou par l’avis de certains députés européens? 2. Quelles sont les bases juridiques sur lesquelles s’appuie ce recours?


title: WRITTEN QUESTION No. 918/98 by Honório NOVO to the Commission. Community funding for Yazaki Saltano Ltd. of Portugal

eurovoc_concepts:
Community support framework
Japan
Portugal
electronic component
foreign enterprise
foreign investment
motor vehicle industry

text: 22. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 402/45 Monien viiv(cid:228)stysten vuoksi komissio on my(cid:246)s hiljattain p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt aloittaa oikeustoimet seitsem(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltiota (Tanskaa, Saksaa, Ranskaa, Irlantia, Luxemburgia, Alankomaita ja Suomea) vastaan, sill(cid:228) ne eiv(cid:228)t ole toimittaneet Natura 2000 -verkostoa koskevia kansallisia luetteloita tai ovat toimittaneet ep(cid:228)t(cid:228)ydellisen luettelon. Komissio haluaa kuitenkin mainita, ett(cid:228) useat j(cid:228)senvaltiot ovat viime aikoina edistyneet huomattavasti t(cid:228)ss(cid:228) asiassa. Luontotyyppidirektiivin mukaisesti ehdotetut alueet (mukaan lukien merialueet) vastaavat jo yhteens(cid:228) kahdeksaa prosenttia yhteis(cid:246)n kokonaispinta-alasta Euroopassa. Jotta Natura 2000 -verkoston toteuttaminen ei en(cid:228)(cid:228) viiv(cid:228)styisi lis(cid:228)(cid:228), komissio suunnittelee alueita koskevien yhteis(cid:246)n luettelojen laatimista luonnonmaantieteellisten vy(cid:246)hykkeiden perusteella. Makronesian vy(cid:246)hykett(cid:228) (Kanarian saaret) koskevasta luettelosta voitaneen p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) viel(cid:228) t(cid:228)n(cid:228) vuonna. (1) EYVL L 206, 22. 7. 1992. (98/C 402/054) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0918/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hon(cid:243)rio Novo (GUE/NGL) komissiolle (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Yhteis(cid:246)n rahoitus Yazaki Saltano de Portugal -yritykselle Auton s(cid:228)hk(cid:246)komponentteja valmistava yritys Yazaki Saltano de Portugal › Componentes ElØctricas para Autom(cid:243)veis, Lda, jonka p(cid:228)(cid:228)paikka on Estrada da Rainha › Praia da Granja › Vila Nova de Gaia, on japanilainen yritys, joka asettui Portugaliin 10 vuotta sitten ja jolla oli vuonna 1996 yli seitsem(cid:228)n tuhatta ty(cid:246)ntekij(cid:228)(cid:228). Tiedet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n yrityksen perustamista ja/tai kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja uudenaikaistamista on rahoitettu yhteis(cid:246)n varoista, joko yhteis(cid:246)n ensimm(cid:228)isest(cid:228) tai toisesta tukikehyksest(cid:228). T(cid:228)h(cid:228)n liittyen pyyd(cid:228)n komissiota ilmoittamaan, onko Yazaki Saltano de Portugal saanut yhteis(cid:246)n rahoitusta ja mist(cid:228) ohjelmasta tai ohjelmista. Mik(cid:228) on osarahoituksen tai kokonaisrahoituksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)? Mihin sopimuksen yleisiin velvoitteisiin yrityksen oli suostuttava yhteis(cid:246)n rahoituksen saamiseksi? Komission j(cid:228)senen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 1998) J(cid:228)senvaltion toimittaman tiedon mukaan t(cid:228)t(cid:228) yhti(cid:246)t(cid:228) ei ole tuettu kummastakaan yhteis(cid:246)n Portugalin tukike- hyksest(cid:228). (98/C 402/055) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0919/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Carlo Secchi (PPE) komissiolle (12. maaliskuuta 1998) Aihe: Valitus 97/4230/SG(97)A/4867 ja Italian valtiolle l(cid:228)hetetty virallinen huomautus julkisia hankintoja koskevan direktiivin noudattamatta j(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228) borgotarolaisen Infomont-yhti(cid:246)n tapauksessa Olen saanut paikallisesta lehdist(cid:246)st(cid:228) tietooni, ett(cid:228) Italian valtiolle on l(cid:228)hetetty virallinen huomautus Borgotarossa (PR) sijaitsevan Infomont-yhti(cid:246)n tapauksesta. Kyseinen yhti(cid:246) on ilmeisesti saanut palvelusopimuksen, jonka my(cid:246)nt(cid:228)misess(cid:228) ei ole noudatettu direktiiviss(cid:228) 92/50 (1) s(cid:228)(cid:228)dettyj(cid:228) menettelyj(cid:228). Kysyn komissiolta: › mitk(cid:228) ovat virallisen huomautuksen keskeiset seikat tehtyjen tutkimusten perusteella?


title: WRITTEN QUESTION No. 886/98 by Bill MILLER to the Commission. Access to documentation

eurovoc_concepts:
access to information
code of conduct
document
right to information


title: WRITTEN QUESTION No. 891/98 by Daniela RASCHHOFER to the Commission. Confirmation of readiness for the euro

eurovoc_concepts:
EU financing
Economic and Monetary Union
European Monetary System
European industrial area
association
economic analysis
economic convergence
report
source of information

text: 21. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 323/93 (98/C 323/131) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0890/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Patricia McKenna (V) (11. maaliskuuta 1998) Aihe: Irlantilaisen Ryanair-lentoyhtio¤n kielta¤ytyminen tunnustamasta ammattiyhdistyksia¤ Irlantilainen lentoyhtio¤ Ryanair on pitka¤a¤n kiistellyt matkatavaroiden ka¤sittelysta¤ vastaavien tyo¤ntekijo¤idensa¤ kanssa. Kiista johtuu yhtio¤n kielta¤ytymisesta¤ tunnustaa na¤ita¤ tyo¤ntekijo¤ita¤ edustava ammattiyhdistys tai neuvotella sen kanssa. Yhtio¤ on myo¤s kielta¤ytynyt ka¤ytta¤ma¤sta¤ normaalia tapaa ratkaista tyo¤riidat, koska se ei osallistu mihinka¤a¤n Irlannin tyo¤tuomioistuimen ka¤ynnista¤ma¤a¤n sovitteluprosessiin. Ryanairin johto on hyo¤tynyt huomattavasti lentoliikenteen vapauttamisesta EU:ssa. Euroopan sosiaalisen peruskirjan 11 › 13 artikloissa ka¤sitella¤a¤n tyo¤ntekijo¤iden oikeuksia, jotka koskevat vapautta ja¤rjesta¤ytya¤ ja neuvotella tyo¤ehtosopimuksista. Aikooko komissio tutkia Ryanairin kiistaa koskevia kysymyksia¤ ja antaa siita¤ kertomuksen? Mihin muihin toimiin komissio ehdottaa ryhdytta¤va¤n kiistan suhteen? Koska komissio julkaisee lupaamansa arvion lentoliikenteen vapauttamisen sosiaalisesta vaikutuksesta? Onko komissiolla ehdotuksia siita¤, kuinka tyo¤ntekijo¤iden oikeudet vapauteen ja¤rjesta¤ytya¤ tyo¤ehtosopimuksista voidaan ylla¤pita¤a¤ tilanteissa, joissa yritykset yritta¤va¤t kielta¤a¤ na¤ma¤ oikeudet? ja neuvotella Komission ja¤senen Flynnin komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan ja¤senen esitta¤ma¤sta¤ ongelmasta ja ilmoittaa ha¤nelle tuloksesta mahdollisimman pian. (98/C 323/132) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0891/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Daniela Raschhofer (NI) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Eurolle asetettujen vaatimusten ta¤ytta¤minen Bonnissa julkaistiin keskiviikkona 25. helmikuuta 1998 Euroopan talous- ja rahaliittoa ka¤sitteleva¤n yhdistyksen tutkimus, jonka mukaan 14 valtiota ta¤ytta¤a¤ eurolle asetetut vaatimukset. 1. 2. Kuka on perustanut edella¤ mainitun Euroopan talous- ja rahaliittoa ka¤sitteleva¤n yhdistyksen? Ketka¤ eurooppalaiset taloustieteilija¤t ja mitka¤ instituutiot osallistuivat tutkimuksen laatimiseen? 3. Miten edella¤ mainitut tahot valittiin? Onko komissio omalta osaltaan antanut tehta¤va¤ksi laatia ta¤ta¤ aihetta ka¤sittelevia¤ tutkimuksia? Jos on, 4. kenelle toimeksianto on annettu ja minka¤laisia tutkimuksia toimeksianto koski? Kuinka paljon tukea komissio on antanut edella¤ mainitun tutkimuksen laatimiseen tai edella¤ mainitulle 5. yhdistykselle? 6. Onko komissio ta¤ysin samaa mielta¤ tutkimuksen sisa¤llo¤sta¤? Ovatko tutkimuksessa mainitut tiedot pera¤isin kansallisista la¤hteista¤ vai ka¤ytettiinko¤ muita la¤hteita¤, kuten 7. esim. EY:n tilastotoimiston tietoja? 8. Miten tutkimuksen laatijat ma¤a¤ritteleva¤t termit (cid:148)rahoituspoliittiset kriteerit(cid:148) ja (cid:148)konvergenssikriteerien ta¤ytta¤minen pitka¤lla¤ aikava¤lilla¤(cid:148)? 9. Milla¤ tavoin tutkimuksessa todistetaan EKP:n demokraattista legimiteettia¤ koskeva lausunto?