title: Phareprogrammet - Årsrapport 1996

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU programme
accession to the European Union
activity report
cooperation policy

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 03. 1998 KOM(1998) 178 slutlig Phareprogrammet Årsrapport 1996 (framlagt av kommissionen) Innehåll Kommissionärens inledning Phareprogrammet I Phare under 1996 Utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Centraleuropa Verksamheter inom Phareprogrammet under 1996 Utvecklingen inom verksamhetsstyrningen Finansiell översikt och finansiella resultat II Phare i de enskilda partnerländerna Albanien Bosnien och Hercegovina Bulgarien Tjeckien Estland F. d. jugoslaviska republiken Makedonien Ungern Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien III Statistisk översikt Phareanslag fördelade på länder Phareanslag fördelade på sektorer Tabeller Europaavtal Phares gåvobistånd som nyckel till och multiplikator för sam finansiering av infrastruktur Ökad tyngdpunkt under 1996 på prioriterade sektorer i strategin inför anslutningen Åtaganden, upphandlingskontrakt och utbetalningar 1990-1996 Kumulerade åtaganden, upphandlingskontrakt och utbetalningar 1990-1996 Ingångna upphandlhgskontrakt per kalenderår Utbetalningar per budgetår Kumulerade upphandlingskontrakt och utbetalningar Kom missionärens inledning 1996 var för Europeiska kommissionen ett år av konsolidering vad gäller relationerna med framför allt Central- och Östeusopa, vilket förverkligades med hjälp av instrumenten som används inom ramen för unionens strategi inför anslutningen: Europaavtalen, den strukturerade dialogen och PHARE-programmet, som samtliga är avsedda att ge stöd åt de central- och östeuropeiska länderna i deras arbete att förbereda sig för medlemskap i Europeiska unionen. 1996 var också ett år av utmaning när PHARE skulle för första gången snabbt mobiliseras för att bistå Bosnien och Hercegovina direkt efter undertecknandet av Daytonavtalet. Slutligen var 1996 ett år då kommissionen övervägde hur strategin inför anslutningen och de instrument som hör samman med denna skall anpassas för att på bästa möjliga sätt tillgodose kandidatländernas behov när de förbereder sig för medlemskap i Europeiska unionen. Föreliggande årsrapport beskriver PHARE-programmets verksamhet under 1996. 1 år har en särskild satsning gjorts för att också ge en beskrivning av resultaten som uppnåtts av program som påbörjats under tidigare år samt problemen som uppstått i samband med genomförandet av ett program med så utmanande mål och så stor öppenhet. Årsrapportens nya infallsvinkel är ämnad att ge läsaren en tydligare översikt av PHARE-programmet och att ge svar på inkomna kommentarer angående årsrapporten för 1995. Jag skulle emellertid också vilja beröra den senaste utvecklingen inom relationerna med kanditatländerna och utvecklingens inverkan på framför allt PHARE-programmet. När det gäller PHARE-programmet utarbetade kommissionen i mars 1997 nya riktlinjer för programmets genomförande i kandidatländerna. Riktlinjernas viktigaste målsättning är att få PHARE att bli ett mera "anslutningsinriktat" program genom att tillgodose de behov som för kanditatländerna är viktigast inför förberedelserna för anslutningen. Riktlinjerna kommer inte att beröra icke-associerade länder som inte har ansökt om medlemskap i Europeiska unionen då deras program inte är inriktade på att förbereda för medlemskap. Mot bakgrund av kommissionens analys av det ekonomiska läget i kandidatländerna har två prioriteringsområden fastställts för riktlinjerna, vilka presenteras i kommissionens yttrande om varje lands ansökan om EU-medlemskap, som offentliggjordes i juli 1997. För det första kommer PHARE i framtiden att ge mer stöd åt institutionell uppbyggnad, d. v. s. att stärka kandidatländerna administrativa kapacitet att tillämpa och genomföra den s. k. acquis communautaire lika effektivt som i de nuvarande medlemsländerna. För det andra kommer programmet att koncentreras till att stödja investeringar i kandidatländerna som behövs för att komma till rätta med £ft'<////. v-relaterade sektoriella, regionala och strukturella obalanser i deras ekonomier så att deras industri och infrastruktur kommer i nivå med EU:s normer. PHARE:s nya riktlinjer är en viktig del av den stärkta strategin inför anslutningen som kommissionen framlagt som förslag till Europeiska rådet i "Agenda 2000" i syfte att 3 kunna erbjuda kandidatländerna praktiskt stöd oavsett hur långt varje land har kommit i sina förberedelser inför införandet av reformer som överensstämmer med prioriteringarna som fastställts i yttrandet. Vid sidan av den pågående politiska processen har kommissionen också granskat sättet på vilket PHARE fungerar. I juli 1997 presenterade kommissionen en interimistisk utvärdering av PHARE-programmet, som ger både positiv och negativ kritik av PHARE-programmets verksamhet sedan dess upprättande i 1989. Samtidigt som sammanfattningen av PHARE-programmets övergripande insatser ger positiv kritik påpekas vissa brister framför allt i programmets uppbyggnad. I syfte att komma till rätta med dessa problem har kommissionen fattat ett antal beslut för att göra programmet mera lätthanterligt och för att minska kostnaderna, vilket skall komplettera de nya riktlinjerna som nämns ovan. PHARE skall i framtiden inrikta sina resurser på noggrant specificerade mål och större projekt. Därigenom bör det bli möjligt att undvika att programmet omfattar en mängd mindre projekt och att det blir mindre effektivt. Vidare kommer tidsplanen för programmets genomförande att följas upp noggrant och respekteras. PHARE-programmet, som är det viktigaste finansiella instrumentet för strategin inför anslutningen, kommer under de närmaste åren att stå inför nya utmaningar med den utvidgning som så radikalt kommer att förändra den europeiska kontinenten. De nya riktlinjerna som kommissionen antog 1997 kommer att säkerställa att PHARE- programmet blir ett rationellt och effektivt instrument för att uppfylla de gemensamma målen för Europeiska unionen och kandidatländerna. I min egenskap av ansvarig kommissionär överlämnar jag denna årsrapport till Er och hoppas att den ger Er användbar information som bidrar till en bättre förståelse av PHARE-programmets huvudsakliga innehåll, målsättningar och resultat. Hans van den Broek Ledamot av kommissionen M Phareprogrammet Phareprogrammet är den viktigaste kanalen för Europeiska gemenskapens finansiella och tekniska samarbete med länderna i Central- och Östeuropa. Programmet inrättades 1989 för att stödja reformarbetet i Polen och Ungern och hade fram till 1996 utvidgats till att omfatta 13 partnerländer i Central- och Östeuropa. Ursprungligen utformades programmet för att stödja dessa länder i övergången till demokrati och marknadsekonomi, men dess roll har gradvis utvecklats. Vid Europeiska rådets möte i Essen i december 1994 beslöts att Phare skulle vara det viktigaste finansiella instrumentet för att stödja de 10 associerade länderna i deras förberedelser för anslutning till EU. Dessutom ger Phare de icke-associerade länderna i regionen, dvs. Albanien, F. d. jugoslaviska republiken Makedonien och Bosnien och Hercegovina, stöd i samband med övergången till demokrati och marknadsekonomi. Phares ursprungliga budget uppgick till 4,2 miljarder ecu för perioden 1990-1994 och höjdes till 6,693 miljarder ecu för perioden 1995-1999 efter Europeiska rådet i Cannes 1995. Stödet från Phare betalas inte ut som lån utan i form av gåvobistånd och programmet omfattar en lång rad aktiviteter, t. ex. stöd till partnerländerna för antagande av EG: s regelverk, interregionalt samarbete, kärnkraftssäkerhet, främjande av civilsamhället och finansiering eller medfinansiering av investeringar i infrastruktur, ofta i nära samarbete med internationella finansiella institut Under hela perioden 1989-1996 har Phare ständigt visat flexibilitet genom att anpassa sig till de växlande prioriteringarna och begränsningarna i den ekonomiska och sociala reformprocessen. Den gradvisa övergången till en sektorsvis fördelning av anslagen belyser det sätt på vilket Phare har reagerat på nya behov och ändrade politiska inriktningar. Under 1994-1996 har Phare ökat sitt stöd till tillnärmning av nationell lagstiftning till gemenskapslagstiftningen, till administrativa reformer samt till projekt till förmån för demokratisering och civilsamhället och investeringar i infrastruktur, inklusive gränsöverskridande samarbete. Phare utformades som ett tekniskt biståndsprogram för att ge direkt stöd till partnerländerna och organiserades på efterfrågebasis. Detta innebar att de finansierade projekten oftast var sådana som föreslogs av mottagarlandet. Allteftersom målen utvecklades blev det dock nödvändigt att göra en grundlig översyn av programmet för att omorientera Phare mot den viktiga uppgiften under de kommande åren, nämligen att förbereda kandidatländerna för EU-medlemskap. Under 1996 gjorde kommissionen en översyn av Phare som ledde till utarbetandet av nya riktlinjer för programmet i mars 1997. De nya riktlinjerna fastställdes visserligen 1997, således utanför den period som omfattas av denna rapport, men hänger intimt samman med Phareprogrammet och dess politiska sammanhang och därför bedömdes det som nödvändigt att behandla dem i rapporten. Samma resonemang gäller för andra händelser som ägde rum 1997 men som trots det har tagits med i rapporten för att ge en korrekt bild av Phares mål. I juli 1997 lade kommissionen fram Agenda 2000 tillsammans med sina yttranden över vart och ett av de 10 associerade länderna i Central- och Östeuropa som har ansökt om medlemskap. I ett sammanhang skisserar kommissionen ett brett perspektiv för utvecklingen av Europeiska unionen och dess politik in i nästa sekel och skildrar de samlade effekterna av EU:s utvidgning och den framtida finansiella ramen bortom år 2000 mot bakgrund av unionens framtida utvidgning. Sammantagna ger Agenda 2000-dokumenten en tydlig och konsekvent vision av EU inför det tjugonde århundradet. Phare under 1996 Utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Centraleuropa 1996 fortsatte Phares partnerländer med sina strävanden att reformera sina politiska och ekonomiska strukturer som förberedelse för en anslutning till Europeiska unionen. Förändringstakten varierade mellan kandidatländerna. För sin del fortsatte EU med sina åtgärder för att hjälpa dessa länder i deras strävanden och tog samtidigt itu med de reformer som unionen själv måste genomföra för att kunna ta emot de nya medlemmarna. Phare ger stöd också till Albanien, Bosnien och Hercegovina och F. d. jugoslaviska republiken Makedonien. Då dessa länder inte är associerade omfattas de inte av strategin i deras ansträngningar att reformera sina ekonomier och politiska strukturer och övervinna krigets härjningar och sociala omvälvningar. inför anslutningen. Under 1996 stödde Phare dessa länder EU:s strategi inför anslutningen Phare står i centrum för de politiska och ekonomiska förbindelserna mellan Europeiska unionen och länderna i Central- och Östeuropa. Bulgarien, Tjeckien, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien och Slovenien har ansökt om medlemskap i Europeiska unionen. Strategin inför anslutningen, som antogs vid Europeiska rådet i Essen i december 1994, har utformats för att hjälpa dem att anpassa sina politiska, ekonomiska och rättsliga system till dem som gäller inom Europeiska unionen. Strategin inför anslutningen har tre huvudbeståndsdelar: Europaavtalen, den strukturerade dialogen och Phareprogrammet. Europaavtalen för bilaterala Europaavtalen utgör ramen förbindelser mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och de enskilda kandidatländerna å den andra. Avtalen arbetades fram av Europeiska gemenskapen 1990 och undertecknades med enskilda länder under de efterföljande åren. De omfattar handelsrelaterade frågor samt politiskt, ekonomiskt och kulturellt samarbete. Enligt avtalen skall de associerade länderna förbereda sig för en gradvis konvergens på en lång rad områden och förbinda sig att tillnärma sin lagstiftning till Europeiska unionens, särskilt inom de områden som har betydelse för den inre marknaden. I juni 1996 blev Slovenien det tionde landet i Central- och Östeuropa som ansökte om medlemskap i EU. Undertecknandet av ett Europaavtal den 10 juni 1996 innebar att Slovenien inför anslutningen. I november 1996 undertecknades ett interimsavtal som gjorde det möjligt att tillämpa kapitlet om handel i Europaavtalet redan innan avtalet ratificerades. formellt deltog i processen nd Bulgarien Tjeckien Estland Ungern Lettland Litaucn Polen Rumanien Slovakien Slovenien Europaavtal undertecknat Europaavtal trädde i kraft Mars 1993 Oktober 1993 Juni 1995 December 1991 Juni 1995 Juni 1995 December 1991 Februari 1993 Oktober 1993 Juni 1996 Februari 1995 Februari 1995 Februari 1994 Februari 1994 Februari 1995 Februari 1995 Officiell ansdkan omEU- medlemskap December 1995 Januari 1996 November 1995 Mars 1994 Oktober 1995 December 1995 April 1994 Juni 1995 Juni 1995 Juni 1996 De viktigaste instrumenten för genomförandet av de enskilda Europaavtalen är Associeringsrådet och Associeringskommittén samt Gemensamma parlamentariska kommittén. Associeringsråden är bilaterala möten på ministernivå mellan Europeiska unionen och ett associerat land, där man diskuterar framstegen med tillnärmningen till EU på alla områden. Associeringsråden kompletteras av associeringskommittéer på hög tjänstemannanivå som utför en närmare granskning av alla områden som omfattas av Europaavtalen. Dessa stöds av en rad underkommitteér, vilket ger möjlighet till mer regelbundna och detaljerade tekniska diskussioner om alla områden som omfattas av avtalen. Dessutom finns det gemensamma parlamentariska kommittéer som är sammansatta av parlamentariker i de associerade ländernas parlament och ledamöter av Europaparlamentet. 1996 genomfördes en komplett serie möten med associeringsråd, associeringskommittéer och underkommitteér med de länder där Europaavtal är i kraft, dvs. Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Polen, Rumänien och Slovakien. Syftet med Europaavtalen är att gradvis införa frihandel med industrivaror under en övergångsperiod på asymmetrisk basis: Europeiska gemenskapen skall öppna sin marknad snabbare än det associerade landet. Därför har industrivaror från de associerade länderna i det närmaste fritt tillträde till Europeiska gemenskapen sedan början av 1995, med vissa restriktioner inom några få sektorer som jordbruk och textilier. Efter Uruguayrundan och EU. s utvidgning med Österrike, Sverige och Finland anpassades Europaavtalen med Polen, Ungern, Tjeckien och Slovakien för att ta hänsyn till institutionella och kommersiella förändringar. Ett liknande arbete pågår för att anpassa avtalen med Rumänien och Bulgarien. De nödvändiga justeringarna har också gjorts i frihandelsavtalen med de baltiska staterna. Den strukturerade dialogen Det andra instrumentet i strategin inför anslutningen är den strukturerade dialogen. Den strukturerade dialogen antogs vid Europeiska rådet i Köpenhamn 1993, och den fastställer en multilateral ram för regelbundna möten mellan Europeiska unionens institutioner och de associerade länderna. I slutsatserna från Europeiska rådet i Essen 1994 nämndes den strukturerade dialogen bland instrumenten för strategin inför anslutningen tillsammans med de bilaterala Europaavtalen, Phareprogrammet och Vitboken om den inre marknaden. I Essen enades man om att hålla regelbundna möten på ministernivå för att utbyta synpunkter i frågor av intresse för både EU:s medlemsstater och de associerade länderna. Den strukturerade dialogen gör det möjligt att diskutera frågor av gemensamt intresse på områden där lösningar kräver åtgärder på europeisk nivå, alltifrån samarbete på områdena energi, miljö, transport, vetenskap och teknik till rättsliga och inrikes frågor och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. I februari 1996 enades medlemsstaternas och de associerade ländernas utrikesministrar om att förbättra den strukturerade dialogen genom bättre förberedda möten, genom en årlig arbetsplan för det arbete som skall göras över en period omfattande två ordförandeskap och genom koncentration till ett begränsat antal diskussionsämnen. För att alla delegationer skall ha tillgång till samma information förbereder kommissionen underlagen för dialogen avslutande vid ministermötena anmärkningarna. och EU: s ordförandeskap formulerar de Phare: fördjupning och breddning Phareprogrammet, som ursprungligen utvecklades för att hjälpa till att lösa övergångsproblemen, har blivit det viktigaste finansiella instrumentet i strategin inför anslutningen. Under 1996 utvidgades stödet från Phare till att omfatta två nya länder. F. d. jugoslaviska republiken Makedonien blev Phares tolfte partnerland i mars. Redan 1992-1995 genomförde Phare ett katastrofhjälpprogram (85 miljoner ecu) i landet för att förse det med basvaror, reservdelar för industrin och bränsle för sociala inrättningar som skolor och sjukhus. Sedan mars 1996 har den relativt nyvunna ekonomiska och politiska stabiliteten i landet gjort att Phare har kunnat utvecklas i samklang med den inhemska utvecklingen. 1996 utarbetades en nationell strategi som återspeglade regeringens prioriteringar och preciserade vilka åtgärder som var mest lämpade för ett framgångsrikt genomförande av marknadsreformer, t. ex. stärkande av företagssektorn, stöd till jordreform och jordbruket, utveckling av mänskliga resurser och stöd till allmän omstrukturering. I juni blev Bosnien och Hercegovina Phareprogrammets 13:e partnerland efter F. d. jugoslaviska republiken Makedonien. I Bosnien och Hercegovina samordnas insatser och. programmen för 1996 Phareprogrammet med de andra givarnas utformades med hänsyn till förnyelse, institutionell uppbyggnad och demokratisering. Liksom i F. d. jugoslaviska republiken Makedonien bidrog Phare redan med 125 miljoner ecu genom ett program för grundläggande bistånd innan landet officiellt blev berättigat till Phare-stöd. landets prioriteringar, bl. a. ekonomisk 10 Under 1996 förstärktes Albaniens ställning som ett etablerat Phare-partnerland. Phare- stödet, som uppgick till 32,5 miljoner ecu för året, inriktades främst på stöd till landets marknadsreform och omstrukturering och modernisering på medellång sikt av den albanska ekonomin samt på att stärka banden med Europeiska unionen. 11 Verksamheter inom Phareprogrammet under 1996 Huvudinriktningen för Phareprogrammet under 1996 var att stödja kandidatländerna i deras strävanden och strategier för att förbereda sig för medlemskap. Fortsatt stöd gavs till reformsträvandena i de icke-associerade länderna. De medel som ställdes till förfogande för Phareprogrammets 13 partnerländer uppgick under 1996 till 1 223 miljoner ecu i gåvobistånd, dvs. 5 % mer än under 1995 trots att vissa andra givare nu är i färd med att avveckla sitt bistånd. Åtgärder för att underlätta tillnärmningen av lagstiftningen till EG:s regelverk Tillnärmning av den nationella lagstiftningen till EG:s regelverk med sikte på att senare kunna anta dessa regler är målet för alla de associerade länderna. För att hjälpa länderna att anta reglerna om den inre marknaden offentliggjorde kommissionen en vitbok om den inre marknaden i mitten av 1995. Därefter har ett stort antal partnerländer utarbetat och antagit nationella strategier. Program som stöder målet att anta EG:s regelverk får betydande anslag i de fleråriga programmen. 1996 ingick denna prioritering också i de nationella och övergripande programmen samt länder i de program som är gemensamma (flerländersprogram). Dessa program ger stöd inte bara till mekanismerna för tillnärmningsprocessen utan också till stärkande av den förvaltning och de organ som skall säkerställa att den tillnärmade lagstiftningen tillämpas och genomdrivs effektivt. flera för En närmare analys av Phareprogrammet för 1996 på detta område visar att verksamheten omfattade följande områden: • Förbättring av de strukturer i förvaltningen och ministerierna som har till uppgift att styra den europeiska integrationsprocessen. • Höjning av det allmänna medvetandet om integrationsprocessen. förbättrade kunskaper bland • Bidrag till forskare och akademiker om gemenskapslagstiftningen i stort. • Skärpning av förfarandena för offentlig upphandling med sikte på att göra dem förenliga med EG-modellen. • Stöd till anpassning till EG-standarder och normer genom uppgradering av laboratorier och ackrediterings- och certifieringsfunktioner. • Särskilda program avsedda bl. a. att utveckla och stärka organ för bekämpning av monopol och andra konkurrensövervakande organ, organ för uppbörd av mervärdesskatt samt organ inom tullområdet och för veterinärtjänster. Bland de många övergripande programmen på detta område fick följande nya budgetanslag: Sigma (5 miljoner ecu) för att fortsätta med sitt stöd till förbättring av den offentliga förvaltningen och TAIEX (6 miljoner ecu) för det kontor som hanterar informationsutbytet om tekniskt bistånd avseende den inre marknaden och som startades i början av 1996. 12 Integration genom sammankoppling av förbättrad infrastruktur med de transeuropeiska näten (TEN) Ett annat viktigt inslag i Phares bidrag till strategin inför anslutningen gäller de associerade ländernas integration i EU genom sammankoppling av den viktigaste kommunikationsinfrastrukturen. Programmen till stöd för infrastrukturinvesteringar i de transeuropeiska näten på transport-, telekommunikations- och energiområdena har detta som mål. Inom transportsektorn identifierades nio huvudkorridorer som kopplar de associerade ländernas transportinfrastruktur samman med EU:s (Kretakorridorerna) och dessa stöddes genom medfinansiering. En stor del av budgeten för 1996 (424,4 miljoner ecu inklusive gränsöverskridande infrastrukturprojekt) anslogs till sådana infrastrukturprogram. De aktuella nationella programmen beskrivs i översikten över respektive land. Betydande stöd gavs också till flcrländersprogram som omfattade bl. a. följande: - Åtgärder för att underlätta resor över nationsgränser 22 miljoner ecu för en integrerad strategi för gränsöverskridande infrastruktur och tullbehandling. - Transport 9 miljoner ecu till studier för väg- och järnvägsinfrastruktur inom Kretakorridorerna och åtgärder för att förbättra säkerheten vid transport av farligt gods. - Telekommunikationer och post 7 miljoner ecu, bl. a. för att underlätta för länderna i Central- och Östeuropa att följa internationella normer och till förvaltning av frekvensspektra som är avgörande för radio- och TV- sändningar och mobiltelefoni. Även om dessa sektorsprogram till stor del avser fysiska investeringar, innefattade de också stöd till projektledning och projektkontroll, policyfrågor, tillnärmning till EG- normer samt genomförbarhetsstudier inför framtida investeringar. När det gäller investeringar utgör Phare ett komplement till huvudaktörerna, dvs. regeringarna i partnerländerna, de internationella finansiella instituten och de kommersiella långivarna. Phares bidrag är emellertid ofta det som gör det möjligt att genomföra projektet genom att det hjälper landet att lämna den medfinansiering som krävs av andra långivare för att de skall ställa medel till förfogande. Ett konkret exempel på Phares hävstångsfunktion ges i rutan nedan. Där analyseras ett urval av sju projekt inom transportinfrastruktur enligt programmet för 1996. Analysen visar att Phare bidrog med 183 miljoner ecu i gåvobistånd till investeringsprojekt som totalt belöpte sig till 886 miljoner ecu, dvs. 5 gånger mer än Phares bidrag. Lån från de internationella finansiella instituten (Europeiska investeringsbanken - EIB, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling - EBRD och Världsbanken - IBRD) svarade för 489 miljoner ecu av den totala finansieringen för dessa projekt. 13 Phares gåvobistånd som nyckel till och multiplikator för med finansiering av infrastrukturprojekt Ungern: containerterminal och intermodalt logistikcentrum i Budapest Rumänien: upprustning av järnvägar Rumänien: upprustning av hamnanläggningarna i Konstanta Albanien: vägen Tirana-Dures Bulgarien: upprustning av vägar inom projektet Huvudvägar II Polen: modernisering av motorvägen A4 Polen: modernisering av den västra delen av järnväg E20 Givare Phare Internationella institut (EIB, EBRD, IBRD) Partnerregeringar ^ Totalt Phareshavstangseffekt finansiella Miljoner ecu % av totalbeloppet 2] 183 55 489 214 886 | 24 100 | x5 inslag Gränsöverskridande samarbete och interregional samarbete i att främja Ett viktigt samarbetsinitiativ genom olika slags program. Regionalt samarbete, särskilt i regioner där hinder för samarbete i form av historiska eller kulturella faktorer måste övervinnas är av största vikt. inför anslutningen består därför i strategin Under 1996, liksom tidigare år, stödde programmen för gränsöverskridande samarbete mellan Phare-länder och gränsområden i medlemsstaterna projekt till ett värde av 180 miljoner ecu via en särskild budgetpost; infrastrukturprojekt svarade återigen för en t. ex. stor del av detta program. Några av dessa bestod av miljöprojekt, vattenreningsprojekt. Investeringar på lokal eller kommunal nivå i regionerna kring Östersjön har direkta effekter på livskvaliteten i den omgivande regionen som helhet. Östersjöregionen har vidareutvecklat en särskild samarbetsram, och detta initiativ stöds av flera program som finansieras av Phare. De gränsöverskridande programmen i de baltiska länderna har tagits in i ett integrerat gränsöverskridande program för Polen/Baltikum som ger större synergi- och hävstångseffekter än en bilateral uppläggning. En liknande utveckling har skett i den region som omfattar Tjeckien, Ungern, Polen, Slovakien och Slovenien, där ett program samarbete stöder flerländersprogram där minst två av länderna är från Central- eller Östeuropa och ett är en EU-medlcmsstat ( 11 miljoner ecu ur budgeten för 1996). för gränsöverskridande Utöver de traditionella gränsöverskridande programmen utvidgades under 1996 principen om gränsöverskridande samarbete till samarbetet mellan länderna i Central- och Östeuropa och länderna öster därom. Credoprogrammet ställde 12 miljoner ecu till förfogande 1996 (ur ett vägledande totalanslag på 100 miljoner ecu) i syfte att 14 förbättra grannrelationer, främja samarbetet mellan gränsregioner och samhällen i Östeuropa och bidra till ekonomisk och samhällelig utveckling i dessa regioner. Programmet kommer att stödja småskaliga aktiviteter av såväl "hård" (infrastruktur) som "mjuk" (människa till människa) karaktär. Phare har också finansierat projekt i samarbete med Tacis inom ramen för det ekonomiska samarbetet inom Svartahavsregionen (BSEC), som omfattar samtliga stater med Svartahavskust samt Grekland och Albanien. Eftersom Svartahavsregionen är en blivande gränsregion för EU ökar dess betydelse för EU, och EU har för avsikt att stärka både den politiska stabiliteten och den ekonomiska återhämtningen i regionen. Kommissionen bidrog till upprättandet av Handels- och utvecklingsbanken för Svarta Havet och Internationella centret för Svartahavsstudier. Phare lämnade också finansiellt bistånd till Energicentret för Svarta havet i Sofia, Bulgarien. Ett nytt Ecos-Ouverture-samarbetsprogram (6 miljoner ecu) främjar god förvaltning på lokal nivå i länderna i Central- och Östeuropa med sikte på en senare decentralisering och delegering av vissa befogenheter från staten. Två särskilda program har startats för att stödja målen goda grannrelationer och vänskapligt samarbete. Det första av dessa är det särskilda programmet för återuppbyggnad av bron över Donau mellan den slovakiska staden Sturovo och den Ungerska staden Esztergom, som förstördes 1944 (5 miljoner ecu från Phare). Det andra är ett särskilt gränsöverskridande program mellan Rumänien och Ungern (10 miljoner ecu). Rättsliga och inrikes frågor En utvidgning av detta samarbete på området rättsliga och inrikes frågor till de nuvarande partnerländerna har uttryckligen prioriterats inom ramen för strategin inför anslutningen. Ett övergripande program på området rättsliga och inrikes frågor med ett anslag på 11 miljoner ecu startades 1996 efter omfattande förberedelser utförda av experter från medlemsstaterna och de associerade länderna. Programmet skall stödja åtgärder för att bekämpa organiserad och transnationell brottslighet, samarbete på det rättsliga området samt politik och förfaranden i fråga om invandrings- och asylfrågor. Det blir ett som flerländersprogrammet för narkotikabekämpning, för vilket ytterligare ett program (5 miljoner ecu) inrättades 1996. närbesläktade till Phares komplement områden inom stöd Ett program för förvaltning av de baltiska staternas östra gräns inrättades 1996 med en budget på 6 miljoner ecu. Syftet med detta samarbetsprogram är att hjälpa Estland, Lettland och Litauen att lösa de problem som är förenade med olika slags illegal gränsverksamhet. Detta Phareprogram kompletteras med ett liknande program inom ramen för Tacisprogrammet för Ryssland. Demokrati och civilsamhället Lika viktigt för alla partnerländerna är målet att utveckla stabiliteten hos de institutioner som garanterar demokrati, rättsstatliga principer, mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter. För kandidatländerna utgör detta ett av de kriterier som antogs i Köpenhamn och som används för att bedöma om länderna är redo för 15 icke-statliga organisationer och egentliga anslutningsförhandlingar. Programmen på detta område omfattar stöd till civilsamhället, lokala organisationer samt till samarbete mellan organ inom EU och i partnerlandet som ligger utanför den statliga sfären. Demokratiprogrammet (10 miljoner ecu) ger stöd till projekt som genomförs av ideella organisationer som verkar för ett pluralistiskt och demokratiskt samhälle. eftersatta Syftet med Lienprogrammet sin har befolkningsgrupper. huvudinriktning på stöd till lokal ekonomisk utveckling och samarbete mellan den privata sektorn, kommunerna och civilsamhället. Genom nationella program har ytterligare stöd mobiliserats inom detta område. Exempel från 1996 är det bulgariska programmet för civilsamhället och språkutbildning för minoriteter i Lettland. (10,5 miljoner ecu) är att stödja ecu) Partnerskapsprogrammet (10 miljoner Miljöförbättringar Stöd till miljöförbättringar har utgått via Phareprogrammet ända från början. Vid ministerkonferenserna i såväl Luzern 1993 som Sofia 1995, med deltagande av EU- och EFTA-länder samt länder som deltar i Phareprogrammet och det europeiska Tacisprogrammet, betonades behovet av miljöinvesteringar. En stor del av EG:s miljölagstiftning omfattas inte av vitboken om den inre marknaden, och TAIEX-stödet på detta område begränsas för närvarande av TAIEX mandat. För att fylla denna lucka har kommissionen därför beslutat att anslå 10 miljoner ecu till ett stöd för tillnärmning av miljölagstiftning (Utveckling av genomförandestrategier för tillnärmning av miljölagstiftning) som är öppen för små projekt som gäller genomförande och genomdrivande av lagstiftning. Härutöver har 15 miljoner ecu anslagits till ett tredje stöd för förberedelse av miljöprojekt. i det aktuella programmet. Det Den verkliga omfattningen av miljöstödet kan inte bedömas utifrån de sektorsvisa tabellerna i slutet av denna rapport eftersom direkta och indirekta miljöprojekt också ingår i energiprogram och gränsöverskridande program samt i program för regional utveckling och för lokala myndigheter. Normalt klassificeras projekt under rubriker som syftar på huvudinslaget tjeckisk-tyska gränsöverskridande programmet 1996 (25 miljoner ecu) till exempel omfattar också miljöstöd till ett värde av 9 miljoner ecu, bl. a. till vattenreningsprojekt, men klassificeras som infrastrukturprojekt på grund av projektets huvudinriktning. Ett mindre typiskt exempel från programmen för 1996 är ett omfattande program för omhändertagande av oönskade och farliga bekämpningsmedel (1,7 miljoner ecu) som ingår i ett jordbruksprogram i Albanien. En närmare analys av sektorsfördelningen visar att drygt 100 miljoner ecu inom budgeten för 1996 avsattes till stöd för projekt med tydliga miljömål. Konsolidering av ekonomiska reformer En fungerande marknadsekonomi som kan hantera det globala konkurrenstrycket förblir ett grundläggande mål för varje Phare-partnerland. Därför har program som har till syfte att konsolidera ekonomiska reformer och stödja omstrukturering och utveckling av företag återigen fött en framträdande plats när det gäller anslagen frän Phare för 1996 (ca 190 miljoner ecu). Exempel på sådana program i programutbudet för 1996 var program som har till syfte att stödja privatiserings- och omstruktureringsprocesser, hjälpa institutioner som har till uppgift att främja handel och investeringar, upprätthålla eller återställa väl 16 fungerande bank - och finanssektorer och främja utveckling av små och medelstora företag. Dessa program kompletterades med utvecklingsprogram med regional inriktning som kännetecknas dels av att de utgör instrument för att främja ekonomisk utveckling, dels utgör viktiga inslag i aktuell EG-politik (sammanhållning och regional utveckling). Sådana program kompletterar programmet för de associerade ländernas anslutning. Utbildning, forskning och socialpolitik Fysiska infrastrukturnät underlättar integreringen av de central- och östeuropeiska strukturerna i EU. s strukturer, och detsamma gäller för nätverk inom forskning och utbildning. Tempusprogrammet stöder stärkandet av banden mellan universitet och högskolor i Central- och Östeuropa och inom EU genom utbyte av lärare och studenter och genom gemensamma projekt. Detta program har alltid haft en framträdande plats inom Phare. 1996 anslogs 83 miljoner ecu till projekt inom detta område. Det nätverk för ekonomisk forskning som stöds genom ACE-programmet fick också en nytt anslag på 10 miljoner ecu. 1996 förvaltade Europeiska utbildningsfonden 16 projekt med en budget på drygt 50 miljoner ecu inom utbildning och yrkesutbildning. Det successiva öppnandet av gemenskapsprogrammen är en viktig del av strategin inför anslutningen och väntas leda till att Phare-länderna deltar i mer än 10 gemenskapsprogram inom områdena mänskliga resurser, audiovisuella medier och kultur, miljö och energisparande. Det har dock visat sig vara administrativt komplicerat att göra det möjligt för tredje länder, även associerade länder, att delta i gemenskapsprogram med uppfyllande av de juridiska och finansiella villkoren. Ett antal nya program till stöd för social utveckling och sysselsättning startades under året. Eftersom sådana program definitionsmässigt har ett stort innehåll av så kallade "mjuka" åtgärder blir budgetkostnaderna måttliga i dessa fall. 17 De viktigaste programområdena 1996 - översikt Som framgår av tabellen nedan är de mest framträdande sektorerna i det samlade programmet för 1996 sådana som främst rör EU-integration och strategin inför anslutningen. Ökad tyngdpunkt under 1996 på prioriterade sektorer i strategin inför anslutningen 5. 1 2. 6 12. 9 (3. 5) 1996 1995 0. 8 13. 7 0. 9 39. 6 1. 9 34. 7 Phares budget) 1990-94 (Anslag sektorsvis i procent av de totala anslagen via SEKTORER PROGRAM MED HUVUDSAKLIG INRIKTNING PÅ EU-INTEGRATION OCH STRATEGIN INFÖR ANSLUTNINGEN Offentlig verksamhet, EU-integration, lagsti fining (inklusive konsumentskydd) Civilsamhallet och demokratisering Infrastruktur: energi, transport och telekommunikation (varav inom program for gransoverskridande samarbete) Integrerade regionala atgarder Miljo och karnkraftssakerhet S:a PROGRAM MED HUVUDSAKLIG INRIKTNING PÅ ÖVERGÅNG OCH REFORM Jordbruk Privata och finansiella sektorn Social utveckling och folkhalsa Utbildning S:a ANDRA PROGRAM Humanitart bistand och katastrofhjalp Allmant tekniskt bistand och ovrigt bistand S:a 3. 5 15 4. 2 12. 7 35. 4 2. 2 8. 7 1. 4 10. 3 22. 6 9. 1 21. 8 5. 3 14 50. 2 10. 2 6. 3 16. 5 8. 6 10. 6 19. 2 6. 4 4. 5 60. 4 4. 0 7. 1 54. 2 0. 8 9. 4 29. 8 2. 2 7. 4 9. 6 (13. 1) (13. 4) Det har varit en stark ökning i anslagen till administrativa reformer (lagstiftning och institutioner). inom såväl ramen för direkta program inom Infrastrukturprojekt, gränsöverskridande program, intog fortfarande en framträdande plats när det gäller budgetanslagen. Det har varit en allmän tendens till att medlen för infrastruktur har disponerats i början av perioden, dvs. större delen av anslagen till infrastruktur inom till 1999 tilldelades redan 1995-1996. ramen för den fleråriga ramen fram Förklaringen till detta är att Phares gåvobistånd till offentliga arbeten ofta är den utlösande faktorn för att de internationella finansiella instituten skall bevilja sina lån. som Det betydande inslaget av humanitärt bistånd förklaras till största delen av programmet för Bosnien och Hcrcegovina. 18 Budgetanslag utgör indikatorer, låt vara ofullkomliga sådana, på den relativa betydelse som tillmäts olika områden som får stöd: ofta finns det inget direkt samband mellan en åtgärds faktiska effekt och budgetkostnaden. Sektorsanslagen, såsom de redovisas i denna rapport, ger också en ofullständig bild av programmens betydelse inom sektorn, även om de är de bästa indikatorer som finns att tillgå. De flesta programmen består av integrerade strategier och är inriktade på flera olika mål. Under andra hälften av 1996 och inledningen av 1997 förvärvade kommissionen, bl. a. genom arbetet med att förbereda yttranden om de länder som hade ansökt om medlemskap, djupare kunskaper om förhållandena i partnerländerna vad gäller de olika områden som var aktuella i det sammanhanget. Detta arbete visade att det trots den omorientering som inletts återstod flera problem när det gäller Phares förmåga att fungera som ett effektivt verktyg för att hjälpa länderna att uppnå de ambitiösa målen för strategin inför anslutningen. Programmet är fortfarande "efterfrågestyrt" och insatserna sprids fortfarande över alltför många ämnesområden och mottagare. insatserna på de omedelbara och brådskande Behovet av att koncentrera reformbehoven medförde också att en lång rad olika stödmekanismer och genomförare av stödet mobiliserades. Denna spridning av mål och medel var ofrånkomlig och nödvändig under det inledande övergångsskedet, men är nu olämplig med hänsyn till det nya målet. Därför fattades beslut om att stärka programmets inriktning på anslutningen, och kommissionen har därför utarbetat nya riktlinjer under 1997. Flerländersprogram En stor del av det arbete som utfördes under 1996 av Phares personal och av experter och konsulter rörde genomförande av program som inletts före 1996. I översikterna över de enskilda länderna i nästa avsnitt uppmärksammas särskilt de framsteg som gjorts under 1996 inom dessa tidigare nationella Phareprogram. I detta avsnitt ges en översikt över de viktigaste framstegen inom de tre huvudsektorer som stöds via flerländersprogrammen. Inom ramen för Phare-stödet via flerländersprogram på transportområdet, som uppgått till 86,5 miljoner ecu under de senaste åren, har ett omfattande utbildningsprogram utarbetats för flygtrafikledarna i samtliga Phare-länder, som har genomförts av Eurocontrol. Ett stort antal strategiska studier och förstudier har utförts och utgör grunden för många av de konkreta investeringsprojekt som utförs inom ramen för nationella program. Merparten av budgetarna har använts för investeringar som skall undanröja flaskhalsar vid gränsövergångar. På grund av flera problem som har sin grund i att myndigheterna i olika länder och även olika regeringsnivåer måste samordnas och enas innan ett projekt kan påbörjas, har dessa projekt drabbats av stora förseningar, som numera har avhjälpts. Inom energisektorn har Phare genom sina flerländersprogram (40 miljoner ecu) utvecklat en integrerad strategi som berör tre åtgärdsområden av avgörande betydelse, nämligen energipolitik, energiförsörjning och energihushållning. Kapaciteten har höjts genom utbildning och utbytesprogram, strategier har utarbetats för gas- och elsektorerna, vilket har utmynnat som nu genomförs (sammankopplingen av elnäten UCPTE och CENTREL och andra arbeten som har inletts i sydöstra Europa). En studie över en integrerad strategi för att främja miljövänlig kolteknik har slutförts. i konkreta projekt 19 till flerländersprogram på miljöområdet Phare-stödet (56 miljoner ecu) har koncentrerats på ett antal nyckelprogram, däribland det integrerade miljöprogrammet för Donaus avrinningsområde, Östersjöprogrammet och miljöprogrammet för Svartahavsområdet. Donauprogrammet omfattar utvecklingen av en förbättrad övervakningsstrategi och ett varningssystem om det inträffar händelser som kan hota miljön, stöd till icke-statliga organisationer och utveckling av teknik för hantering av avrinningsområden. Inom ramen för Svartahavsprogrammet, som finansierats gemensamt av Phare och Tacis, har stöd getts till Rumänien och Bulgarien för att genomföra Bukarestkonventionen och åtgärdsplanen för Svarta havet, som syftar till att det skall antas en enhetlig strategi för att bekämpa föroreningarna i regionen. Inom ramen för Östersjöprogrammet slutligen pågår aktiviteter till stöd för genomförandet av Helsingforskonventionen och gäller de riskområden som identifierats av Helsingforskommissionen. Åtgärderna har lett till förbättringar av vattenreningen och följaktligen till en förbättring av förhållandena i Östersjön som helhet. register i Central- och Östeuropa, t. ex. antagande av Dessutom gjordes viktiga framsteg under 1996 inom statistisk analys i samtliga Phare- länder med undantag av Bosnien och Hercegovina. De grundläggande verktygen för internationella statistiksystemen klassificeringar, uppbyggnad av grundläggande och företagsregister mm. ), har vidareutvecklats. Den allmänna ADB-kapaciteten i Central- och Östeuropa har höjts tack vare den utbildning som har anordnats inom ramen för flerländersprogrammen och de investeringar i hårdvara och programvara som gjorts via de nationella programmen. Kvaliteten hos den grundläggande makroekonomiska statistiken, som till exempel nationalräkenskaper, priser och arbetsmarknadsuppgifter, bl. a. om kostnader och sysselsättning, har förbättrats avsevärt. Några mycket specialiserade undersökningar som inletts inom områden som är av särskilt intresse för EU-politiken, t. ex. landtransport, nyetablerade företag och detaljhandeln, kan uppvisa statistik av en kvalitet som är jämförbar med den som gäller för medlemsstaternas statistiska byråer. (befolknings- 20 Utvecklingen inom verksamhetsstyrningen Flerårig programplanering I december 1994 begärde Europeiska rådet i Essen att Phare skulle utvecklas "till ett vägledande finansiellt instrument på medellång sikt". Under 1996 slutfördes den fleråriga vägledande programplaneringen för flertalet Phare-länder och fleråriga vägledande program förhandlades fram och undertecknades. Bland dessa länder ingick Albanien, Estland, Lettland, Litauen, Rumänien och Bulgarien, som undertecknade fleråriga vägledande program för perioden 1996-1999. I de fleråriga vägledande programmen presenteras de grundläggande målen och reformstrategin i varje land, fastställs prioriterade områden för Phares finansiella bistånd och åtgärder och anges anslagen, grovt fördelade på sektorer, för den aktuella perioden. Ett flerårigt vägledande program utgör inte något officiellt budgetåtagande från EG. s sida. De fleråriga vägledande programmen genomförs genom fortlöpande årliga operativa länderprogram som, genom individuella finansieringsavtal, utgör EU:s formella finansieringsåtagande för ett visst budgetår. De fleråriga vägledande programmens vägledande karaktär ger Phare möjlighet till flexibilitet, så att årliga anslag kan varieras alltefter ländernas förmåga att utnyttja stödet och de behov som uppstår inom varje sektor. Trots detta har de fleråriga vägledande programmen ökat förutsägbarheten vad gäller stödet från Phare, förbättrat programutformningen och höjt beredskapen för att starta programmen när åtagandena väl har ingåtts. Finansförvaltning Under 1996 infördes förbättringar av den finansiella förvaltningen och genomförandet av Phareprogrammen i enlighet med de övergripande målen i kommissionens SEM 2 000-initiativ (Sound & Efficient Management 2 000, dvs. Sund och effektiv förvaltning 2 000). Nytt finansdirektorat Dessa förbättringar kännetecknades på det organisatoriska planet av inrättandet av ett oberoende finansdirektorat inom GD IA som ansvarar för de finansiella och mänskliga resurserna för alla program som styrs av GD IA, inklusive Phare. Detta innebar att en "motvikt" skapades till de operativa direktoraten i frågor rörande tilldelning av mänskliga resurser, finansförvaltning och tilldelning av kontrakt. De viktigaste ansvarsområdena för finansdirektoratet, som inledde sin verksamhet i oktober 1996, är • mänskliga resurser, • övergripande samordning av budgethanteringen, inklusive budgetresultat och 21 budgetrevisioner, • finansförvaltning, • utveckling av förfaranden och kontroll av deras tillämpning, • utvärdering, särskilt efter det att projekten/programmen avslutats, • information. Ökad insyn Under 1996 tog kommissionen ett betydelsefullt initiativ för att ytterligare öka insynen i och effektiviteten i anbuds- och upphandlingsförfarandena inom Phare. i oktober 1995 av Detta initiativ var ett svar på en ändring som gjordes bestämmelserna om tilldelning av tjänstekontrakt i EG:s budgetförordning. I en strävan att ålägga Phare större redovisningsansvar gentemot skattebetalarna och öka partnerländernas insyn beslöt Europeiska kommissionen att alla kommande anbudsförfaranden inom Phareprogrammet i fortsättningen skall tillkännages. Detta påverkade inte anbudsförfarandena för kontrakt avseende varor och bygg- och anläggningsarbeten, som alltid har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, men det hade stor betydelse för förfarandet för tilldelning av tjänstekontrakt. Tjänstekontrakt kommer även i fortsättningen att tilldelas enligt ett selektivt anbudsförfarande, men förfarandet för upprättande av listor över kandidater i slutomgången har ändrats. Information om alla kommande anbudsförfaranden avseende tjänster, tillsammans med ett standardiserat formulär för intresseanmälan, publiceras sedan oktober 1996 på Internet. Detta har gjort det möjligt för företag och organisationer att anmäla sitt intresse och således komma med i det standardiserade och officiella förfarandet för en föregående kvalificeringsomgång. tillkännages på Internet har det nya Förutom att enskilda anbudsförfaranden förfarande som infördes 1996 också inneburit att allmänna upplysningar om projekt och kontrakt (programsammanfattningar, budgetmedel som fortfarande är tillgängliga för upphandling mm,) avseende tjänster och tekniskt bistånd offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Slutligen säkerställs genom det nya förfarandet att i Europeiska gemenskapernas officiella tidning med jämna mellanrum. tilldelade kontrakt offentliggörs listor över Det nya systemet innebär att företag som önskar bli slutkandidater i ett visst anbudsförfarande måste anmäla sitt intresse för förfarandet på ett standardiserat formulär för intresseanmälan, som också finns att hämta på Phares Internetsida. Slutlistan fastställs på grundval av de inkomna intresseanmälningarna genom ett standardiserat föregående kvalificeringsförfarande. Detta har inte bara ökat insynen i förfarandet utan också medfört att endast företag som har anmält intresse inbjuds att delta i förfarandet. Nya standardiserade förfaranden Under 1996 gjorde kommissionen en grundlig genomgång av de anbuds- och 22 upphandlingsförfaranden som tillämpas inom Phare. Denna översyn ledde till införandet av nya standardiserade anbuds- och upphandlingsdokument, nya förfaranden för anbudsvärderingskommittéer, en tydligare definition av reglerna för bildande av konsortier och en skärpning av de regler som föreskriver att företag som deltar i förberedelsen och utformningen av ett projekt inte får delta i det följande anbudsförfarandet. Dessa förbereddes 1996, antogs av kommissionen tidigt under 1997. förbättringar, som Målen för dessa initiativ går långt utöver frågan om anbudsförfarandena i sig. Kommissionen hjälper nu de tio associerade länderna i deras strävanden att förbereda sig för medlemskap i EU. Denna väldiga uppgift kan endast fullgöras om kommissionen och dess program, inbegripet Phare, stöder sig på de två vägledande principerna om största möjliga insyn och deltagande och om strävan till ökad effektivitet. Mänskliga resurser Åtaganden har ingåtts för hela 1996 års budget och det innebär att summan av de medel som skall förvaltas av samma personalstyrka som tidigare har ökat med ca 40 % och att förhållandet mellan mänskliga resurser och åtaganden som skall förvaltas har minskat i motsvarande mån. Mot denna bakgrund har budgetmyndigheten för första gången tillåtit att en mindre del av Phares budget (2 %) får, till ömsesidig nytta för kommissionen och partnerlandet, användas av kommissionen för att tillhandahålla tekniskt bistånd och täcka de tillhörande administrativa kostnaderna. Efter överenskommelse med partnerländerna anslogs för 1996 dessa 2 % bl. a. till rekrytering av extern personal för att stödja EG- delegationerna vid kontroll av programmens genomförande så länge programmen för 1996 pågår. Därmed infördes ett direkt samband mellan den totala storleken på en programbudget och de resurser som finns för dess genomförande. Denna utveckling, tillsammans med en intern omplacering av personal från kommissionens centrala avdelningar till EG-delegationerna i Phares partnerländer, kommer att göra det möjligt att gradvis öka delegationernas ansvar för kontroll av genomförandet av Phare och därmed förenkla förfarandena. Den nya ordningen kommer också att medföra en betydande ökning av det genomsnittliga belopp som Phare-kontrakten gäller och följaktligen en minskning av antalet kontrakt som skall förvaltas och kontrolleras. Några andra organisatoriska förändringar när det gäller befogenheterna hos de olika direktoraten inom GD IA skedde också. Direktorat B ansvarar nu för förbindelserna med de associerade länderna i Centraleuropa, medan Direktorat D ansvarar lor samarbctct med Albanien, Bosnien och Hcrccgovina och F. d. jugoslaviska republiken har Makedonicn demokratiprogrammen överförts till ansvarsområdet för enheten för mänskliga rättigheter och demokrati inom Direktorat A. länder. Samtidigt europeiska andra antal samt ett Uppföljning och utvärdering 23 Under 1996 omorganiserades kedjan av strukturer och verksamhet för uppföljning, bedömning och utvärdering i syfte att stärka Phares möjligheter att säkerställa verksamhetens kvalitet samt konkreta resultat och effekter. Som en del av den nybildade finansavdelningen har en utvärderingsenhet inrättats som är fristående från det operativa direktoratet. Enhetens ansvarsområde omfattar alla program inom ramen för GD I A, av vilka Phare, räknat i budgetens storlek, är det viktigaste. Utvärderingensenheten fastställa en utvärderingsplan som är en del av kommissionens övergripande utvärderingsplan omfattande alla interna och externa politikområden som påverkar budgeten. De första utvärderingarna enligt denna plan kommer att göras 1997. i början av varje år skall Under 1996 infördes ett system som innebär att samtliga program utvärderas regelbundet av externa utvärderare. Syftet med detta system är att göra det möjligt att på ett tidigt stadium vidta rättelser och ändra inriktningen på verksamheten i pågående program. Grupper av externa utvärderare har rekryterats och tillträdde sina befattningar under perioden maj-september. Vid årets slut hade ordningen med systematiskt framlagda operativa utvärderingsrapporter kommit igång. Dittills hade de programansvariga inriktat sig på att utföra utvärderingar i enskilda fall när det behövdes med hänsyn till programförloppet och för att effektivt kunna avgränsa nya program. Drygt 40 sådana studier och rapporter utarbetades under 1996. Deras direkta och huvudsakliga värde bestod i operativa slutsatser som återrapporterades till de olika inklusive partnerlandet. De påverkade också nivåerna uppdateringen av sektorsstrategier, t. ex. strategier för användning av finansiella instrument till stöd för små och medelstora företag eller miljöstrategin. i programförvaltningen, Phareprogrammet har utvecklats till den största enskilda källan till givarfinansierad överföring av kunnande till Phares partnerländer. Programmets mål och verksamhet har varit betydelsefulla när det gällt att angripa viktiga frågor i övergångsprocessen. Dess bidrag, särskilt på områden där andra givare har visat ett klent intresse och beviljat begränsade resurser, t. ex. demokrati och civilsamhället, har varit övervägande positivt. Programmet har uppvisat en anmärkningsvärd flexibilitet när det gällt förmågan till anpassning till de snabba förändringar i Phare-ländernas politiska och ekonomiska förhållanden. Programmets efterfrågestyrda karaktär har varit både en styrka och en svaghet. Den kan ha förstärkt partnerländernas egna ansvarstagande, men den har samtidigt medfört en splittring av arbetet och spridning av resurserna som har haft negativa följder för program resultaten. Programmet har förverkligat mindre än sin fulla potential: dess effektivitet och genomslagskraft har i viss mån försvagats på grund av bristande inflytande när det gäller att säkerställa goda programresultat, brister i hanteringen av projektcykeln och ett överdrivet intresse för ekonomistyrning och procedurfrågor till nackdel för programmens konkreta utformning och effektivitet. 24 Informations- och kommunikationsverksamhet finansiell information, i ord och bild och strategisk vägledning och Phares informationsprogram omfattande flera länder, som har ett anslag på totalt 8,7 miljoner ecu, godkändes i juli 1995. Det omfattade ett grundprogram med en presentation rådgivning, opinionsforskning och databashantering. Det innehöll också ett publikationsprogram och för praktisk affärsinformation, reklamskrifter, en årsrapport, tidskriften The European Dialogue, nyhetsbrevet Together in Europe och enstaka publikationer ägnade åt olika teman eller händelser. Programmet omfattade också interna meddelanden och utbildning i Bryssel för delegationer och programförvaltningsenheter, ett mediaprogram som bl. a. stöder journalister i Centraleuropa, besök, audiovisuell sponsring och produktion av dokumentation för TV, ett EU-program för parlamentariker, inklusive besök, och ett kommunikationsprogram i de enskilda partnerländerna för bevakning av deras egna och delegationernas insatser. förvaltnings- information och Det viktigaste resultatet under 1996 var att publicera Phare-information on-line, vilket skedde i början av april. All information om program och kontrakt, tillsammans med bakgrundsinformation, nyheter och allmän information om programmen för 1995 och 1994, ges numera on-line. Dessutom publiceras fortlöpande uppdaterad information om program och kontrakt på Internet. Denna information ges senast en vecka efter kommissionens beslut. information, samt En annan ny tjänst är förhandspublicering av information om anbudsförfaranden. Sedan mitten av juli 1996 har meddelanden om kommande anbudsförfaranden inom tjänstesektorn publicerats på Internet senast ett dygn efter uppdragsgivarens tillkännagivande. Denna service, som gör det möjligt för företag att anmäla intresse för att delta i ett anbudsförfarande, är ett resultat av kommissionens strategi för att skapa större insyn i Phare och göra det möjligt att uppfylla kraven på insyn (enligt artikel 118) i budgetförordningen. Av de första erfarenheterna att döma är tjänsten livligt efterfrågad och efterfrågan kan väntas öka i takt med att Internet får fast fot i de centraleuropeiska länderna. strategi t. ex. "Europeiska unionens Informationsenheten har också tagit fram broschyrer för att förklara bredare politikområden, inför anslutningen", en sammanfattning av de olika initiativ inom ramen för denna strategi som tagits tillsammans med de associerade länderna i Centraleuropa, som offentliggjordes i juni 1996. Enheten studerade pressreaktionerna på den andra givarkonferensen om Bosnien och Hercegovina och lade fram förslag som skall leda till en mer balanserad och positiv pressbevakning i framtiden. Den svarade på över 60 000 telefonsamtal, tog emot 5 000 besökare och svarade för över 100 föredrag och framföranden vid konferenser, seminarier och besöksprogram. Enligt finansieringsförslaget för 1995 skulle 2 miljoner ecu avsättas till förstärkning av EU-delegationemas informationskapacitet. Studier har inletts för att fastställa de närmare inrättande av europeiska informationscentra i centrala lägen. Dessa centra skulle i så fall stå under kontroll av delegationerna. informationsbehoven, särskilt vad gäller 25 I juli godkände Europaparlamentet emellertid ändrings- och tilläggsbudgeten strax före presentationen av finansieringsförslaget för 1996, och denna budget innebar att medel för information tills vidare innehölls. Detta betyder att inga medel fanns tillgängliga efter det att budgeten för 1995 hade förbrukats. Från slutet av september 1996 förekom ingen produktion av nyhetsbrev, broschyrer eller material för särskilda evenemang vare sig i Bryssel eller i kandidatländerna. Dock fortsatte de grundläggande funktionerna som hållande av föredrag och mottagande av besökare fram till dess att ramavtalet löpte ut i november. Sedan dess har en minimal service fortsatt på Internet fram till dess att budgeten för 1997 godkändes i slutet av november 1996. Kommissionen lade fram flera förslag, bl. a. i oktober 1995 och maj 1996, för att höja medvetandet hos ledamöterna i Europaparlamentet om de informationsresurser som fanns och för att studera och följa upp potentiella konfliktområden. Ett första utbyte på hög nivå ägde rum i slutet av oktober med deltagande av ett 50-tal Europaparlamentariker, anställda och andra. 26 Finansiell översikt och finansiella resultat finansiella Phareprogrammets åtaganden, resultat upphandlingskontrakt och utbetalningar avseende de anslagna medlen och genom förhållandet mellan dessa tre över tiden. I rutan på sidan 27 förklaras den tekniska betydelsen av uttrycken "åtagande", "upphandlingskontrakt" och "utbetalning". uttrycks genom Figur 1: Åtaganden, upphandlingskontrakt och utbetalningar 1990-1996 (i miljoner ecu) • commitments • contracts D payments 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 /text till figurerna 1 och 2: åtaganden upphandlingskontrakt utbetalningar / Figur 2: Kumulerade åtaganden, upphandlingskontrakt och utbetalningar 1990- 1996 (i miljoner ecu) 7000 • commitments • contracts D payments 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 27 Finansieringsförfarandet Inom ramen för Phareprogrammet pågår en trestegsprocess från det att den årliga budgeten godkänts av budgetmyndigheten fram till dess att projekten genomförs och medlen betalas ut. Phares finansförvaltningsförfarande är anpassat till denna process. Åtagande Varje år antas en budget för Phare som visar vilka medel som kommissionen är beredd att anslå genom Phareprogrammet i varje land. Därefter utarbetas operativa länderprogram och finansieringsförslag. När Phares förvaltningskommitté har lämnat ett positivt yttrande om dessa finansieringsförslag och de beslutats av kommissionen säger man att "ett åtagande har ingåtts" för de medel som förslagen avser. Phare måste ingå åtaganden för hela sin årliga budget under det år som budgeten avser. Upphandling När åtaganden har ingåtts för medlen inleds anbudsförfaranden för att de åtgärder som beskrivs i de operativa programmen skall kunna genomföras. Så snart ett anbudsförfarande har slutförts och ett kontrakt har undertecknats, säger man att medlen har "upphandlats". Upphandling är en nyckelåtgärd vid genomförandet av programmet eftersom Phares medel frigörs genom kontrakten och projekten kan börja genomföras på plats. Utbetalning Utbetalning är det sista steget i finansieringsprocessen. Den äger rum under giltighetstiden för varje kontrakt i takt med slutförandet av de olika delarna av ett projekt. Eftersom projektet kan löpa under flera år sprids utbetalningarna ofta ut över samma tidsperiod. Det är därför som utbetalningarna alltid släpar efter de belopp för vilka åtaganden gjorts och upphandling skett. Åtaganden Under 1996 anslogs via Phareprogrammet totalt 1 222,9 miljoner ecu (inklusive till olika nationella program, flerländersprogram och budgetpost B7-7 000) övergripande program i för gränsöverskridande samt program partnerländerna. Detta var det högsta beloppet hittills och motsvarade en ökning på 5,9 % jämfört med 1995. Âtagandekvoten var 100 %. De kumulerade åtagandena för hela den period som programmet har funnits uppgår nu till 6 636,1 miljoner ecu. samarbete 28 Upphandling Summan av de kontrakt som ingicks 1996 genom programförvaltningsenheterna i partnerländerna och kommissionens avdelningar uppgick till 927,5 miljoner ecu. Detta är i ett historiskt perspektiv ett mycket högt belopp. Siffran för 1996 var dock lägre än rekordsiffran från 1995 (1 142,9 miljoner ecu), och antalet nya kontrakt låg fortfarande under den nivå som krävs för att hålla takt med ökningen av anslagen till de nya programbudgetarna för 1996 (dvs. summan av nya åtaganden). Följaktligen har den stabilisering av eftersläpningen vad gäller upphandlingen som uppnåddes för första gången 1995 inte kunnat upprepas under 1996. Eftersläpningen i upphandlingen, definierad som skillnaden mellan de åtaganden som ingåtts för program och de åtgärder för vilka upphandlingskontrakt har undertecknats uppgår för perioden 1990-1996 till 2 335 miljoner ecu. Endast 65 % av åtgärderna i de program som godkänts under perioden har faktiskt upphandlats. Denna eftersläpning uppstod framför allt under de första åren. Den beror på den komplicerade programcykeln, de tidsödande förfarandena och det stora antalet småprojekt. Andra faktorer som har bidragit till att eftersläpningen fortfarande består har att göra med partnerländernas förmåga att utnyttja stödet och de relativt små personalresurserna i förhållande till programportföljen. Efter stabiliseringen 1995 växte eftersläpningen beträffande upphandlingen återigen 1996, vilket visade att den samlade effekten av en rad programåtgärder inte har räckt till för att förbättringen skulle bli bestående. Denna slutsats gjorde att kommissionen 1997 föreslog en rad åtgärder som ett led i Phares nyorientering för att eftersläpningen skulle undanröjas och för att förhindra att nya eftersläpningar uppstår i framtiden. I figur 3 visas upphandlings verksamheten för varje kalenderår i förhållande till det år när medlen anslogs. Det framgår att 351 miljoner ecu, eller 38 % av de sammanlagda upphandlade medlen, kan hänföras till programmen för åren 1990-1993. Den relativt långsamma genomförandetakt som detta innebär kan till stor del förklaras av förseningar av sektorssammansättningen av dessa program, som i huvudsak har till syfte att stödja reformarbetet) och av partnerländernas begränsade förmåga att uttnyttja stödet. Med hänsyn till följderna för programresultatet har kommissionen i de nya riktlinjer som den utarbetat för Phare beslutat att inte fortsätta med att rutinmässigt förlänga de långsammare programmen och att avsluta programmen för 1990-1993. reformprocessen framgår uppstått (vilket som har i Utbetalningar Utbetalningarna uppgick till 829,9 miljoner ecu, vilket är det högsta beloppet hittills och en ökning med 8,9% jämfört med 1995. Det preliminära budgetanslaget på 1 139,1 miljoner ecu sänktes senare under budgetåret till 1 002,4 miljoner ecu. De faktiska utbetalningarna utgjorde 82,8 % av detta budgetanslag. I figur 4 hänförs utbetalningarna för varje kalenderår till det år när programmet antogs. För 1996 hänför sig 297 miljoner ecu, eller 36 % av de totala utbetalningarna, till åtgärder inom ramen för programmen för åren 1990-1993. Figur 3: Ingångna upphandlingskontrakt per kalenderår (i miljoner ecu) 29 1. 300,001 1. 200,00 1. 100. 00 - 1. 000. 00 900,00 800,00 700,00 600,00 500. 00 400,00 300,00 200,00 100,00 0,00 JS 1990 budget 1991 budget 1992 budget 1993 budget 1994 budget 1995 budget 1996 budget D contracted in 1990 D contracted in 1991 D contracted in 1992 • contracted in 1993 •contracted in 1994 •contracted in 1995 • contracted in 1996 Q not yet contracted /text till figur 3: (sist i rutan): /text till figur 4: (sist i rutan): Budget 1990 Budget 1991 etc. upphandlat 1990 upphandlat 1991 etc. ännu inte upphandlat Budget 1990 Budget 1991 etc. utbetalat under 1990 utbetalat under 1991 etc. ännu inte utbetalat 30 Figur 4: Utbetalningar per budgetär (i miljoner ecu) 1300 1200 1100 1000 1990 budget 1991 budget 1992 budget 1993 budget 1994 budget 1995 budget 1996 budget Dpaid in 1990 Dpaid in 1991 Dpaid in 1992 •paid in 1993 •paid in 1994 •paid in 1995 •paid in 1996 Dnot yet paid 31 Figur 5: Kumulerade upphandlingskontrakt och utbetalningar 1990 - 1996 (%) Kumulerade kontrakt i procent av kumulerade åtaganden 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 31,0 36,0 44,0 48,0 52,0 62,0 64,8 Kumulerade utbetalningar i procent av kumulerade åtaganden 35,0 36,0 39,0 43,0 50,0 53,0 56,2 32 II Phare i de enskilda partnerländerna 33 Albanien Summering av det gångna året Albanien har generellt gjort betydande framsteg sedan 1992 i övergången till marknadsekonomi. Landet har genomfört en rad reformer under vägledning av för perioden 1993-1995 uppvisat en Internationella valutafonden och har genomsnittlig årlig tillväxttakt på ca 9 %. 1996 kom dock ett bakslag. Inflationen steg från 8 % (1995) till 18 % (1996) till följd av lättnader i budget- och penningpolitiken under perioden före de allmänna valen. Krisen under senare delen av 1996 kan tillskrivas två olika händelser. Det första var bakslaget för demokratiseringsprocessen. Allvarliga oegentligheter förekom under parlamentsvalen i maj 1996, och även om de lokalval som ägde rum i oktober 1996 av det internationella samfundet i allmänhet ansågs ha varit rättvisande, ledde de (de största inte till en normalisering av den politiska processen oppositionspartierna fortsatte att bojkotta det nya parlamentet och striden om utformningen av en ny författning fortsatte). Den andra utlösande faktorn var sammanbrottet för en rad sparplaner baserade på pyramidprincipen som var grundade på spekulation med medel som skickades hem av utvandrade arbetstagare och som kunde fortgå därför att det inte fanns något fungerande banksystem. När flera av dessa sparplaner bröt samman i november 1996 utbröt allvarliga oroligheter i Albanien, och sammanbrottet för andra sparplaner något senare ledde till en allvarlig kris i landet under det nya årets första månader. 1996 års Phareprogram i Albanien Stödet från Phare för perioden 1996-1999 ges inom ramen för det fleråriga vägledande programmet, från vilket 145 miljoner ecu anslagits till nationella Phareprogram. Huvudmålen för dessa program är • utveckling av närmare band med Europeiska unionen (bl. a. modernisering av standarder, normer, samhällsstrukturerna och tillnärmning av stats- och lagstiftning och regler), • utveckling av den infrastrukturen), inhemska produktionsbasen (inklusive utveckling av • utveckling av mänskliga resurser och naturresurser. Inom dessa breda strategiområden kan en rad prioriterade områden för stödet urskiljas. EU-dimensionen Utvecklingen av en EU-dimension för reformprocessen i Albanien skedde tidigare från fall till fall inom ramen för individuella program eller verksamheter. Det förelåg 34 därför ett behov av en mer strukturerad och strategisk metod. Vid utvecklingen och genomförandet av en sektorsstrategi i detta sammanhang måste hänsyn tas till behovet av att etablera en institutionell ram, definiera vilka uppgifter som skall utföras och tillnärmning av utarbeta en vägledande lagstiftning och tekniska standarder, men med betoning också på en reform av den offentliga förvaltningen på central och lokal nivå, som skall göra det möjligt att effektivt tillämpa och genomdriva lagstiftningen. tidtabell. Huvudinriktningen blir på Utveckling av den inhemska produktionsbasen De framsteg som har gjorts hittills när det gäller makroekonomisk stabilisering kan inte hävdas på medellång sikt om inte Albanien kan utveckla en bärkraftig produktionsbas. Phare-projekt pågår för närvarande inom en rad viktiga ekonomiska sektorer. Jordbruk Eftersom drygt hälften av Albaniens BNP kommer från jordbrukssektorn kommer landets ekonomiska tillväxt på kort och medellång sikt i avgörande grad att bestämmas av resultaten inom denna sektor. Sedan 1991 har regeringen fört en politik med sikte på privatisering och reform av prissystemet. Det är nödvändigt att utforma en sektorspolitik som skapar förutsättningar för utveckling av en konkurrenskraftig och bärkraftig jordbrukssektor baserad på ett stort antal mycket små familjeföretag. Stöd till små och medelstora företag, utveckling av handeln, främjande av investeringar och turism Vid sidan om de åtgärder som regeringen vidtar för att skapa förutsättningar för en framgångsrik utveckling av den privata sektorn söker Phare utveckla nödvändiga stödformer och tjänster i syfte att undanröja de hinder som kan finnas för en utveckling av den privata sektorn. Bank- och finansväsendet När det gäller att stödja utvecklingen av produktionssektorn är finanssystemet av avgörande betydelse eftersom det måste kunna tillgodose de små och medelstora företagens kreditbehov. Stödet från Phare till denna sektor bidrar till skapandet av en modern och effektiv marknadsorienterad banksektor som kan införa finansiell disciplin och mobilisera långfristiga finansiella resurser. Transport Transportinfrastrukturens dåliga kvalitet har utgjort ett hinder för utveckling av den privata sektorn. Modernisering och förbättring av landets transportinfrastruktur ges hög prioritet av den albanska regeringen och detta återspeglas i Phare-anslaget till denna sektor. Hittills har stödet från Phare i huvudsak varit inriktat på upprustning av de öst-västliga och nord-sydliga korridorerna, som är av största vikt för Albaniens nationella transportinfrastruktur. viktiga område Mänskliga resurser och naturresurser Detta och utbildningsscktorerna, hälso- och sjukvård, vatteninfrastruktur och miljön samt lokal och regional utveckling. När det gäller de vägledande anslagen för perioden 1996- 1999 ges de största bidragen till vatten- och miljösektorerna med hänsyn till de stora behoven på detta område, bl. a. upprustning av dricksvatten- och avloppsnäten, arbetsmarknads- omfattar åtgärder inom 35 byggande av vattenreningsverk och utveckling av de rättsliga och institutionella ramarna för miljövård. Inom ramen för det fleråriga vägledande programmet godkände Phare det operativa länderprogrammet för 1996 som innebar ett stödanslag på 30,5 miljoner ecu. Ytterligare 2,5 miljoner ecu anslogs genom ett separat finansieringsförslag för Tempusprogrammet. Av det totala anslaget till det operativa länderprogrammet för 1996 gick drygt hälften till transportsektorn (upprustning av vägavsnittet Durres-Vore) med hänsyn till de stora brister i infrastruktur som finns i Albanien och som begränsar landets möjligheter till ekonomisk utveckling. Bidrag godkändes också för åtgärder i samband med tillnärmning av lagstiftning, omstrukturering av statliga institutioner (på tull- och statistikområdena), praktiskt stöd till de olika myndigheterna inom rättsväsendet samt stärkande av kapaciteten hos tre administrativa för ekonomisk utveckling och stödsamordning, nämligen ACU, som ansvarar för stödsamordning, EDU, som ansvarar för planering av de offentliga investeringarna, och den projektledningsenhet som skall inrättas för den europeiska dimensionen. inom ministeriet enheter Som ett bidrag till utveckling av den inhemska produktionsbasen godkändes också stöd till jordbrukssektorn. Mindre anslag godkändes vidare till utbildning och yrkesutbildning samt vatten- och miljöprojekt (utveckling av mänskliga resurser och naturresurser). Utöver det nationella programmet godkändes 20 miljoner ecu i stöd inom ramen för programmen för gränsöverskridande samarbete för 1996 vars syfte är att stärka Albaniens band med de två EU-grannländerna Grekland och Italien. Dessa anslag för gränsöverskridande samarbete gick till största delen till transportsektorn och till upprustning av landets viktigaste vägaxlar. Resultat av Phare är väl Albanien har blivit en etablerad samarbetspartner inom Phareprogrammet, och de förtrogna med programplanerings- och albanska myndigheterna genomförandeförfarandena. Dessutom förvaltas stödprogrammen inom ramen för Phare i ökande omfattning genom det decentraliserade förvaltningssystemet. Detta kräver medverkan från lokala programförvaltningsenheter, vilket bidrar till att utveckla Albaniens kapacitet att lägga fram förslag och förvalta och genomföra Phareprogrammet samt stärka sina institutioner. Det underlättar också genomförandet av nya program i varje programcykel. stöddes genom Phare under 1996 I enlighet med de mer övergripande målen i det fleråriga vägledande programmet för 1996-1999 landets marknadsreformer, omstruktureringen och moderniseringen på medellång sikt av den albanska ekonomin samt stärkandet av banden med Europeiska unionen. Stor vikt lades vid att avhjälpa bristerna i landets transportsystem och infrastruktur och att stärka institutioner inom viktiga områden. Phares investeringar i transportinfrastruktur utgör den överlägset största delen av alla Phares investeringar hittills och har betydande effekter för 36 arbetslöshet och inkomster och även sekundära investeringseffekter. Genomförandet av Phare-stödet är som förut tillfredsställande totalt sett: 69 % av de sammanlagda anslagen för perioden 1991-1996 har upphandlats. Om enbart nationella program räknas överstiger denna siffra 80 %. 37 Bosnien och Hercegovina Summering av det gångna året Under 1996 uppvisade Bosnien och Hercegovina vissa tecken på social och ekonomisk återhämtning. Löner och kostnader var fortsatt relativt låga, vilket ger en möjlighet på kort sikt till konkurrenskraftiga priser, och flera företag har anmält intresse för att upprätta eller återupprätta handels- och investeringsförbindelser. Efter de allmänna valen i september 1996 omorganiserades de statliga institutionerna och nya befattningshavare utnämndes. Stora insatser krävs emellertid av dessa för att en stabil och väl fungerande social och ekonomisk miljö skall kunna återskapas. Den nya regeringen i Bosnien och Hercegovina kommer att inrikta sig inte endast på ekonomisk och social återuppbyggnad och på återanpassning av flyktingar och tvångsförflyttade utan också på en allmän förnyelse som skall skapa ett bärkraftigt ekonomiskt system i en öppen och integrerad ekonomi, som skiljer sig från den som fanns före kriget. Det blir nödvändigt att stärka institutionerna för att stödja de ekonomiska reformerna och främja genomförandet av Dayton-Parisfredsavtalen. Den ekonomiska politiken blir av avgörande betydelse för att landet i framtiden åter skall kunna inlemmas i det ekonomiska systemet och för stabiliteten i den inhemska politiska och sociala miljön under de närmaste åren. I juli 1996 öppnade kommissionen en delegation i Sarajevo. 1996 års Phareprogram i Bosnien och Hercegovina Totalanslaget till det operativa länderprogrammet för 1996 var 14,2 miljoner ecu. Ett finansieringsförslag på 12 miljoner ecu i form av ett operativt länderprogram för ekonomisk institutionell uppbyggnad godkändes av den nya demokratiskt valda regeringen. Resterande på 2,2 miljoner ecu omfattades av finansieringsförslag som redan godkänts inom ramen för programmen Phare- demokrati (700 000 ecu), Lien (500 000 ecu) och Pre-Tempus (1 miljon ecu). förnyelse och De projekt som valdes ut överensstämmer givarsamfundet under samordning av den Höga representanten, dvs. för 1996 tidigare med de prioriteringar som presenterats av för det operativa länderprogrammet liksom • • • stöd till små och medelstora företag och ekonomisk återhämtning, stöd till banksystemet och upprättandet av en centralbank, stärkande av institutioner och den offentliga förvaltningen. Ett av målen i Pre-Tempusprogrammet är att förbereda omstruktureringen av den högre utbildningen för att erbjuda eleverna möjlighet till olika specialiseringar, som lärarutbildning för undervisning i europeiska språk, juridik och teknik, så att de skall få en utbildning som är anpassad till de lokala och internationella arbetsmarknaderna. 38 Medel anslogs till demokrati- och Lienprogrammen i syfte att bidra till utvecklingen av ett demokratiskt civilsamhälle och tillhandahålla hälso- och sjukvård samt social hjälp till krigsoffren och de mest eftersatta grupperna, såsom gamla, hemlösa och gatubarn. Resultat av Phare Innan Bosnien och Hercegovina blev ett i alla avseenden fullvärdigt partncrland i juni 1996 verkade Phare i landet genom ett program för grundläggande bistånd med ett anslag på 125 miljoner ecu som delades upp i två lika stora delanslag. Programmets mål var att snabbt förse landet med nödvändighetsvaror såsom läkemedel och medicinsk utrustning, djurfoder, traktorer, vattenrör, elektriska kablar, gruvutrustning, bussar, reservdelar, byggnadsmaterial till bostäder, datorer mm. Phares program för i ett omfattande grundläggande bistånd har utgjort det återuppbyggnadsprogram och har i fungerat genomförandet av fredsavtalet. första som en stabiliserande steget faktor Den relativa politiska stabiliteten i landet har gjort att Phareprogrammet har kunnat utvecklas i samklang med givarnas åtgärder. 1996 utarbetades olika program som återspeglade landets prioriteringar. Stöd till återuppbyggnadsprocessen Huvudsyftet med de program från Europeiska kommissionen som finansierades via budgeten för 1996 har varit att främja återuppbyggnadsprocessen, uppmuntra till försoning och regionalt ekonomiskt samarbete och skapa institutionella, ekonomiska och sociala förutsättningar som kan gynna Bosniens och Hercegovinas utveckling och underlätta för flyktingar och tvångsförflyttade personer att återvända hem. Syftet med dessa åtgärder har varit • • • att blåsa nytt liv i den lokala ekonomin och ge ett stort antal familjer en ekonomisk bas under den pågående övergångsperioden, att ge människor som har blivit arbetslösa på grund av kriget (demobiliserade soldater, genom arbetsintensiva projekt, en minimiinkomst tvångsförflyttade) flyktingar och att återställa den grundläggande fysiska och sociala infrastrukturen för att förbättra levnadsförhållandena och kommunikationer som skadats under konflikten, • att förstärka de inbördes relationerna mellan landets olika delar. Tio upprustnings- och reparationsprojekt inom åtta viktiga verksamhetsområden energi, (telekommunikationer, transport, hälso- och sjukvård samt institutioner) har tagits fram inom ramen för programmet för grundläggande bistånd. jordbruk, vatten, bostäder/flyktingåtervändande, Stöd till ekonomisk förnyelse Syftet med detta program är att främja en hållbar förnyelse av näringsverksamheten i 39 Bosnien och Hercegovina genom utveckling av marknadsinriktade system för ekonomistyrning, åtgärder för att främja företagandet och sysselsättningsskapande åtgärder. Institutionell uppbyggnad Målet för detta program är att ge stöd till ett omfattande statligt reformprogram som syftar till en omdaning till ett demokratiskt samhälle baserat på marknadsekonomi och till genomförandet av principerna i Dayton-Parisfredsavtalen. Stöd till utbildning, mänskliga rättigheter och demokratisering Programmen på dessa områden stöder icke-statliga initiativ för uppbyggnad av civilsamhället samt för försoning mellan de olika nationella och etniska grupperna i landet. Samtidigt främjar programmen den sociala sammanhållningen genom att hjälpa de sämst lottade befolkningsgrupperna och höja ungdomens utbildningsnivå genom att anpassa läroplanerna till de nya marknadsbehoven. Reformen av den högre utbildningen kommer att stödjas av Pre-Tempusprogrammet, mänskliga rättigheter och demokratisering av demokratiprogrammet och stöd till eftersatta grupper av Lienprogrammet. I augusti 1996 bidrog kommissionen med 2 miljoner ecu till projektet Open Broadcast Network (OBN). Det viktigaste målet för detta projekt var att främja utvecklingen av pluralistiska, professionella och mångkulturella medier i landet genom upprättandet av en oberoende TV-kanal för en etniskt blandad publik (TV-IN). TV-IN har haft regelbundna sändningar sedan den 7 september 1996. Programmet för grundläggande bistånd har stött på stora svårigheter av politisk, teknisk och organisatorisk natur samt problem till följd av motparternas begränsade kapacitet att utnyttja stödet. Villkorligheten och den tillfälliga inställelsen av detta program i Republika Srpska, avsaknaden av verkliga motparter, förseningar i de leveranserna och svårigheten att kontrollera distributionen av och planlagda slutdestinationen tvivel om importprogrammens lämplighet som ett medel för att tillgodose de aktuella behoven. Den konsoliderade statistiken för upphandling och genomförande återspeglar dessa problem: kontrakt har endast ingåtts för 83 miljoner ecu (66 % av värdet av programmet för grundläggande bistånd). som har väckt leveranser är faktorer för Därför godkändes en konsoliderad omfördelning av 42 miljoner ecu till integrerade projekt med förbättrade genomförandemekanismer och skräddarsydda åtgärder för att tillgodose behoven när det gäller genomförandet för att därmed förbättra effektivitetskontrollen, göra resultaten mer synliga och öka insynen i stödgivningen. 40 Demokratiprogrammet Med tanke på att landet nyligen har blivit berättigat till stöd från Phareprogrammet har genomförandet inte kommit tillräckligt långt för att någon tillförlitlig utvärdering av programmet för 1996 skall kunna göras. Det bör dock noteras att upphandlingskvoten för Phares demokratiprogram hittills har varit 100% och att programmet har möjliggjort ett 100-tal mikroprojekt som syftar till att främja social och demokratisk verksamhet i Bosnien och Hercegovina inom följande områden: Insyn i den offentliga förvaltningen. Utveckling av ideella organisationer. Oberoende och pluralistiska medier. Förtroendeskapande åtgärder. Mänskliga rättigheter och rättigheter för minoriteter. Jämställdhet och icke-diskriminering. Social återanpassning. Fungerande hälso- och sjukvård och sociala stödåtgärder. 41 Bulgarien Summering av det gångna året Under 1996 skedde en kraftig nedgång i den bulgariska ekonomin, vilket utlöste en allvarlig ekonomisk, finansiell och social kris. Detta i sin tur ledde till att regeringen avgick i december 1996 och till att allmänna val hölls i april 1997. Krisen, som berodde på de tidigare regeringarnas oförmåga att genomföra konsekventa och grundläggande strukturreformer, kännetecknades av en nedgång i BNP med närmare 11 %, en inflation på drygt 310% på årsbasis, en niofaldig devalvering av valutan (lev), ett praktiskt taget totalt sammanbrott inom banksektorn samt tidvis brist på spannmål och bränsle. En kraftig sänkning av levnadsstandarden ledde till social nöd för en stor del av befolkningen. Bulgariens ekonomiska omdaning har varit långsam och svår. Medan den privata sektorn svarade för 17 % av förädlingsvärdet 1991, vilket ökade till 47 % 1996, var den privata sektorns andel av förädlingsvärdet inom industrin 9 % 1996. Trots en relativt liberal lagstiftning har Bulgarien släpat efter sina grannar när det gäller utländska direktinvesteringar. Förutom den politiska instabiliteten och den långsamma reformtakten har institutionella svagheter och godtyckligt beslutsfattande också spelat en roll. Jordbruket har trots det har traditionellt varit ekonomins ryggrad, men förädlingsvärdet inom denna sektor minskat från 18 % av BNP 1990 till 12 % 1996. Detta beror på en rad faktorer, bl. a. sammanbrottet för handelsblocket Comecon och ogynnsamma väderförhållanden under senare tid, men även snedvridningar till följd av den förda politiken, bland annat den långsamma processen för återlämnande av mark och en icke- marknadsbaserad prissättning. Andra bidragande faktorer var exportrestriktioner, andra restriktioner som hindrade utvecklingen av en marknad för privat mark och dominansen av statsägda företag i livsmedelsindustrin. Som ett led i stärkandet av Bulgariens strategi inför anslutningen antog regeringen i mars 1996 en förvaltningen. Ett reformministerium inrättades under ministerrådet liksom en tvärministeriell grupp under ordförandeskap av en vice premiärminister. för reform av den offentliga strategi I maj 1996 presenterade den bulgariska regeringen en strategi för genomförande av EU:s vitbok om antagande av regelverket för den inre marknaden. 1996 års Phareprogram i Bulgarien 1996 års operativa länderprogram för Bulgarien innefattade målen i det fleråriga vägledande programmet för 1996-1999, som utgår från en budget på totalt 240 miljoner ecu. Det övergripande målet för detta program är att stödja Bulgariens förberedelse för anslutning till EU. Det tidiga undertecknandet av programmet för 42 1996 innebar att programplaneringscykeln kunde flyttas fram 6 månader. I 1996 års operativa länderprogram anslogs 62,5 miljoner ecu till följande områden: 30 miljoner ecu anslogs till utveckling av transportinfrastrukturen. Tillsammans med ytterligare medfinansiering från Europeiska investeringsbanken kommer detta belopp att användas för upprustning av större transitvägar. Allt som allt skall 900 km internationella transitvägar förbättras så att de uppfyller europeiska normer. Detta blir ett viktigt bidrag till slutförandet av TEN-korridorerna IV, VIII och IX som passerar genom Bulgarien. Inom energiprogrammet ges stöd till den kolimport som behövs för att garantera att det finns ersättningskapacitet under den tid som reaktor 1 vid kärnkraftverket i Kozloduy är avstängt för kontroll och testning. När det gäller kärnkraftssäkerhet fortsätter Phare med sitt stöd till viktiga program för säkerhetsundersökningar, system för drift och olycksinformation, hjälp på plats och utbytesprogram samt stöd till det bulgariska kärnkraftssäkerhetsorganet genom ett konsortium av kärnkraftssäkerhetsmyndigheter från EU-länder till stöd för 1993 års avtal om kärnkraftssäkerhet. På utbildningsområdet ges stöd till Tempusprogrammet för reform av den högre utbildningen. Ett program inleddes för att slutföra inrättandet av det statliga organet för utvärdering och ackreditering av universitet och högskolor och att skapa ett projekt för återanpassning av elever som hoppat av från sekundärundervisning. I nära anslutning till den europeiska integrationprocessen startades ett program till ett värde av 2 miljoner ecu för att främja en anpassning av det bulgariska standardiserings- och certifieringssystemet till EU:s system. Detta innefattar institutionell tillnärmning av uppbyggnad. lagstiftning, effektivisering av institutioner och I syfte att förbättra exportresultaten gavs stöd till inrättandet av ett fristående centrum för exportfrämjande som ett samordningsorgan för exportfrämjande åtgärder pä sektors- och företagsnivå. Stödet till civilsamhället hade till syfte att skapa förutsättningar för icke-statliga organisationers verksamhet genom policyutvcckling, projektbidrag och ledningsstöd. Kultursamarbete av Kulturministcricl och stöd till lokala kulturella institutioner och initiativ. uppmuntrades institutionellt stärkande genom ett Resultat av Phare För att bidra till det praktiska genomförandet av regeringens strategi för förberedelse för den inre marknaden startades ett program med en budget på 2 miljoner ecu i juli 1996 som omfattade översättning av juridiska texter, utarbetande av bulgariska lagförslag, införlivandet i tekniskt avseende av EG:s regelverk med den nationella lagstiftningen, utbildning av tjänstemän, förbättring av datorutrustning och inrättandet av ett dokumentationscentrum för alla berörda ministerier. Inom ramen för 1995 års Phareprogram för transport ställdes juridisk expertis till förfogande för att utarbeta sju 43 lagförslag som nu väntar på att antas av nationalförsamlingen och som omfattar en stor del av EG:s transportlagstiftning. När det gäller kärnkraftssäkerhet förhandlade kommissionen fram ett avtal med de bulgariska myndigheterna enligt vilket reaktor 1 vid kärnkraftverket i Kozloduy avstängdes för kontroll och testning i maj 1996. I programmet ingick provtagning inuti reaktorns tryckkärl. Den följande analysen finansierades genom Phares kärnkraftssäkerhetsprogram, medan Phares program för konventionell energi täckte kostnaderna för kolimport för att ersätta den elkraft som annars skulle ha producerats av reaktor 1 under vintern 1996-1997. Därutöver installerades inom ramen för Phares kärnkraftsprogram utrustning för övervakning av reaktorhärden, och denna utrustning sattes i drift för reaktor 4. En nationell strategi för hantering av kärnavfall utarbetades också. Huvudmålet för Phare-stödet inom jordbruket, en sektor som numera domineras av privata företag (85 % av den totala jordbruksarealen), har varit att stärka det privata ägandet, även om den rättsliga grunden för en stor del av det faktiska innehavet av privat mark fortfarande är osäker. Det förädlingsvärdet som skapades inom jordbruket (inklusive skogsbruket) inom den privata sektorn var 9 % av BNP år 1996. Stöd har getts för återlämnandet av mark och privatisering av livsmedelsindustrin. Mot bakgrund av de privata jordbrukarnas svårigheter att få krediter inom det finansiella systemet har Phare dessutom framgångsrikt stött inrättandet av privata ömsesidiga landsbygdskreditföreningar; 32 sådana föreningar hade godkänts fram till november 1996. De är den viktigaste kanalen för den decentraliserade förvaltningen av en Phare- kreditram på 7 miljoner ecu. Mer än 730 låneansökningar har kommit in och 475 av dessa bifölls inom tre månader från det att programmet startade. Programmet för gränsöverskridande samarbete med Grekland har fortfarande inte gjort nämnvärda framsteg. Mer än 46 miljoner ecu från budgetarna för 1994 och 1995 på totalt 48 miljoner ecu har fortfarande inte upphandlats. Därför anslogs inga nya budgetmedel under 1996. De stora förseningarna i genomförandet av programmet har orsakats av en rad faktorer, bl. a. Bulgariens bristande förmåga att uppfylla de och ursprungliga medfinansieringskraven, ledningskunnande, bristande samarbete mellan den statliga genomförandeenheten och de slutliga mottagarna samt en alltför komplicerad programutformning med ett stort antal sektorer och projekt inblandande. Mot slutet av 1996 samtyckte kommissionen till en betydande minskning av de ursprungliga kraven på Bulgarien beträffande med finansiering och har vidtagit åtgärder för att förenkla programmet och effektivisera genomförandet. ledningskapacitet bristen på Som helhet påverkades inte genomförandet av Phareprogrammet i någon större utsträckning av den försämrade sociala och ekonomiska situationen, inte minst därför att krisen förvärrades främst under årets senare hälft. Goda framsteg har fortsatt kunnat göras i de flesta sektorsprogrammen. Följaktligen minskade eftersläpningen beträffande medel för vilka åtaganden inte ingåtts under tidigare år väsentligt: upphandlingskvoten ökade från 56 % 1995 till 67 % 1996. 1996 var därmed det andra året i följd då Bulgariens förmåga att utnyttja stödet översteg de nya anslagen. 44 Massprivatiseringsprogrammet Det bulgariska massprivatiseringsprogrammet tillkännagavs 1993, fick en formell rättslig grund 1994 och inleddes i januari 1996. Sedan dess har programmet blivit det största och mest omfattande privatiseringsinitiativet i Bulgarien hittills. Programmet har tagit fart i en svår operativ miljö och lyckats få en bred politisk och folklig förankring. Dess uthållighet har varit anmärkningsvärd, det har hållit en pressad tilltabell och stått emot den ekonomiska kris som uppstod under året. Programmet omfattar 1 050 statsägda företag som svarar för ca 13 % av alla statens tillgångar. 75 % av dessa företag skall privatiseras helt, vilket innebär att staten inte längre kommer att ha vetorätt. Kupongutdelningskampanjen inleddes i januari 1996 och varade i fem månader. Ca 50 % av de 6 miljoner berättigade medborgarna köpte kuponger till ett symboliskt pris. När den första auktionen för enskilda och investeringsfonder avslutades i december 1996 hade 41 % av det erbjudna kapitalet köpts. Detta innebar att 341 företag privatiserades helt. I ytterligare 190 företag såldes mer än 50 % av aktiekapitalet. Programmets framgångar hittills har berott på omfattande och punktligt stöd från Phare som utgått sedan 1994 inom ramen för en budget på totalt 4,5 miljoner ecu. Stödet har bland annat gått till • fortlöpande expertstöd för massprivatiseringscentret, den institution som inrättats för att genomföra programmet, • juridisk rådgivning, • informationsteknologi på central och regional nivå, inklusive 230 postkontor som fungerar som registreringskontor. Massprivatiseringsprogrammet utgör ett första viktigt steg mot överföring från staten av ägandet av och ansvaret för företag. En viktig uppgift som återstår är att säkerställa att de ägandeformer som nu växer fram verkligen leder till bättre ledning och en välbehövlig omstrukturering av företagen. Stabilisering och utveckling av finanssektorn och Bulgariens ännu outvecklade kapitalmarknader blir viktiga faktorer i denna process. 45 Tjeckien Summering av det gångna året De makroekonomiska resultaten i Tjeckien 1996 betraktades allmänt som positiva. Tillväxten var gedigen, de utländska investeringarna låg kvar på en relativt hög nivå, arbetslösheten, som 1996 var 3,1 %, var fortfarande den lägsta i regionen och penning- och finanspolitiken präglades av återhållsamhet. Den relativa nedgång som på senare tid har haft en negativ inverkan på dessa trender tyder dock på att de mikroekonomiska problem som är förknippade med omstrukturering, produktivitet och teknisk utveckling nu kräver större uppmärksamhet. Tillväxten under 1996 var långsammare än året innan (en minskning från 4,8 % till 4,1 %), statsbudgeten uppvisade ett mycket litet underskott, handelsunderskottet steg kraftigt till 10,9% av BNP och inflationen höll i sig, pä i genomsnitt nivån 8,8 % på årsbasis jämfört med 9,1% 1995. Under 1996 gav utvecklingen inom banksektorn anledning till oro. Sammanbrottet för Kreditni Bänka, en av de största regionala privatbankerna, och det faktum att Agrobanka, den största tjeckiska centralbankens tillsyn visade hur bräckliga banksystemets strukturer är. tjeckiska privatbanken, underställdes den När det gäller den politiska utvecklingen hölls parlamentsval den 31 maj-1 juni 1996. Valen ledde till bildandet av en regering baserad på en minoritetskoalition med premiärminister Vaclav Klaus i spetsen. Vad beträffar förbindelserna med EU, ansökte Tjeckien officiellt om medlemskap den 23 januari 1996. 1996 års Phareprogram i Tjeckien Inom ramen för EU:s strategi inför anslutningen enades Europeiska kommissionen och Tjeckien om ett flerårigt vägledande program redan 1995. Stödet från Phare enligt programmet, som omfattar perioden 1995-1999, är inriktat på Tjeckiens särskilda behov när landet nu förbereder sig för EU-medlemskap. Mot denna bakgrund, och inom ramen för EU. s strategi inför anslutningen, är huvudmålet för stödet att underlätta Tjeckiens integration genom att bidra med medel till institutionell integration (tillnärmning av lagstiftning, institutionell uppbyggnad), • • medfinansiering av infrastruktur, • fortsatt stöd till en social och ekonomisk omdaning av samhället. Hänsyn togs till Tjeckiens prioriteringar när det gäller strategin inför anslutningen i det operativa länderprogrammet för 1996, vars huvudinriktning gäller stöd till en social och ekonomisk omdaning av samhället. EU ingick åtaganden för totalt 54 miljoner ecu, vilket inkluderar 7,5 miljoner ecu för Tempusprogrammet samt gränsöverskridande samarbete med Tyskland (25 miljoner ecu) och Österrike (9 miljoner ecu). På den nationella nivån inkluderade det operativa länderprogrammet för 1996 ett åtagande till ett värde av 5 miljoner ecu för upprättandet av ett program för företagsfrämjande, som innefattar en lånemöjlighet för små och medelstora företags miljöinvesteringar samt tekniskt bistånd. 7,5 miljoner ecu anslogs till regional utveckling, inklusive inrättandet av en fond för regional utveckling, till ett värde av 5 miljoner ecu, för att stödja kommunernas investeringar i lokal infrastruktur och därmed främja privata investeringar i industrin. Medel anslogs också till fortsatt stöd för utvecklingen av norra Mähren och Schlesien (2 miljoner ecu) och till Czechlnvests främjande av regionala investeringar (500 000 ecu) för en upprustning av det regionala informationsnätet i syfte att locka utländska investerare. Resultat av Phare 1996 uppnådde Phare särskilt goda resultat inom följande områden: • Privatisering och omstrukturering samt stöd till utveckling av små och medelstora företag. • Regional utveckling. • Utländska direktinvesteringar. • Tillnärmning av lagstiftning. • Utveckling av mänskliga resurser. När det gäller privatisering och omstrukturering har stödet till jordregisterkontoren gett ett mycket viktigt bidrag till privatiseringsprocessen. JOP-programmet har genom drygt 100 projekt bidragit till bildandet av joint ventures mellan företag i EU och tjeckiska företag. Till stöd för utveckling av små och medelstora företag har ett omfattande regionalt nät bestående av 23 rådgivnings- och informationscentra upprättats, och ca 400 tjeckiska små och medelstora företag kunde delta i mässor och fa direkt kontakt med sina motparter inom EU. 800 lån har beviljats inom ramen för smålåneprogrammet, vilket har underlättat skapandet av drygt 1. 500 arbetstillfällen. Programmet för regional utveckling, som startades av Phare i norra Mähren (Ostravaregionen), har förbättrat förutsättningarna för regional förnyelse, och den investeringsfond som inrättats inom ramen för programmet har ställt välbehövligt riskkapital till förfogande. Framgången för detta program har gett den nya regeringen en torebild i arbetet med att fastställa principerna för en modern, effektiv regionalpolitik som kan jämföras med den som förs inom EU. Att kunna locka utländska direktinvesteringar är av avgörande betydelse för övergångsprocessen. Det organ som främjar utländska investeringar i Tjeckien, Czechlnvest, bildades mot slutet av 1992. 1996 svarade Phares stöd för 60% av organets budget. Czechlnvest har utvecklats till en i högsta grad professionell institution som har haft stor framgång. Sedan 1993 har Czechlnvest bidragit till startandet av 262 projekt, förmedlat 815 kontakter med tjeckiska foretag, genomfört mer än 400 aktiviteter i Tjeckien och utomlands och framgångsrikt slutfört 23 egna projekt. Drygt 6 000 arbetstillfällen har skapats eller bibehållits som en följd av dessa aktiviteter. Organisationen har expanderat såväl lokalt, med 10 officiella regionala representanter, som utomlands genom sina utländska representationskontor (i London, Paris och v. i> Dusseldorf). Phares stöd under 1996 var inriktat på att integrera Czechlnvests verksamhet i den regionala utvecklingen och har hjälpt organisationen att stärka det regionala informationsnätet för att kunna locka utländska investerare. Juridiskt bistånd, inklusive tillgång till information om EG-lagstifining, anordnande av seminarier och studiebesök samt översättning av juridiska texter tillhandahålls av ett konsortium av advokatbyråer inom EU som har fortsatt med detta arbete under 1996. Under projektets första skede gavs mer än 50 juridiska konsultationer, mer än 40 experter inom konsortiet anlitades för att ge experthjälp och mer än ett dussintal tjeckiska juridiska experter var sysselsatta med tillnärmning av lagstiftningen. Drygt 11 000 sidor EG-rätt och tjeckisk lagstiftning har översatts och goda arbetsrelationer har etablerats mellan konsortieexperterna och deras tjeckiska motsvarigheter. Utveckling av mänskliga resurser har blivit en långsiktig prioritering för Phareprogrammet. 1996 gavs betydande stöd till utveckling av företagsledarutbildning för den privata sektorn genom den nationella utbildningsfonden. Ett pilotprojekt för reform av utbildnings- och yrkesutbildningssektorn genomfördes med framgång i 19 försöksskolor. Projektet väntas nu leda till politiska reformer och lagändringar. Arbetsmarknadsreformer till arbetsförmedlingarna, och Tempusprogrammet har med gott resultat stött ett samarbete mellan tjeckiska universitet och universitet inom EU. stöddes genom stöd För att stödja det tjeckiska banksystemet under dess kris enades Europeiska kommissionen och den tjeckiska centralbanken snabbt under hösten 1996 om en strategi för att göra det möjligt för Phare att stödja utvecklingen av denna viktiga sektor. Tekniskt bistånd har ställts till förfogande när det gäller banktillsyn, privatisering av de större bankerna, förebyggande av penningtvätt och hantering av osäkra fordringar. Förvaltning av Phareprogrammet Phareprogrammets resultat i Tjeckien, mätt på grundval av upphandlingskvoten, förbättrades 1996. Fram till slutet av december 1996 låg upphandlingskvoten för programmen för åren 1990-1994 över 90 %. Vissa genomförandeproblem uppstod i början av 1996. Genomförandetakten var långsam för en rad program från år 1993 som löpte ut i slutet av 1996. Detta problem löstes genom granskningsmöten som hölls i Prag med Centret för utländskt bistånd och de berörda programförvaltningsenheterna. Fram till den 31 december 1996 ingicks ändock upphandlingskontrakt för alla medel som hänförde sig till program som löpte ut i slutet av 1996. 48 Stiftelsen för utveckling av civilsamhället Stiftelsen för utveckling av civilsamhället bildades i maj 1993 för att förvalta medel från Phareprogrammet för stärkande av icke-statliga organisationer i Tjeckien. informationstjänster, anordna i att tillhandahålla Stiftelsens verksamhet består specialiserad utbildning för anställda och frivilliga i icke-statliga organisationer och ge bidrag till projekt som genomförs av enskilda medborgarorganisationer. Phare-medlen till stiftelsen uppgick till en början till 2,6 miljoner ecu, men beloppet höjdes senare för tiden fram till 1997 med ytterligare ett anslag på 2 miljoner ecu. Fram till slutet av 1996 hade kontrakt undertecknats för 82 % av budgeten och 74,6 % hade betalats ut. Vid slutet av 1995 hade 397 bidrag till ett sammanlagt värde av 2,33 miljoner ecu lämnats till icke-statliga organisationer (750 ansökningar hade inkommit). Bidragen varierade mellan 300 ecu och 25 000 ecu. Under 1996 lämnades 248 bidrag till icke-statliga organisationer till ett värde av 1,13 miljoner ecu (546 ansökningar inlämnades). 75 % av medlen beviljades för projekt som genomförs av enskilda organisationer inom den sociala sektorn, hälso- och sjukvård, kampen för mänskliga rättigheter, skydd av etniska minoriteter samt ekologiska projekt. Återstoden anslogs till stöd för informationsverksamhet och leda till utbildning. Sammantaget har Phares stöd förbättringar i lagstiftningen om icke-statliga organisationers verksamhet och gett allmänheten en större roll när det gäller lösning av en lång rad sociala och ekologiska frågor. inom denna sektor börjat 49 Estland Summering av det gångna året Efter den allmänna nedgången i ekonomin mellan åren 1989 och 1994 började den inhemska produktionen öka igen 1994 och fortsatte att öka under 1996 med en beräknad tillväxttakt på 4 %. Vissa sektorer noterade särskilt goda resultat, speciellt byggnads- och transportsektorerna, finansiella tjänster, fiskenäringen samt parti- och detaljhandeln. Inflationen har fortsatt att sjunka, och årstakten för 1996 var 15%, betydligt lägre än siffran för 1995, som var 29 %. Strukturomvandlingen har nått långt, och privatiseringen har gjort snabba framsteg. i fri Merparten av de statsägda företagen har sålts genom anbudsförfaranden konkurrens och direktförsäljning, vilket har gynnat strategiska investerare mer än företagsledning och anställda. Fram till 1996 hade mer än 1 100 små och 400 större företag sålts för sammanlagt drygt 220 miljoner ecu. 1996 koncentrerades inom allmännyttiga privatiseringsprogrammet infrastrukturområdet. I många fall har omstruktureringen överlåtits åt investerarna, mestadels genom planer samband med budgivningen. Privatiseringen av bostäder fortsatte också, men markprivatiseringen har varit mindre framgångsrik beroende främst på den utdragna återlämnandeprocessen. som presenterats företag företag och på i Det övergripande målet för Estlands budgetpolitik är att uppnå en balanserad statsbudget. 1996 blev det dock ett underskott i statsbudgeten som uppgick till 1,5 % av BNP. Den estniska kronan har varit låst till den tyska marken sedan 1992 och regeringen avser att fortsätta med den fasta växelkurspolitiken. Detta har lett till en appreciering av den reala växelkursen. Den ökande klyftan mellan sparande och investeringar avspeglas i ett stort underskott i betalningsbalansen, vilket 1996 närmade sig 10 % av BNP. Efter självständigheten har handelsunderskottet vuxit varje år och nådde 1996 24 % av BNP. Den stabila penning- och skattepolitiken i Estland har, i kombination med ett liberalt utrikeshandels- och betalningssystem, emellertid investerare, varför det stora visat sig vara mycket attraktiv för utländska handelsunderskottet för närvarande finansieras av betydande kapitalinflöden. De utländska direktinvesteringarna har snabbt ökat till ca 360 miljoner ecu totalt under perioden 1992-1996. Europaavtalet med Estland undertecknades redan 1995 och ratificerades av det estniska parlamentet senare samma år. En europeisk integrationsbyrå inrättades 1996 och har ansvaret för uppföljning och tillämpning av vitboken om antagande av regelverket för den inre marknaden och Europaavtalet. I juni 1996 offentliggjorde Estland en nationell åtgärdsplan som svar på kommissionens vitbok. Regeringen räknar med att alla lagbestämmelser som är av betydelse för antagandet av EG:s regelverk kommer att ha trätt i kraft till år 2001. En ministerkommitté under premiärministerns ordförandeskap skall också formulera den övergripande politiken och inkomma med förslag till regeringen i detta avseende. 50 1996 års Phareprogram i Estland 84 miljoner ecu anslogs till Estlands fleråriga vägledande program för perioden 1996- 1999. Huvudsyftet med Phare-stödet i detta sammanhang är att stödja en social och ekonomisk omdaning av landet för att underlätta den framtida integrationen av Estland i EU. Gemenskapen har under 1996 genom Phareprogrammet lämnat gåvobistånd till Estland till ett värde av 61,8 miljoner ecu, varav 5 miljoner ecu har avsatts till gränsöverskridande samarbete. Programmet för 1996 innebar i själva verket en ganska hög åtagandenivå och en förhållandevis stark koncentration av stödet till början av perioden mot bakgrund av den relativt höga förmågan att utnyttja stödet under tidigare o ar. 1996 anslogs sammanlagt 6,5 miljoner ecu ur Phare-medel till europeisk integration, dvs. en tillnärmning av den estniska lagstiftningen till EU:s regler, inklusive stöd till parlamentet för att stärka förfarandena för tillnärmningsprocessen. Ytterligare medel kommer att beviljas för rådgivning i policy frågor och genomförande av en nationell utbildningsstrategi. Medel kommer också att stå till förfogande för att understödja centret för översättning av juridiska texter och för att stärka de organ som svarar för det praktiska genomförandet av lagstiftningen. Under 1996 bidrog Phare också till institutionell uppbyggnad och till stärkande av de offentliga organ som har till uppgift att bevaka marknadsekonomin, vilket tog sig uttryck i det särskilda program för offentlig förvaltning som infördes 1996. I detta ingår och budgetförvaltningen och hjälp till ministerierna inom den sociala sektorn. vidareutbildning statstjänstemän, utveckling finans- av av Export- och investeringsfrämjande åtgärder fortsätter att spela en dominerande roll när det gäller stödet från Phare. Tekniskt bistånd ges för institutionell uppbyggnad, reklamkampanjer och vidareutveckling av Estniska investeringsbyrån, som bildades 1994. Även regional utveckling har haft en framträdande plats i programmet under 1996, med tonvikt på upprättandet av en regional utvecklingsstrategi och en regional utvecklingsfond. Phare-medel ges också till vidareutveckling och förstärkning av nätet av företagsrådgivningscentra och till stöd för Utvecklingsfonden för små och medelstora företag. På jordbruksområdet har huvudinriktningen varit att stärka Statens veterinäranstalt och Livsmedelsnämnden för att garantera livsmedelssäkerhet och kvalitetsstyrning och möjliggöra export av animalieproduktcr till EU. Vad beträffar jordreformen har Phare-insatserna koncentrerats pä institutionell uppbyggnad inom offentliga organ med ansvar för återlämnande och privatisering av mark. Phare har fortsatt att stödja utveckling av infrastrukturen. Medel beviljades bl. a. för att förbättra vägförvaltningen och luftfartssektorn och stödja omstruktureringen av transportministeriet. Inom energisektorn har huvudinriktningen varit rådgivning i normer, policy- genomförbarhetsstudier inför investeringar samt utbildning. När det gäller miljön har medel beviljats för tillnärmning av lagstiftning och medfinansiering av stora strategi frågor, lagstiftning utveckling och och av 51 miljöprojekt. Det gränsöverskridande samarbetet under 1996 har gällt transport, miljön (skyddet av vattnet i Pandivere-området) och regional och ekonomisk utveckling (t. ex. utveckling av turism). Genomförandet håller nu på att förstärkas genom inrättandet 1996 av ett programgenom förandekontor, och detta bör avhjälpa de förseningar som uppstod 1994 och 1995. Resultat av Phare Inom banksektorn fullföljde Phare 1996 det allmänna bistånd som har getts sedan 1993. Detta inkluderade medfinansiering av en central rådgivargrupp parallellt med bilateralt bistånd från Danmark och Sverige, vars huvudsyfte var att ge rådgivning och utbildning rörande kreditstyrning och intern kontroll inom banksektorn. Detta har lett till en markant kompetenshöjning inom banksektorn, och andelen osäkra fordringar har minskats från 9 % av den totala låneportföljen 1994 till 3 % 1996. har främst Phare har varit en av de största bidragsgivarna till privatiseringsproccsscn. Programmet estniska privatiseringsorganct och omstrukturering av större statsägda företag. Tack vare aktieemissioner sker nu aktiehandel med många av dessa företag på fondbörsen. Phare svarar också för betydande bidrag till det förberedande arbetet i den aktuella vågen av privatiseringar av de allmännyttiga företagen. finansierat expertis teknisk det för av små och medelstora fyra När det gäller utveckling företagsrådgivningscentra inrättats med hjälp av Phare-medel och en särskild politik har utvecklats för små och medelstora företag. Dessa företagsrådgivningscentra har sedan kunnat ge service åt över 500 kunder och är till 70 % självbärande. När det gäller investeringsfrämjande åtgärder har den estniska investeringsbyrån inrättats med medel från Phare, och byrån har nu blivit känd som ett nationellt samordningsorgan för utländska direktinvesteringar i landet. företag har Phare har medverkat vid inrättandet av Turistnämnden, införande av normer för hotell och restauranger, införande av informationssystem och privatisering av stora hotell. 52 Upprustning av Tallinns vattenförsörjnings- och avloppssystem Vattenförsörjningen och avloppsreningen i Tallin har krävt stora kapitalinvesteringar. Tallinns vattenverk hade inte tillgång till den nödvändiga expertisen för att göra nödvändiga förstudier om sökning och förebyggande av läckor eller för att genomföra det nödvändiga inspektions- och reparationsarbetet. Phareprogrammet bidrog med 2 miljoner ecu till förbättringar av huvudstadens sanitära anläggningar i form av • utrustning för och utbildning i läcksökning, • reparationer av ledningar och anskaffning av modern utrustning för inspektion och rengöring av avlopp. 53 F. d. jugoslaviska republiken Makedonien Summering av det gångna året På senare år har den ekonomiska politiken och reformsträvandena i F. d. jugoslaviska republiken Makedonien tagit sikte på att etablera en fullfjädrad marknadsekonomi. Tack vare myndigheternas engagemang har nu många hinder undanröjts. Flera problem återstår dock att lösa. Ett förstärkande av relationerna mellan Makedonien och EU kommer, nu liksom tidigare, att hjälpa landet att uppnå långsiktigt hållbar tillväxt och utveckling. / Under de senaste åren har trenden i Makedonien varit positiv. Landet har lyckats sluta ett beredskapskreditavtal med Internationella valutafonden (IMF), sänkt inflationen från 2 000 % per år 1993 till under 3 % 1996 och inlett en privatiseringskampanj för att locka till sig utländska investerare. Under våren 1997 startade landet ett treårsprogram med stöd från IMF:s utvidgade strukturanpassningsfacilitet och från andra multilaterala och bilaterala givare, inklusive gemenskapen (upp till 40 miljoner ecu) som bidrar med makrofinansiellt bistånd. De sociala spänningarna har minskat och en relativ politisk stabilitet har upprätthållits i landet och i dess internationella relationer. Den 15 mars 1996 blev F. d. jugoslaviska republiken Makedonien Phares tolfte partnerland. Redan åren 1992-1995 verkade Phare i F. d. jugoslaviska republiken Makedonien inom ramen för ett krishjälpsprogram (85 miljoner ecu). Syftet med programmet var att förse landet med nödvändiga råvaror, reservdelar för industrin och bränsle till sociala inrättningar som skolor och sjukhus. Krisprogrammet lindrade verkningarna av upplösningen av Jugoslaviska federationen och de påföljande ekonomiska sanktioner som drabbade landet trots att det uppnådde självständighet på fredlig väg. 1996 års Phareprogram i F. d. jugoslaviska republiken Makedonien Den senare tidens relativa ekonomiska och politiska stabilitet i landet har gjort att Phareprogrammet har kunnat utvecklas i samklang med den inhemska utvecklingen. En strategi för landet utarbetades 1996 som avspeglade statens prioriteringar och fastställde vilket stöd som var bäst ägnat att bidra till en verklig reformering av marknaderna nu när det kritiska skedet har passerats. Stärkande och utveckling av företagssektorn Detta skall uppnås genom att ett integrerat utvecklingsprojekt startas för små och medelstora företag för att främja en långsiktigt hållbar tillväxt och utveckling för de små och medelstora företagen. Parallellt härmed skall ett riktat stöd ges till omstrukturering av banker i syfte att utveckla kapaciteten inom affarsbankssektorn som helhet att hantera utbetalningarna av de särskilda krediter som beviljas av 54 internationella givare. Jordreform och utveckling av jordbrukssektorn En jordreform är en förutsättning för etablering av en bärkraftig privat jordbrukssektor. Reformen kommer att kombineras med ett program för stöd till jordbruket med sikte på utförandet av en jordbrukspolitik som allt mer baseras på instrument som inte snedvrider marknaden och som förbättrar tillträdet till europeiska marknader. Utveckling av mänskliga resurser och omstrukturering av socialpolitiken Här kommer tonvikten att läggas på reformer i den offentliga förvaltningen och på en omstrukturering av socialförsäkringssektorn. Samtidigt bör kapaciteten hos ministeriet för arbete och social trygghet att utveckla en aktiv strategi för arbetsmarknadsåtgärder stärkas. Reformer inom den högre utbildningen kommer att stödjas genom Tempusprogrammet. Stöd för den övergripande tillväxt- och omstruktureringsstrategin Syftet med detta allmänna tekniska bistånd är att konsolidera reformprocessen genom att stärka de ekonomiska och sociala institutionerna. Detta var utgångspunkten för det operativa länderprogrammet för 1996 (13 miljoner ecu), som godkändes i september 1996. De utvalda projekten ligger i linje med de prioriteringar på medellång och lång sikt som har presenterats av regeringen, och de är inriktade på stöd till små och medelstora företag, stöd till den ekonomiska sektorn, jordreform, stöd till jordbruket, stöd till statistikbyrån, tillnärmning av lagstiftning och en enhet för stödsamordning som skall hjälpa till att hantera inflödet av stöd till landet. Ett delprogram i Tempusprogrammet (2 miljoner ecu) har till syfte att omstrukturera systemet för högre utbildning för att ge eleverna möjlighet att välja en rad olika specialiseringar, t. ex. lärarutbildning för undervisning i europeiska språk, juridik och teknik, så att de får en utbildning som är anpassad till lokala och internationella arbetsmarknader. Utöver det nationella programmet finns 1996 års program för gränsöverskridande samarbete med Grekland (10 miljoner ecu), som är avsett att främja närmare regionalt samarbete, särskilt genom utveckling av infrastrukturen. 55 Phares krishjälpsprogram Eftersom Makedonien först nyligen har blivit berättigat till stöd från Phareprogrammet har genomförandet inte kommit tillräckligt långt för att en utvärdering av programmet för 1996 skall kunna göras. Phares krishjälpsprogram har dock upphandlats till 99 % och utbetalats till 90 %, vilket har gjort att ett femtiotal industriföretag har kunnat överleva det värsta skedet av landets ekonomiskt mycket svåra period och att de mest utsatta befolkningsgrupperna har kunnat förses med värme och livsmedel. 56 Ungern Summering av det gångna året Ikraftträdandet av tilläggsprotokollet till Europaavtalet den 1 februari 1996 var en milstolpe i relationerna mellan EU och Ungern. Härigenom får Ungern möjlighet att delta i gemenskapsprogrammen, särskilt utbildningsprogrammen, t. ex. programmen Ungdom till gemenskapsprogrammen bör underlätta Ungerns integration i EU:s sociala struktur. och Leonardo. Anslutningen II, Socrates för Europa Ett grundfördrag ingicks mellan Ungern och Rumänien 1996. Genom fördraget erkänns minoriteternas grundläggande rättigheter och gränsernas okränkbarhet och fördraget utgör den rättsliga grunden och den faktiska ramen för ett utökat samarbete mellan de två länderna på statlig, regional och subregional nivå. Ett påtagligt resultat av den växande vänskapen var avtalet i september 1996 om ett ungerskt-rumänskt program för gränsöverskridande samarbete. Dessutom trädde ett grundfördrag mellan Ungern och Slovakien i kraft i maj 1996. 1996 års Phareprogram i Ungern Ungerns vägledande fleråriga program (1995-1999) omfattar stöd till ett värde av ca 425 miljoner ecu och är avsett att hjälpa landet med förberedelserna för anslutning till EU. Stödet avser främst finansiering av investeringar som är kopplade till antagandet av EG:s regelverk och åtgärder för att bringa industrin och infrastrukturen i nivå med vad som gäller inom gemenskapen. Det operativa länderprogrammet för 1996 omfattar stöd till ett värde av 90 miljoner ecu. Insatserna skall koncentreras på tre stora områden: de särskilda behoven i samband med anslutningsprocessen, ekonomisk omstrukturering och utveckling av infrastrukturen. Anslutningsfrågorna har sålunda betonats starkare än under tidigare år, och 18,5 miljoner ecu har anslagits till ett program för integration i EU. Detta program skall utgöra en fortsättning på och en vidareutveckling av arbetet inom det s. k. Euro-GTAF-programmet (General Technical Assistance Facility), ett allmänt tekniskt bistånd till ett värde av 5 miljoner ecu som har utgått för genomförande av Europaavtalet och som löpte ut i slutet av 1996. Programmet för EU-integration kommer huvudsakligen att hjälpa till att finansiera projekt som har till syfte att förbereda den offentliga sektorn för själva anslutningsförhandlingarna (inklusive språkutbildning), stödja lagstiftning, förbättra spridningen av information om allmänna EU-frågor och skapa ett europeiskt informationsnät. tillnärmning av 46,5 miljoner ecu har anslagils till ett program för ekonomisk omstrukturering, som ger ytterligare stöd för privatiscringsproccsscn och gynnar handel och investeringar och regional utveckling. 15 miljoner ecu har anslagits till infrastrukturstöd och medlen skall fördelas mellan transportsektorn (för moderniseringen av det ungerska järnvägsnätet) och energisektorn. Härutöver har 10 miljoner ecu anslagits till ett 57 ungerskt deltagande i Tempusprogrammet. Som ett konkret bevis på de förbättrade relationerna mellan Ungern och Rumänien enades de två länderna i september 1996 om ett program för gränsöverskridande samarbete till vilket Phare har bidragit med sammanlagt 10 miljoner ecu (5 miljoner ecu var från länderprogrammen för Ungern respektive Rumänien). Det direkta syftet med detta projekt är att förbättra regional planering och utveckling, förbättra infrastrukturen och skydda miljön i de gränsregioner som omfattas av programmen. Efter det att ett liknande avtal undertecknats med Slovakien har EU också beslutat att ställa 5 miljoner ecu till förfogande för ett projekt för återuppbyggnad av Esztergom- bron mellan Ungern och Slovakien. Projektet kommer att samfinansieras av de två staterna. för projekt för För perioden 1995-1999 har 35 miljoner ecu anslagits gränsöverskridande samarbete som syftar till att öka lokala och regionala strukturella band över nationsgränserna. För detta ändamål finansierar Phare för närvarande två program för att stärka banden mellan Ungern och Österrike. Ungerns första projekt för gränsöverskridande samarbete godkändes 1995 och projektet kom igång 1996 i och med upprättandet av en särskild programförvaltningsenhet den 2 maj 1996. Som en uppföljning av detta program anslogs 1996 ytterligare 11 miljoner ecu till det österrikisk-ungerska programmet för gränsöverskridande samarbete, som är inriktat på lokal utvecklingsplancring i Sopron med omgivningar. 1996 års program syftar till att öka trafikflödet i gränsregionen samtidigt som det skall minska föroreningarna i städerna Sopron, Szombathely och Zälaegerszeg. Resultat av Phare en nyligen oberoende utvärdering genomförd som avslutades Ett betydande stöd till anslutningsprocessen i Ungern har redan utgått från Phare. regionalt Enligt utvecklingsprogram 1996, är programgenomförandet i stort mycket tillfredsställande. Bland de många resultat som uppnåtts inom detta program på 10 miljoner ecu märks en ny lag om regional utveckling och fysisk planering som trädde i kraft i juni 1996 och grundar sig på principerna för EG:s regionalpolitik. En betydande decentralisering har också skett av planering och genomförande av regionalpolitiken. i och med utgången av ett av Utvecklingen av nödvändiga transeuropeiska nät har konstaterats vara en förutsättning för Ungerns integration i EU. Ett program från 1995 (16 miljoner ecu) har nu inletts för att bistå transportsektorn och bidra till dess integrering med de transeuropeiska näten, med tonvikten på ett omfattande program för upprustning av vägar. Detta program täcker det nät på 30 000 km riksvägar på vilka över 70 % av fordonstrafiken sker. Mer än hälften av detta nät bedöms vara i dåligt eller otillfredsställande skick. Den beräknade totalkostnaden för programmet är 65 miljoner ecu, varav 50% kommer att täckas av Europeiska investeringsbanken, 25 % av den Ungerska vägfonden och 25 % av Phare. Inom den högre utbildningen har Phare avsatt 8 miljoner ecu till ett program för att stärka banden mellan utbildning och ekonomin genom att finansiera samprojekt mellan näringslivet och den högre utbildningen, utveckla nya postgymnasiala utbildningsprogram och distansundervisningssystem och främja bildandet av särskilda 58 skolor som tillhandahåller specialiserad yrkesutbildning för elever som har avslutat grundskolan och väljer att inte följa den reguljära gymnasieutbildningen. Arbetet inom detta område är långtifrån färdigt, men Phare har ändå kunnat starta utbildningsprogram av denna typ. Effekterna av Phare-stödet vad gäller Ungerns framtida anslutning till EU är svårare att bedöma i kvantitativa termer. Harmoniseringen med EG:s regler för den inre marknaden har kommit långt delvis tack vare stödet från Euro-GTAF-programmet. Dessutom utvecklas nu en strategi för en reform av den offentliga förvaltningen med hjälp av det huvudsakligen Phare-finansierade Sigmaprogrammet. Phare-finansierad expertis och utbildning bidrar till processen. I stort sett har Phare-stödet till Ungern varit fritt från allvarligare problem i förvaltningshänseende. Vissa problem har dock förekommit. I slutet av 1996 uppgick förseningarna för upphandlingen inom Phareprogrammet för Ungerns del till nästan 219 miljoner ecu (ca 32 % av totalsumman), och eftersläpningen vad gäller betalningarna uppgick till nästan 224 miljoner ecu (knappt 33 % av totalsumman). allt ecu ecu och som täcker 700 000 Det österrikisk-ungerska programmet för gränsöverskridande samarbete för 1995 är ytterst ambitiöst och omfattar 41 olika åtgärder till kostnader som varierar mellan 3 500 förbättringar av undervisningslokalerna i lokala högskolor till förbättringar av gränsöverskridande flygförbindelser genom en upprustning av flygplatsen i Györ-Per och anläggandet av cykelvägar mellan de två länderna längs Donau. Eftersom detta var Ungerns första program för gränsöverskridande samarbete, fanns det helt enkelt inga erfarenheter att falla tillbaka på. Inte heller fanns det någon administrativ organisation för att hantera ett så komplicerat program. Tidsplanen för programmet har förskjutits med ungefar sex månader, men programförvaltningsenheten och delegationen har samarbetat för att ta itu med problemen på ett konstruktivt sätt, och inga ytterligare förseningar bör uppstå. från i upphandlingen) Mer allmänt orsakas problemen av bristande erfarenhet (överoptimistiska programutformningar eller bristande fokusering kan vara faktorer som leder till förseningar inom programförvaltningsenheterna. Ofta har tekniskt bistånd använts för att övervinna dessa svagheter, men detta har ibland medfört oönskade sidoeffekter så tillvida att experter nästan slentrianmässigt anlitas i stället för statstjänstemän, vilket inte främjar utbildning av ny personal på platsen och gör att förvaltningen blir beroende av hjälp utifrån. personalresurser begränsade och Reformerna av den offentliga förvaltningen har inte varit så effektiva som man hade kunnat hoppats. Anledningen till detta synes vara bristen på ledarkompetens och kvalificerad personal på vissa områden, och detta i sin tur inverkar på genomförandet av regeringens politik, inbegripet genomförandet av Phare. Visserligen görs försök inom Phare att avhjälpa detta genom riktade utbildningar som det ovan redovisade programmet för EU-integration, men detta räcker inte. Det är ofrånkomligt att projekt som syftar till att förbättra den offentliga förvaltningen hämmas av den befintliga administrativa strukturen. 59 Kreditgarantifonden för landsbygden Jord- och skogsbruk svarar för 6,3 % av landets BNP och för ca 8,6 % av den totala sysselsättningen. Det mest framträdande draget i den ungerska jordbruksstrukturen är det dominerande (med nästan 80 % av jordbruksarealen) trots att 90 % av jordbruksmarken är privatägd. inslaget av stora jordbruksföretag Den ungerska Kreditgaranti fonden för landsbygden har tillkommit med stöd frän Phare på 20 miljoner ecu. Fondens uppgift är att ge garantier på medellång och läng sikt till små och medelstora företag som annars saknar säkerheter för lån till utveckling av grundläggande verksamhet inom jordbruks-, handels-, industri- eller tjänstesektorn. De garantier som fonden ger täcker 50 % av förlusterna på varje lån som garanteras, medan de resterande 50 %en täcks av sex medverkande banker. Projektet utvärderades i januari 1996: över 1 200 små och medelstora företag, som annars skulle ha fått svårt att överleva, har fått garantier av Kreditgarantistiftelsen för landsbygden, som förvaltar fonden. Ett sådant projekt har stor betydelse för sysselsättning, infrastruktur och lokal utveckling. 60 Lettland Summering av det gångna året Under 1996 återhämtade sig den lettiska ekonomin från bankkrisen 1995 och noterade en blygsam ekonomisk tillväxt på 2,8 %. Detta har emellertid inte varit tillräckligt för att förhindra en ökning av den officiella arbetslösheten, som var strax över 7,2 % i december 1996. Enligt ILO:s definitioner är arbetslösheten i Lettland dock mycket högre. En mer positiv utveckling har varit att inflationen har minskat från genomsnittligt 25 % 1995 till under 18 % 1996 till följd av en mycket stramare finans- och penningpolitik i efterdyningarna av bankkrisen. Underskottet i de offentliga finanserna har också minskat avsevärt, från 3,4 % av BNP 1995 till 1,9 % 1996. Detta har åstadkommits tack vare återhållsamhet med statsutgifterna och inkomsterna från ett intensifierat privatiseringsprogram. De direkta utlandsinvesteringarna är fortfarande blygsamma. Och även om handelsutbytet uppvisar en imponerande tillväxt, ökar importen allt snabbare i förhållande till exporten, vilket har lett till ett stort och växande handelsunderskott, delvis beroende på den starka valutan. 1996, mitt under den oro som rådde i landet främst till följd av bankkrisen men även pä grund av de politiska svårigheterna efter valet i slutet av 1995, lyckades regeringen minska budgetunderskottet kraftigt och fortsätta att genomföra strukturreformer. Bl. a. ökade insynen i privatiseringsprocessen för potentiella utländska och inhemska investerare, och den leds nu helt av det lettiska privatiseringsorganet. Privatiseringen av små och medelstora statsägda företag förväntas nu fullbordas i slutet av 1997, och regeringen avser att slutföra hela privatiseringsprocessen, inklusive privatiseringen av de statliga tillgångarna inom bank-, energi- och transportsektorerna, under 1998. Det finns dock fortfarande viktiga begränsande faktorer i det här sammanhanget, bl. a. de statsägda företagens dåliga finanser, bristen på investerare och den långsamma takten i återlämnandet av egendom. Varaktiga framsteg vad gäller privatiseringen och skapandet av ett gynnsamt affärsklimat är dock en för att näringsverksamheten skall kunna diversifieras och stärkas, för att landet skall kunna dra till sig utländska direktinvesteringar och för att de rådande obalanserna i utrikeshandeln skall kunna avhjälpas. förutsättning integration Europeisk fortsätter att vara regeringens viktigaste politiska mål. Europaavtalet ratificerades av det lettiska parlamentet redan 1995. I början av 1996 utsågs en minister för EU-frågor som skall leda den interna övergångsprocessen och ta det politiska ansvaret för Europeiska integrationsbyrån. I det sammanhanget utvecklar och samordnar ministerrådet för europeisk integration, där premiärministern är ordförande, politiken gentemot EU på ministernivå. Dessutom övervakar 23 expertgrupper och gemenskapslagstiftningen på olika områden. överensstämmelsen lettiska mellan lagar nya 61 I december 1996 lade den lettiska regeringen i enlighet med rekommendationerna i kommissionens vitbok fram ett nationellt program för integration i gemenskapen, där till EG:s regelverk principerna, åtgärderna och tidsplanen för tillnärmningen redovisas. 1996 års Phareprogram i Lettland 1996 är det första året i Lettlands fleråriga vägledande program, som uppgår till 108 miljoner ecu för perioden 1996-1999. 1996 anslog EU 37 miljoner ecu i stöd till Lettland, varav 5 miljoner ecu avser gränsöverskridande samarbete. Programmet för 1996 innebar i själva verket en ganska hög åtagandenivå och en koncentration av stödet till början av perioden mot bakgrund av den relativt höga förmågan att utnyttja stödet under tidigare år. Huvudsyftet med Phare-stödet inom denna fleråriga ram är att främja en social och ekonomisk omdaning av landet för att underlätta den framtida integrationen av Lettland i Europeiska unionen, som en del av strategin inför anslutning. Drygt 6 miljoner ecu anslogs till europeisk integration, i huvudsak för tillnärmning av den rationella lagstiftningen till EG:s regelverk och för harmonisering inom jordbruket. Tekniskt bistånd ges till de berörda ministerierna för att underlätta till utbildning för att stärka genomdrivandet av lagstiftningsprocessen och lagstiftningen i landet. Detta innefattar bland annat ett betydande stöd till ett centrum för översättning av juridiska texter. 1 1996 års program avsätts också närmare 10 miljoner ecu för institutionell uppbyggnad, utveckling av mänskliga resurser och för den sociala sektorn, inklusive reformering av den offentliga förvaltningen, den högre yrkesutbildningen, det sociala trygghetssystemet och hälso- och sjukvården. Utveckling av den privata sektorn fortsatte att vara det område som fick mest stöd från Phare vars insatser här syftar till att ytterligare stödja övergångsprocessen. Stöd till omstrukturering av statsägda företag och till det lettiska privatiseringsorganet var områden som fortfarande prioriterades högt. Banksektorn fick också ta emot stöd i form av kreditrådgivning, partnerskapsarrangemang, revisioner och juridisk expertis till centralbanken och flera affärsbanker. När det gäller små och medelstora företag anslogs medel till sex företagsrådgivningscentra som inrättats runt om i Lettland och till ett program för utveckling av produktkvalitetsstyrning. Inom området utländska investeringar och handelsfrämjande åtgärder avsattes medel för att utveckla turismen. Inom jordbruket koncentrerades Phares insatser på utveckling av ekonomiska diversifieringsstrategier för landsbygden, europeisk integration och institutionell uppbyggnad. Inom skattepolitiken var målet för det fortsatta stödet att införa moderna förctagslcdningsmetodcr, stärka budget- och finansförvaltningen och anordna utbildning i bokföring och revision för finansministeriet. Medel avsattes till transportsektorn för att harmonisera landets transportlagstiftning med EU:s regler på detta område, utbilda departementstjänstemän, utveckla en strategi för järnvägsnätet och förbättra vägnätet. Phare finansierar även utvecklingen av (Helsingfors-Tallinn-Riga-Kaunas- transeuropeiska nät, särskilt Via Baltica 62 Warszawa). Inom energisektorn koncentrerades det tekniska biståndet främst pä energi lagstiftning, energiplanering och ett effektivt energiutnyttjande. Slutligen anslogs medel för miljön till stöd för modernisering av miljövårdsorganet och för en miljöplan för vattenskydd. Dessutom var transportsektorn (t. ex. sjösäkerhetsåtgärder och Via Baltica) och miljösektorn (t. ex. vattcnreningsprojektet i Cesis) de största mottagarna av medel ur 1996 års program för gränsöverskridande samarbete. Genomförandet har förstärkts i och med inrättandet av ett programgenomförandekontor under 1996, och detta bör avhjälpa de förseningar som uppstod 1994 och 1995. Resultat av Phare Ett större projekt för att stärka den ekonomiska lagstiftningen slutfördes i september ingick experter på finansrätt (värdepapper, konkurser, 1996. I detta projekt affärsbanker), handelsrätt (standardisering och certifiering, bolagsrätt), arbetsrätt (utkast till arbetslagstifining) och författnings- och förvaltningsrätt. Inom transportsektorn pägär en omstrukturering av de lettiska järnvägarna som ett resultat av de Phare-finansieradc förstudierna på detta område. Regeringen har också beslutat genomföra den Phare-finansierade planen för persontrafik på landsväg. för Världsbanken, Europeiska återuppbyggnad och utveckling finansierar redan infrastrukturprojekt i Via Baltica- korridoren och i hamnarna Ventspils och Liepaja. och Europeiska banken investeringsbanken Inom banksektorn har Phare gett ett betydande stöd på plats till Lettlands bank för att bidra till stabiliseringen av banksektorn efter krisen 1995. Inom området investering och exportfrämjande åtgärder har Phare stött inrättandet av det lettiska utvecklingsorganet och utvecklat dess verksamhet, bl. a. vad gäller exportutveckling och kampanjer i investeringsfrämjande syfte. Inom jordbrukssektorn har Phare understött jordreformen, omorganiserandet av jordregisterhanteringen och inrättandet av en rådgivningsservice för jordbrukare, inklusive kvalitetskontroll av livsmedel. 63 Utveckling av små och medelstora företag Liksom i de andra baltiska republikerna kommer utvecklingen av de små och medelstora företagen att vara avgörande för den framtida ekonomiska tillväxten i Lettland. Phare-stöd har getts till näringsministeriet för utarbetande av policyramar och utformning av ett institutionsbyggnadsprogram för stödorganisationer till små och medelstora företag. Den första fasen har nu avslutats och gav följande resultat: • Företagsrådgivningscentra har inrättats på sex platser i ett landsomfattande nätverk. • 23 lokala rådgivare har utbildats för att tillhandahålla tjänster för små och medelstora företag genom nätverket för företagsrådgivningscentra. • Varje företagsrådgivningscentrum tillhandahåller utbildning och andra stödtjänster för en kundbas på i genomsnitt 3 000 små och medelstora företag per år. • Ytterligare expert tjänster finns att tillgå via nätverket inom områdena produktivitet, kvalitet, teknik och innovationer. 64 Litauen Summering av det gångna året Den litauiska ekonomin har äntligen hämtat sig från en djup recession förorsakad främst av Sovjetunionens upplösning. Den ekonomiska utvecklingen tog fart under 1995 och accelererade under 1996 med en BNP-tillväxt på 3,6%. Tillväxten är nu också mera brett baserad på byggnads- och tjänstesektorerna. En viktig positiv utveckling har varit den kraftiga minskningen av inflationen, från 36 % på årsbasis i slutet av 1995 till 13 % i slutet av 1996. Arbetslösheten har emellertid bara sjunkit obetydligt och låg på 6,2 % i december 1996. När det gäller utrikeshandeln pekar den tillgängliga statistiken på en endast måttlig försämring av handelsbalansen. Den ekonomiska politiken under första halvåret 1996 dominerades av efterdyningarna av bankkrisen. Efter valet i oktober 1996 har den nybildade regeringen försökt att minska underskottet i de offentliga finanserna, se över systemet för penning- och växelkurspolitiken, bekämpa korruption, minska byråkrati och driva på strukturreformerna för att dra till sig fler utländska direktinvesteringar. I anslutning till detta följer Litauens centralbank en strategi på medellång sikt (1997-1999) som skall lämna utrymme för en mer aktiv valuta- och penningpolitik och knyta valutan, litas, till den tyska marken eller den framtida euron. Den ekonomiska reformprocessen har skjutit fart efter valet av den nya regeringen. Tidigare år, under den inledande kupongprivatiseringen, privatiserades ett stort antal små och medelstora företag. De större företagen förblev dock under statlig kontroll. Eftersom kupongprivatiseringen inte ledde till en tillräcklig omstrukturering av företagen inleddes en andra privatiseringsfas med kontantbetalning i juni 1996. Den här gången säljs aktierna i stället för att delas ut gratis, och myndigheternas avsikt är att investerare att delta. Omfattningen av denna andra privatiseringsvåg verkade till en början rätt blygsam, men den nya regeringen har nyligen meddelat att den är beredd att sälja aktier inom telekommunikations-, transport- och energisektorerna samt i allmännyttiga företag. En sådan utvidgning av privatiseringsprocessen synes nödvändig om Litauen skall kunna locka flera utländska investerare och modernisera sin ekonomi. locka utländska i stora företag Flödet av utländska direktinvesteringar var litet. Det årliga genomsnittet var ca 1 % av BNP (källa: Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling). Detta berodde på flera faktorer, bland annat makroekonomisk instabilitet och den långsamma takten i kontantprivatiseringcn och andra strukturella reformer. Integration med Europa fortsätter alt vara den nya regeringens viktigaste politiska mal. I juni 1996 ratificerade det litauiska parlamentet Europaavtalet efter en nästan enhällig omröstning. Regeringen har utsett en ny minister för Europafrågor, vars roll blir att i nära samarbete med utrikesministeriet koncentrera sig på att bringa den litauiska lagstiftningen i överensstämmelse med reglerna för den inre marknaden. I en detta förväntas att Europeiska integrationskommissionen, sammanhang 65 tvärministeriell kommitté med premiärministern som ordförande som inrättades 1995, skall stärkas och spela en mer framträdande roll än tidigare. Efter kommissionens vitbok om den interna marknaden har regeringen också utarbetat ett nationellt program för tillnärmning av lagstiftningen. Detta program antogs av det litauiska parlamentet i september 1996 och anger för varje ministerium en tidtabell för harmoniseringen. Reformering av den offentliga förvaltningen står högt på regeringens dagordning, och som ett första steg minskades antalet ministerier och infördes prestationslön för högt kvalificerade statstjänstemän. Det finns ambitiösa planer på att se över förvaltningen och omdefiniera funktionerna för den centrala administrationen och kommunerna. 1996 års Phareprogram i Litauen Huvudsyftet med Phare-stödet är att bidra till en social och ekonomisk omdaning och på så sätt, som en del i strategin inför anslutningen, förbereda Litauens framtida integration i EU. Under 1996 anslog Phareprogrammet 53 miljoner ecu till Litauen, varav 3,5 miljoner ecu till Tempus och 6 miljoner ecu till gränsöverskridande samarbete. Programmet för 1996 innebar i själva verket en ganska hög åtagandenivå, med en koncentration av stödet till början av perioden mot bakgrund av den relativt höga förmågan att utnyttja stödet under tidigare år. 1996 var det första året i Litauens fleråriga vägledande program, som belöper sig på 152 miljoner ecu i gåvobistånd för perioden 1996-1999. 1996 års program är till stor del inriktat på kärnområdena i processen inför t. ex. juridisk anslutningen, främst åtgärder rörande den interna marknaden, rådgivning rådgivning, utbildning, dokumentation och översättning. Juridisk finansieras av Phare, när det gäller den lagstiftande processen, genom tio sektoriella beredningsgrupper som har tillsatts inom fackministerierna. När det gäller infrastruktur ägnas särskild uppmärksamhet åt åtgärder för effektiv energianvändning, omstrukturering av energisektorn, upprustning av befintlig infrastruktur och personalutbildning vid kärnkraftverket i Ignalina. Medel har avsatts för en samfinansiering av gasrörledningen från Ukmergé till Utena (nära Vilnius), anläggningen av lager för tjock eldningsolja och jordvärmeanläggningen i Klaipeda. Phare bidrar också till vattenreningsverket i Kaunas. På transportområdet ges stöd till utveckling av väg- och fysiska förutsättningarna för integrationen med EU genom anslutning till de transeuropeiska näten. för att förbättra de järnvägsinfrastruktur, Stöd till marknadsonistrukturering och ekonomisk utveckling utgör den största posten inom Phareprogrammet för 1996. En betydande del av detta stöd kommer att användas för att förstärka banksystemet. Stödet till jordbruket under året byggde fortfarande på åtgärder på jordbruksenhetsnivå men med ökad inriktning på marknadsförings-, ekonomi- och kvalitetsfrågor i livsmedelsproduktion. När det gäller genom omstruktureringsprocessen privatiserings- Phareprogrammet juridisk rådgivning och hjälp till privatiseringsorganet och till det nyligen inrättade näringsministeriet för att stödja politikutveckling och institutionell uppbyggnad. tillhandahålls och 66 Inom sektorn för små och medelstora företag lämnas genom Phare operativt stöd och utbildning till de sex företagsrådgivningscentra som betjänar näringslivet i olika delar av landet. Dessutom stöder Phare det litauiska utvecklingsorganet för små och medelstora företag, som inrättades i slutet av 1995. Införandet 1993 av ett Phare- kreditprogram för små och medelstora företag, som förnyades 1996, har också underlättat för små och medelstora företag att (k tillgång till kapital. Stöd från Phare kommer också att ges under 1996 års program för ytterligare förbättringar av skattesystemet och budgetfunktionen samt effektivisering av tullförvaltningen. 1996 års program för gränsöverskridande samarbete koncentrerades på transport (oljeterminalen i Klaipeda och samordning av järnvägs- och hamnanläggningarna), miljö (lagring av miljöfarligt avfall) och regional och ekonomisk utveckling (utveckling av turism i Nida). Genomförandet har förstärkts i och med inrättandet av ett programgenomförandekontor under 1996, och detta bör avhjälpa de förseningar som uppstod 1994 och 1995. Resultat av Phare Ett antal Phareprogram slutfördes under 1996. Här redovisas de viktigaste projekten och resultaten: Inom energisektorn bidrog Phare till slutförandet av förstudier och rekommendationer för inrättandet av en fond för rationell energianvändning och till de inledande borrningsarbetena för en underjordisk anläggning för gaslagring i Vaskai i norra delen av landet. Som ett resultat av stödet från Phare till transportsektorn kunde en omstrukturerings- och affärsplan för den litauiska järnvägen färdigställas och antas. En generalplan för Klaipedas hamn, även den utarbetad med stöd av Phare-medel, håller för närvarande på att genomföras. Slutligen har anläggningsarbetena vid den polsk-litauiska gränsövergången i Kalvaria, som samfinansierats med den litauiska regeringen, slutförts. av det På privatiseringsområdet bidrog Phare privatiseringsorganet 1996. Phare bidrog också med betydande genomförandet förberedande studier inför privatisering av utvalda statsägda företag. litauiska till lagstiftning, utbildning av privatiseringstjänstemän och inrättandet stöd till av Inom banksektorn har Phare finansierat experter som genom att ge stöd och vägledning på plats skall hjälpa Litauens centralbank att hantera bankkrisen. Ytterligare samarbetsprogram har inrättats med utländska banker, och genom dessa får de flesta litauiska bankerna (82 % uttryckt i tillgångar) ett betydande tekniskt stöd. 67 Utveckling av små och medelstora företag Små och medelstora företag bidrar i mycket hög grad till utvecklingen av den privata sektorn och till den ekonomiska tillväxten. Litauen dröjde ganska länge med att erkänna detta, men Phare stödde utvecklingen av små och medelstora företag från början och har anslagit medel för krediter till små och medelstora företag, för experter på policygenomförande, för inrättande av sex företagsrådgivningscentra och till etablering av utvecklingsorganet för små och medelstora företag och till dess inledande verksamhet. Bristen på bankkrediter är ofta ett avgörande hinder för utveckling av små och medelstora företag. I övergångsländerna finns en tendens att bankerna lånar ut antingen till storföretag eller investerar i finansiella instrument, dvs transaktioner som normalt är säkra och medför ett minimum av administrationskostnader. Följaktligen far de små och medelstora företagen svårt att låna och detta hämmar utvecklingen av den privata sektorn. För att råda bot på detta har Phare inrättat en kreditram för att stödja små och medelstora företag. Den förvaltas av centralbanken och fördelas via affärsbankerna; krediter beviljas till betydligt förmånligare ränta än den som gäller på den inhemska marknaden och är avsedda för företag med högst 200 anställda. Företagen kan låna högst 125 000 ecu för långsiktiga investeringar. Över 200 lån har beviljats hittills. Särskild utbildning för förvaltning av kreditramen anordnas för centralbanken, affärsbankerna av och medelstora företagsrådgivningscentra har använts för att anordna samma utbildning för kundföretagen. företag. Nätverket små och 68 Polen Summering av det gångna året Den polska ekonomin har fungerat väl alltsedan övergångsprocessen inleddes. 1996 ökade BNP i reala termer med 6 % och därmed noterade landet en stark ekonomisk tillväxt för femte året i rad. 1995 överskred BNP i reala termer för första gången 1989 års nivå. Inflationen och arbetslösheten var fortfarande relativt höga men är i avtagande och låg i slutet av 1996 på 18,6 % respektive 13,6 %. Liksom under tidigare år har Polen under 1996 gjort framsteg med sina ekonomiska reformer. Den privata sektorn svarar nu för nästan 60 % av BNP och för 62 % av sysselsättningen. Efter slut massprivatiseringsprogrammet i november 1995 och blev mycket framgångsrikt under 1996, då över 26,5 miljoner kuponger köptes ut av allmänheten. Dessa säljs nu på sekundärmarknaden på Warszawabörsen för sju gånger det ursprungliga värdet. förberedelseperiod inleddes lång till en Trots omvärldens uppskattning av den polska chockterapin kom de utländska direktinvesteringarna igång mycket långsamt under övergångens inledande fas. Det har skett en markant uppgång i inflödena av utländska investeringar sedan 1994. Under 1996 utgjorde inflödet ca 1,8 % av BNP. Det kumulativa inflödet av utländska direktinvesteringar sedan 1989 nådde 4,0 miljarder ecu (källa: Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling), vilket motsvarar drygt 100 ecu per invånare. Den polska statliga byrån för utländska investeringar (PAIZ) rapporterar att inflödet av utländska direktinvesteringar bara under 1996 uppgick till mer än 4,0 miljarder ecu. Byrån uppskattar att det ackumulerade inflödet av investeringar sedan 1990 uppgår till ca 11 miljarder ecu. Polens ekonomiska resultat och den ökande tilltron bland internationella investerare är också ett resultat av avsevärda förbättringar i statens offentliga finanser under de senaste åren. Statsskulden ligger nu på 54% av BNP och det statliga budgetunderskottet för 1996 uppgår till 2,9 % av BNP. I april 1996 antog regeringen "Paket 2000", som är en uppsättning policyriktlinjer på medellång sikt för ett program för sänkningar av inkomstskatten för enskilda och företag, och i slutet av 1996 avslöjade regeringen också planer som syftar till att säkerställa att Polen uppfyller Maastricht-kriterierna för EMU före år 2006 genom ytterligare minskning av underskottet i statsbudgeten och särskilt av den höga inflationstakten. Polen har också fortsatt med sin process inför anslutningen och tillnärmningen av sin lagstiftning till EG: s regelverk. I oktober 1996 inledde regeringen ett ambitiöst reformprogram för den offentliga verksamheten som innebar att en kommitté för Europaintegration, ett nytt finansministerium, ett näringsministerium och ett inrikesministerium inrättades till följd av sammanslagningen eller omorganisationen av ett antal ministerier och statliga verk. Den nya lagen om offentlig tjänst, som antogs av parlamentet i augusti 1996, har nu införts och har trätt i kraft. Dessa reformer utgjorde viktiga steg för Polen på vägen mot en god förvaltning och utgör i 69 själva verket en förutsättning för en framtida integration i Europeiska unionen. Som en del i strategin inför anslutningen inrättades Europaintegrationskommittén i oktober 1996 med premiärministern som ordförande. Denna kommitté har en policysamordnande och styrande funktion och har beslutsrätt i frågor om EU- integration och utländsk hjälp till landet, inklusive Phareprogrammet. I slutet av 1996 förberedde kommittén en nationell strategi för EU-integration som antogs av regeringen. Under året gav regeringen också ut en vitbok med en systematisk analys av juridiska och ekonomiska anpassningar som måste göras i samband med en EU- integration. I november 1996 antog parlamentet även tullkodexen. 1996 års Phareprogram i Polen Inom ramen för Phareprogrammet för Polen 1996 ingick Europeiska unionen åtaganden för 203 miljoner ecu. Detta var Polens andra fleråriga vägledande program, vars budget för perioden 1995-1999 uppgår till sammanlagt 1,015 miljarder ecu i gåvobistånd. Liksom året innan var huvudsyftet med 1996 års program att underlätta Polens successiva integration i Europeiska unionen genom att ge stöd till en tillnärmning till EU:s lagstiftning, institutionell uppbyggnad, medfinansiering av infrastruktur och fortsatt stöd till en social och ekonomisk omdaning. På det sättet fortsätter 1996 års Phareprogram att bidra till strategin inför anslutning. landets transportinfrastruktur 1996 års Phareprogram fortsatte därför inriktningen på den successiva integreringen av Polen vad gäller lagstiftning och de fysiska och mänskliga resurserna. Sammanlagt 64 miljoner ecu, eller nästan 3 2% av de medel för vilka åtaganden ingicks 1996, anslogs till utveckling av inom programmet för transeuropeiska nät. Dessa medel avsattes för samfinansiering med Europeiska investeringsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och den polska staten, bl. a. för byggandet av den första delen av motorvägen A4 från Wroclaw till Katowice (del av TEN-korridor 3, Berlin-Katowice-Kiev) och upprustning av den första delen av E20-järnvägen från den tyska gränsen till Warszawa (del av TEN- av korridor gränsövergångarna till Tyskland. 2, Berlin-Warszawa-Minsk-Moskva), uppgradering inklusive inom vars ram medel ställs till förfogande Liksom under tidigare år anslogs medel, 53 miljoner ecu, till program för i gränsöverskridande samarbete, koncentrerad form främst för transport- och miljöinfrastrukturprojekt i åtta regioner som gränsar till Tyskland och Östersjön. Under 1996 har ytterligare ansträngningar gjorts för alt stärka genom förandekapaciteten bos de polska myndigheter som handhar programmet för gränsöverskridande samarbete, och detta har börjat ge resultat i form av en allt snabbare upphandlingstakt på detta område. Under 1996 ställde Phareprogrammet ytterligare medel till förfogande för utveckling av den privata sektorn, bl. a. genom fortsatt stöd till statens privatiseringsprogram för kommunerna och provinserna, utveckling av små och medelstora företag, regional utveckling i eftersatta regioner samt utveckling av jordbruket och landsbygden. För de senare, liksom för transport- och miljösektorerna, avsattes även särskilda medel för harmonisering och genomförande av EG:s regelverk som en del av regeringens strategi inför anslutningen. 70 Resultat av Phare Flera Phareprogram slutfördes framgångsrikt under 1996, särskilt följande: • Första fasen av reformprogrammet för den offentliga förvaltningen. • Struderprogrammct för regional utveckling. • Tullprogrammet. • Massprivatiseringsprogrammet. • Programmet för främjande av utländska investeringar. Den första delen av det Phare-fmansierade miljöprogrammet slutfördes också, liksom programmet för avveckling av osäkra fordringar och Phares kreditram för jordbruket. Alla dessa program antogs 1992, med undantag av kreditramen för jordbruket, som inrättades 1990. Efter en långsam inledning har över 1 000 smålån beviljats ur kreditramen via samarbetande banker, i huvudsak till jordbrukare och små och medelstora sig modern inom jordbruksutrustning och modern utrustning för livsmedelsframställning, vilket effektivt har bidragit till moderniseringen av sektorn. Erfarenheterna hittills visar i regel att de flesta Phareprogram som inleddes under övergångsprocessens första år behövde en lång mognadsprocess, ofta på grund av avsaknaden av fungerande genomförandemekanismer eller därför att viktiga policybeslut först måste fattas innan det blev några konkreta resultat. jordbrukssektorn som önskar företag skaffa Projektet för avveckling av osäkra fordringar, som har finansierats av Phare i samråd med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, slutfördes till största delen under 1996 och har lett till att andelen osäkra fordringar i de deltagande bankerna har minskat från 53 % 1993 till under 10% 1996. Detta projekt har varit särskilt effektivt eftersom det riktade sig inte endast till de berörda bankerna utan även till gäldenärsföretagen. Härigenom har projektet gett ett viktigt bidrag till omstruktureringen av företag i Polen, samtidigt som det har förberett de större bankerna på behovet av att skaffa den kompetens som krävs för den kommande privatiseringen. av den Den ackumulerade Phare-finansieringen för miljön i Polen har uppgått till 9,6 % av det totala Phare-stödet till Polen under perioden 1990-1996, dvs. nästan de 10 % som rekommenderades av Europaparlamentet. Det bör dock noteras att dessa siffror inte inkluderar energibesparingsåtgärder eller miljöprojekt som finansierats genom det regionala utvecklingsprogrammet. Phares miljöprogram i Polen har bidragit till utveckling viktigaste nationella miljövårds fonden, investeringsinstrument för finansiering av miljöprojekt inom såväl den privata som den offentliga sektorn. Särskilt viktiga Phare-finansierade projekt i detta avseende var kampanjen för att utrota barrskogsnunnan i skogarna, Gcothermia-projcklel i Zakopane och vattenreningsanläggningarna i Oderbäckenet. Geotherm i a-projektet, som först finansierades genom Phare 1992, förser byn Zakopane med fjärrvärme, och när projektet har slutförts (med medel från Världsbanken), kommer det att förse 75 000 människor i Zakopanedalen med värme och därmed avsevärt minska luftföroreningarna från den traditionella koleldningen. regeringens tidigare nämnts Som lång förberedelseperiod i november 1995. Inom ramen för detta program övertogs 512 inleddes massprivatiseringsprogrammet efter en 71 statsägda företag av 15 nationella investeringsfonder. Phare var en av huvudgivarna till programmet och lämnade redan 1992 ett betydande stöd genom att finansiera kampanjen för att höja det allmänna medvetandet, utbildning av över 5 000 tjänstemän, av samt privatiseringskuponger som nu kan växlas in mot andelsbevis i de nationella investeringsfonderna. förberedande distribution tryckning studier och Utländska investeringar har också främjats sedan 1993 genom inrättandet av den polska statliga byrån för utländska investeringar (PAIZ) med betydande stöd från Phareprogrammet. Detta Phareprogram slutfördes framgångsrikt 1996, och PAIZ fortsätter, nu med enbart statligt stöd, att spela en avgörande roll för alt främja utländska investeringar i Polen. I oktober 1996 inledde regeringen ett ambitiöst program för reform av den centrala statsförvaltningen och av offentliga myndigheter. Den nya lagen om offentlig tjänst, som antogs av parlamentet i augusti 1996, infördes också under året och har trätt i kraft. 1992 års Phare-finansierade program för reform av den offentliga förvaltningen innebar ett betydande stöd i detta sammanhang, genom förberedande studier för reformer och organisation, utbildningsprogram strategisk rådgivning och expertis för att förbereda lagen om offentlig upphandling, lagen om offentlig tjänst och lagar och föreskrifter som behövdes för att omorganisera ministerierna och upprätta nya regeringsorgan. Dessutom har Phareprogrammet i flera år gett stöd till tillnärmning av lagstiftningen. I november 1996 antogs tullagen av det polska Phareprogrammet sammanhang förberedelserna i form av utbildning och expertis samt ett registreringssystem som bör effektivisera tullens arbete. för statstjänstemän, parlamentet. finansierade I detta I februari 1996 slutförde Arbetsgruppen för regional utveckling i Polen med representanter för både regeringen och givarna sitt arbete, återigen med medel ur Phareprogrammet, och gruppens rekommendationer antogs av ministerrådet i december 1996. Det första Phare-finansierade regionala utvecklingsprogrammet i Polen (Struder) slutfördes också med gott resultat. Som redan nämnts uppstod svårigheter under de första åren med genomförandet av Phareprogrammet i Polen, delvis på grund av organisatoriska problem inom de ansvariga ministerierna och avsaknaden av fungerande genomförandemekanismer. Genomförandet tog dock under 1995 fart. Resultaten för 1996 var uppmuntrande, om än på en lägre nivå än under 1995, i så måtto att upphandlingen var något större än åtagandena och finansieringseftersläpningen inte förvärrades. 72 Struder: ett regionalt utvecklingsprogram De regionala skillnaderna i Polen är betydande och arbetslösheten är ojämnt fördelad. 1992 hade Polen ingen regionalpolitik, ingen rättslig ram, ingen förvaltning för regional utveckling. Regeringen ansökte om medel från Phare för ett regionalt utvecklingsprogram - Struder - som kom igång långsamt. Totalt 76 miljoner ecu ställdes till förfogande av Phare under 1992 för strukturutvecklingsåtgärder i sex provinser med eftersläpande utveckling, dv$. provinser med hög arbetslöshet, en hög andel jordbruk i förhållande till BNP eller som var föremål för genomgripande industriella omstruktureringar. Programmet slutfördes 1996 och gav polska kommuner och provinsadministratörcr värdefulla operativa erfarenheter av åtgärder för regional utveckling. Detta program drivs nu vidare, efter rekommendationer från Arbetsgruppen för regional utveckling i Polen som antogs av ministerrådet 1996, och har, tillsammans med viktiga inslag i program som kan jämföras med dem som finansieras av EU:s strukturfonder, gett viktiga impulser åt regeringens spirande politik för utveckling av regionerna och landsbygden. I konkreta termer har det Phare-finansierade Struderprogrammet uppnått följande: • Det har medfinansierat 1 051 investeringsprojekt för små och medelstora företag genom ett bidragssystem (30 miljoner ecu) tillsammans med kommersiella banklån och egna medel från små och medelstora företag. Detta genererade investeringar på 130 miljoner ecu och 11 500 arbetstillfällen i de berörda regionerna. Det har bidragit med 18 miljoner ecu av en total projektkostnad på 36 miljoner ecu till 188 småskaliga kommunala infrastrukturprojekt i de berörda regionerna. • Det har bidragit till skapandet av regionala utvecklingsorgan och två regionala investmentbolag i Polen. Det har anordnat utbildnings- och omskolningsprogram för arbetslösa, lokala banker och företagare i små och medelstora företag. 73 Rumänien Summering av det gångna året 1996 var valår i Rumänien. Kommunala och lokala val ägde rum i juni 1996, parlaments- och presidentval i november. I samtliga fall vann en center-högerkoalition bestående främst av kristdemokrater och socialdemokrater. Den nya center-högerregeringen består av kristdemokrater (CDR), socialdemokrater (USD) och representanter för den ungerska minoriteten (UDMR). Tretton erkända minoriteter representeras var och en av en deputerad i kammaren. Detta föreskrivs i konstitutionen och gäller politiska partier som representerar minoriteter och som inte når 3-%spärren. Emil Constantinescu (kristdemokrat) valdes till president den 17 november 1996 i andra omgången av presidentvalet. Regeringsprogrammet syftar främst till ekonomisk reform (justering av energipriser, penningpolitik, reform av allmännyttiga företag, finansmarknaderna, reform av jordbruksstödprogram), åtföljande sociala reformåtgärder och kamp mot fattigdom. Landets BNP ökade med 4,1 % 1996, den fjärde årliga ökningen i följd. Inflationstakten ökade, efter en oavbruten minskning sedan 1993, från ett genomsnitt på 32 % 1995 till ca 57 % i slutet av 1996. Detta var resultatet av en mycket slapp penningpolitik och även av en mängd taxehöjningar under valupptakten. Underskottet i statsbudgeten räknat i procent av nominell BNP var 1,9 % 1994, 2,6 % 1995 och 3,9% 1996. Enligt skall budgetunderskottet inte överstiga 2,9%. Underskottet i de offentliga finanserna i inbegripet till exempel skatteliknande subventioner, var i vidare bemärkelse, storleksordningen 8 %. lagen om de offentliga finanserna Underskottet i betalningsbalansen ökade kraftigt under 1996 och nådde 7,3 % av BNP, och handelsunderskottet uppgick till 2,5 miljarder USD. Inflödena av utländskt investeringskapital har varit relativt små i förhållande till landets storlek. Under 1996 minskade valutareserven då utländska investerare fortfarande intog en avvaktande hållning och inhemska investerare förde ut kapital till andra länder. I juni 1995 satte regeringen igång ett massprivatiscringsprogram omfattande 3 900 företag. Detta skedde på grundval av utdelning av kuponger till alla rumäner som fyllt 18 år. Den långsamma privatiseringstakten är en av huvudorsakerna till den låga nivån landet. Banksektorn exempelvis domineras för utländska direktinvesteringar fortfarande av de statliga bankerna. Omstrukturering och privatisering är nyckelprioriteringar för den nya regeringen. i Vad utrikespolitiken beträffar är landets två huvudmål anslutning till EU och till NATO. Ett grundfördrag med Ungern undertecknades den 16 september 1996. Detta fördrag tar upp minoritetsfrågor och är ett viktigt steg i riktning mot förbättrade relationer med grannländerna. Förhandlingar har inletts om ett liknande avtal med Ukraina om territoriella tvistefrågor. 1996 års Phareprogram i Rumänien Ett fyraårigt vägledande program för stöd från Phare till Rumänien undertecknades i september 1996. Det täcker perioden 1996-1999 och omfattar 440 miljoner ecu i gåvobistånd till Rumänien. Upprättandet av infrastrukturen för europeisk integration och genomförande av EG:s regelverk är nyckelmälen när det gäller förberedelserna för medlemskap. att kommer intensifieras genom Rumäniens till Europaavtalet, som gör Samarbetet i gemenskapsprogrammen i enlighet med Europeiska rådets beslut i Köpenhamn. Tilläggsprotokollet landet berättigat att delta i programmen, har redan trätt i kraft. Associeringsrådet har således möjlighet att besluta om villkoren för Rumäniens deltagande i enskilda program med hänsyn till landets prioriteringar. Tillfredsställande framsteg har gjorts när det gäller Rumäniens deltagande i fyra gemenskapsprogram: Ungdom för Europa III, Socrates, Leonardo och Media II. deltagande Dessutom har ett program för gränsöverskridande samarbete med Ungern antagits1. Detta är ett resultat av det grundfördrag som undertecknades av Rumänien och Ungern den 16 september 1996. I programmet avsätts 10 miljoner ecu till Rumänien och Ungern (5 miljoner ecu vardera) för projekt som bygger på samarbete mellan Rumänien och Ungern för att förbättra levnadsvillkoren på båda sidor om gränsen. Resultat av Phare Det har visserligen runnits vissa svårigheter, delvis på grund av organisatoriska problem i de berörda ministerierna, men genomförandet förbättrades under 1996 då upphandlingskvoten mer än fördubblades. Phareprogrammet har gett ett positivt bidrag till övergångsprocessen i Rumänien och till landets integration i EU. Stödet från Phare har bidragit till att göra privatiseringsprocessen oåterkallelig och säkerställa att processen hanteras med ett betydande mått av insyn, även om bristande långsiktig planering och samordning inte medger att det tekniska biståndet utnyttjas optimalt. I framtida programplanering bör man koncentrera sig på att skapa en gynnsam miljö för den privata sektorn (inklusive stärkande av kapaciteten i fråga om policyutveckling). Phare har haft betydande effekter vad gäller institutionell uppbyggnad och förändring av statens roll visavi företagen. Vissa mindre problem på grund av en struktur som innebär ett splittrat politiskt ansvar för omstrukturering återstår att lösa. Rumänien är det enda associerade land som inte har nägra gemensamma gränser vare sig till lands eller sjöss med någon av de 15 medlemsstaterna. Därför kan ingen rumänsk region komma ifråga för sädana gränsöverskridande program mellan de Central- och Östeuropeiska staterna och medlemsstaterna som avses i kommissionens förordning (EG) nr 1628/94 av den 4 juli 1994 vad gäller finansiering av projekt i enlighet med unionens stnikturpolitik, särskilt Interreg II. 75 Den rumänska efterprivatiseringsfonden inrättades 1996. Den är en fond för investering i ägarkapital som skjuter till riskkapital och som styrs av ett privat företag och har Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling som tillsynsinstans. Fonden skall verka i tio år, då den förväntas ha avvecklat alla investeringar. Phare har bidragit med 10 miljoner ecu i tekniskt bistånd och 15 miljoner ecu till investeringar. Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling har bidragit med 25 miljoner ecu till investeringar. Alla erforderliga avtal undertecknades i oktober 1996. Rumänien har gjort blygsamma framsteg när det gäller att tillnärma sin lagstiftning till EG-reglema. Åtgärder har vidtagits i huvudsak inom områdena jordbruk, transport, konkurrens, yrkeskompetens, arbetsskydd och miljön. Den aktuella situationen i stort bör utvärderas och vägen framåt definieras, med hänsyn till den nya regeringens prioriteringar. När det gäller reform av den offentliga förvaltningen har de främsta områdena för åtgärder inom ramen för Phareprogrammen varit policyutveckling, modernisering och utveckling av ledarkompetens och etik inom statsförvaltningen. Mycket återstår att göra på alla dessa tre områden. Phareprogrammet har gått i bräschen för utarbetandet av program för aktiva sysselsättningsåtgärder i hela Rumänien via ett mycket framgångsrikt program för aktiva sysselsättningsåtgärder (PAEM). 76 Program för aktiva sysselsättningsåtgärder Programmet för aktiva sysselsättningsåtgärder inleddes 1994 med ett budgetanslag på totalt 10 miljoner ecu och en löptid på fyra år. Huvudsyftet med programmet är att stödja regeringen i dess arbete med att utveckla och genomföra en politik för och reform av arbetsmarknaden genom en avvägning mellan lokalt initiativtagande och nyskapande och utformningen av nationella policyriktlinjer samt mellan aktiva sysselsättningsåtgärder och institutionell utveckling. Programmet utgår från principerna om decentraliserade åtgärder och utökat samarbete på lokal nivå. Exempel på aktiva sysselsättningsåtgärder som genomförs för förmedlingscentra, närvarande är: främjande etableringscentra, av yrkesutbildning, landsbygdsturism, företagsundervisning vikarieförmedlingar, arbetsförmedlingar, arbetsförmedlingar för personer med särskilda svårigheter osv. och dokumentationscentra, för företagsrådgivningscentra, föreningar i arbetssökande, informations- skolorna, centra för Hittills har följande resultat uppnåtts: 228 aktiva sysselsättningsåtgärder är under genomförande 53 lokala konsortier är institutionaliserade och i arbete 49 lokala utvecklingsombud har utbildats 35 000 kunder har fått hjälp i informationscentra 20 000 personer har fått rådgivning i förmedlingscentra 10 500 personer har anställts som resultat av förmedling 3 100 personer har deltagit i yrkesutbildningskurser 1 500 personer har deltagit i utbildning i föreningar för arbetssökande 1 000 personer har deltagit i företagarkurser. I Medgidia, som ligger i en mindre utvecklad del av Rumänien, har programmet för aktiva sysselsättningsåtgärder bidragit till inrättandet av ett förmedlingscentrum, ett affärsrådgivningscentrum och ett yrkesutbildningscentrum. Stiftelsen för stöd till eftersatta grupper blev tillhandahålla bra genomförbarhetsstudier vid ansökningar om banklån. Förmedlingscentret övertogs av arbctsmarknadsdirektoratct i Constanta kommun, som kommer att subventionera de för aktiva driftskostnader sysselsättningsåtgärder. 1 837 personer har iatt hjälp, varav 274 fick arbete på 170 företag. självbärande genom att kunna täcks av anslagen från programmet som inte 1 Tirgu Neamt, som ligger i en av de regioner som är hårdast drabbade av arbetslöshet, bidrog programmet för aktiva sysselsättningsåtgärder flera kommunala tjänster. Nyckeln till framgång var valet av tjänster med utgångspunkt från en undersökning som utfördes i kommunen. Kommunledningen tog över driftskostnaderna för förmedlingscentret efter bara åtta månader till följd av de mycket positiva resultaten (2 200 personer sattes i arbete). Yrkesutbildningscentret gör lovande framsteg (112 personer har fått utbildning) och en lokalt producerad tidning har visat sig vara ett effektivt hjälpmedel för att förmedla information till arbetslösa. inrättandet av till 77 Slovakien Summering av det gångna året Efter imponerande resultat på det makroekonomiska planet under 1995 fortsatte den slovakiska ekonomin att växa med nästan 7 % under 1996, medan inflationen sjönk till 5,4% i slutet av året. Tillväxten genererades helt och hållet av den inhemska efterfrågan. Snabbt stigande reallöner och en viss sysselsättningsökning drev upp privatkonsumtionen, medan realinvesteringarna växte med mer än 30 %. Balansen i tendens. Långsam utrikeshandeln visade å andra sidan en kraftigt negativ exporttillväxt och snabbt ökande import har lett till ett underskott i betalningsbalansen på mer än 10 % av BNP jämfört med ett överskott på 2,3 % under 1995. Den snabba ekonomiska tillväxten hade en gynnsam inverkan på arbetslösheten. Arbetslösheten sjönk från en topp på 15,2% i januari 1995 till 12,8% i december 1996. Men arbetslösheten var landet, och andelen långtidsarbetslösa steg. fortfarande ojämnt fördelad över Hanteringen av penning- och finanspolitiken har spelat en avgörande roll i stabiliseringsprocessen i Slovakien efter självständigheten. Den ekonomiska politiken blev emellertid under 1996 mer expansiv, vilket ledde till högre inhemsk efterfrågan med åtföljande underskott i betalningsbalansen. Först under årets senare del stramades penningpolitiken åt i ett försök att hejda en alltför kraftig efterfrågeökning. Bankinspektionsmyndigheten har gjort betydande framsteg när det gäller att fastställa försiktighetsregler, utarbeta rättsregler, klarlägga befintliga regelverk, bygga upp sin personalkapacitet och sitt oberoende och utveckla ett omfattande informationssystem. Phare har stött omstruktureringen av de tre största statsägda bankerna, som svarar för mer än 60 % av de totala banktillgångarna. Finansministeriet genomför för närvarande ett reformprogram som syftar till att göra skatte- och redovisningssystemen mer konsekventa. Programmet omfattar även hjälp till revisorsföreningen och revisorskammaren. 1996 års Phareprogram i Slovakien och förändringar Programdiskussioner har förts inom ramen för det fleråriga vägledande programmet. Utformningen av 1996 års operativa länderprogram försenades, delvis på grund av institutionella av samordningsuppgifter till det centrala regeringskansliet). Mot bakgrund av att det fleråriga finansperspektivet ger möjlighet att justera årliga anslag med hänsyn till behov, förmåga att utnyttja stödet och tidigare programresultat beslutades till sist att med hänvisning till detta skjuta upp åtagandena för 1996. Under 1996 fick Slovakien därför bara anslag för Tempus (4,5 miljoner ecu) till stöd för utbildningssektorn. från det slovakiska utrikesministeriet personalförändringar (överflyttning Resultat av Phare 78 1995 inrättades ett europeiskt integrationsråd som ett tvärministeriellt forum för integrationsfrågor. Alla nya lagförslag måste granskas med avseende på deras överensstämmelse med EG-lagstiftning av Institutet för tillnärmning av lagstiftning, som inrättades i juni 1995 och inlemmades med regeringskansliet 1996. Den slovakiska regeringen utfärdade en generell strategi för tillnärmning av lagstiftning vid Associeringskommitténs sammanträde i december 1996. Phare stöder det slovakiska Institutet för tillnärmning av lagstiftning med omfattande tekniskt bistånd. Återuppbyggnaden av Donaubron mellan städerna Esztergom och Sturovo är ett projekt (på 5 miljoner ecu) som stöds av EU och de två mottagarländerna inom ramen för Konferensen om pakten för stabilitet i Europa. Detta projekt är ett bevis på Ungerns och Slövakiens åtagande att eftersträva goda grannförbindelser, vilket fastslås i grundfördraget om goda grannrelationer och vänskapligt samarbete, som ratificerades den 15 maj 1996. Syftet med återuppbyggnaden av denna bro är särskilt att främja goda relationer i frågor som rör minoriteter, gränser och regionalt samarbete. Idag har majoriteten av företagen privatiserais antingen genom kupongsystemet eller sedan 1995 genom gemensamma uppköp från företagsledningens och de anställdas sida (Management Employment Buy-Out). Phare har bidragit till omstruktureringen av en lång rad företag. Genom mer än 40 enskilda företagsstudier har underlag ställts till förfogande för tio olika industrisektorer, bl. a. vapenindustri, maskin- och verkstadsteknik, metallprodukter, kemikalier och textilier. Genomsnittskostnaden för varje projekt var 250 000 ecu till tekniskt bistånd för operativ omstrukturering, produktion, organisation och utarbetande av strategiska planer. Kapitalinflödena har varit små i jämförelse med andra länder i regionen. Efter nästan ingen ökning av de utländska investeringarna under första hälften av 1995 ökade kapitalinflödet till sammanlagt 845 miljoner USD i slutet av december 1996. De största investerarna kommer från Österrike, Tyskland, Tjeckien och USA. Ett mer positivt tecken är ökningen av antalet företag med utländskt kapitalägande till 9 717 företag 1996 jämfört med 5 100 1993. Dessa investeringar avser främst detaljhandels-, industri-, bank- och försäkringssektorerna. Phare har stött det statliga slovakiska organet för utveckling av utländska investeringar (SNAFID), som ansvarar för främjande av utländska investeringar i Slovakien, och har på ett betydande sätt bidragit genom att slovakiska industriområdena. Under de senaste tre åren har det statliga slovakiska organet för utveckling av utländska investeringar varit invecklat i 17 projekt värda 144 miljoner USD som skapat arbete för 6 000 anställda. investeringar utanför de traditionella främja Små och medelstora företag utgör nu lokomotiv för tillväxten i Slovakien och svarar för 35 % av BNP. Dessa små och medelstora företag erkänns nu som en viktig sektor för omdaning av ekonomin, utveckling av marknadsmekanismer och främjande av företagande, och även som skapare av arbetstillfällen. De utgör en nyckelsektor för Phare-stödet, som tidigare har bidragit till utveckling av centra för företagsstöd och som i fortsättningen kommer att koncentreras på policyutveckling, tjänstesektorn och de normgivande strukturerna. Phare har lämnat ett betydande bidrag genom att ge direktstöd till små och medelstora företag och genom att inrätta institutioner som stöder dessa företag. 79 Den slovakiska regeringen beslutade 1993 att skapa ett oberoende organ för utveckling av denna sektor. Programmet för små och medelstora företag, som hanteras av detta organ och medfinansieras av den slovakiska staten, är nu fullt genomfört, och de olika finansiella instrument som införts utnyttjas flitigt, särskilt smålånefonden. Detta finansiella bistånd i förening med affarsrådgivning via ett nätverk av stödcentra som har inrättats med Phare-medel anses ge de små och medelstora företagen värdefull service. Framför allt har programmet med subventionerade lån, som består av en unik blandning av medel från Phare, staten och privata finansieringskällor, ställt välbehövligt kapital till de små och medelstora företagens förfogande för att de skall kunna expandera sin verksamhet. Genom detta låneprogram har 459 lån med en genomsnittlig lånestorlek på ca 76 000 ecu beviljats till företag med i genomsnitt 45 anställda. 1996 undertecknade Phare, den slovakiska regeringen och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling ett avtal om att slovakiska efterprivatiseringsfonden, ett omstrukturerings verktyg som kan förse medelstora slovakiska företag med både know-how och kapital. Phare-bidragen uppgår till 12 miljoner ecu i ägarkapital och 8 miljoner ecu i tekniskt bistånd. Den slovakiska efterprivatiseringsfonden kommer att tillhandahålla kapital samt effektiv styrnings- och ledningshjälp till företag som för närvarande inte har möjlighet att skaffa fram privat eget kapital. inrätta den Enheten för policyrådgivning har hjälpt jordbruksministeriet att se över och formulera jordbrukspolitiken och att inrätta arbetsgrupper som studerar konsekvenserna av antagandet av EG:s regelverk i dess helhet (strukturfrågor, veterinärmedicinska och fytosanitära frågor, skogsbruk, vattenvård m. m. ). samordnade Phare har också stött den fortsatta moderniseringen och uppbyggnaden av jordregister och för för återlämnande, sammanläggning och omfördelning av mark, utveckling av marknaden för mark och privatisering av landsbygds- och stadsområden, i syfte att tillgodose landets sociala, ekonomiska och miljömässiga behov. fastighetsregistrering informationstjänster stöd till Stödet har också bidragit till en samhällsutveckling i enlighet med grundläggande demokratiska principer genom att förbättra säkerheten vad gäller äganderätten till mark och dess tillgångar och stödja kommunala förvaltningar att fullgöra sina uppgifter när det gäller jordregister och kartläggning. Phare har också lämnat stöd i syfte att förbättra tillgången till geografiska informationssystem, utveckla digitala och liknande produkter (flygfotografering av 6 000 km2 slovakiskt territorium), stimulera och stödja användare inom den offentliga och den privata sektorn, t. ex. lokala myndigheter, regionala myndigheter (fysisk planering, miljöskydd), banker (marknaden för mark, hypotek) m. m. Andra konkreta bidrag har getts inom utbildningssektorn, där Phare stödde ett korttidsprogram för högre utbildning för språklärare vid de pedagogiska fakulteterna i slovakiska universitet som omfattade över 1 300 studerande. Civilsamhället i Slovakien spelar en mycket viktig roll vid den fortsatta tillämpningen av de demokratiska principerna i landet. Ett konkret bevis för tillämpningen av dessa 80 principer är antalet icke-statliga organisationer och kvaliteteten i deras verksamhet. I detta avseende har Phare stött över 300 projekt inom icke-statliga organisationer via Stiftelsen för utveckling av civilsamhället. Denna stiftelse är för närvarande en av de största och mest inflytelserika organisationer i Slovakien som ger stöd till icke-statliga organisationer. Det gränsöverskridande samarbetet med Österrike har delvis försenats under 1996, huvudsakligen på grund av förändringar i ansvarsfördelningen mellan institutioner och personalförändringar. Den institution som ansvarat för regional utveckling och gränsöverskridande samarbete fram till oktober 1995, Centret för strategiska studier, har ersatts av en ny organisation, Byrån för strategisk utveckling av samhälle, vetenskap och teknologi i Slovakien. Utfallet av Phareprogrammet, mätt i upphandlings- och utbetalningskvoter, har sakta men säkert förbättrats. I slutet av 1996 hade upphandlingskvoten för programmen 1990-1994 nått över 80%. Upphandlingsandelen för programmen för 1995 hade i slutet av 1996 nått nästan 50 % av de totala anslagen. inletts För att rationalisera och effektivisera genomförandet av stödet från Phare har ett förberedande arbete finansierings- och upphandlingsenhet under 1997 som skall administrera Phareprogrammet i Slovakien. Detta kommer att göra det möjligt att utveckla en effektiv finansförvaltning, som i säkerställer korrekta anbuds- och redovisningsförfaranden genomförandet av Phare ökar. inrättande av en central så att takten för 81 Utveckling av små och medelstora företag Sedan 1991 har Phareprogrammet stött sektorn för små och medelstora företag med sammanlagt 23,4 miljoner ecu, varav upphandlingskontrakt har undertecknats för 22 miljoner ecu. Detta stöd har getts till en rad olika verksamheter, bland annat policystudier, rådgivning för små och medelstora företag, institutionell uppbyggnad och finansiellt stöd till små och medelstora företag. Policystudier till ett värde av 700 000 ecu har omfattat undersökningar, internationella konferenser och forskning, och dessa används som underlag av näringsministeriet vid utveckling av en strategi och en politik för små och medelstora företag. Information och rådgivning till ett sammanlagt värde av 5,7 miljoner ecu har bidragit till inrättandet av ett nätverk av innovalionscentra och regionala rådgivnings- och informationscentra, rad direktrådgivningstjänstcr. Dessutom ger Phare stöd till det statliga organet för utveckling av små och medelstora företag, som har huvudansvaret för att främja små och medelstora företag i Slovakien genom att medfinansiera deras driftskostnader och tillhandahålla tekniskt bistånd (utbildning, expertis och utrustning). små och medelstora erbjuder företag som en Phare har också tagit initiativ till ett antal olika finansieringsinstrument till ett sammanlagt värde av 17 miljoner ecu för att hjälpa små och medelstora företag: Garantiprogram Smålåneprogram Stödlån Utsädeskapital Mikrokrediter Tekniskt bistånd 3 miljoner ecu 1 miljon ecu 10,4 miljoner ecu 1,3 miljoner ecu 300 000 ecu 1 miljon ecu Programmet för små och medelstora företag har fungerat som en katalysator för att stimulera utvecklingen av små och medelstora företag i Slovakien och utveckla institutioner som betjänar sådana företag. Antalet små och medelstora företag har vuxit från 201 470 år 1991 till 298 363 år 1995 och de svarar nu för inte mindre än 35 % av bruttoproduktionen inom industrisektorn. Det bör särskilt nämnas att programmet med subventionerade lån, som finansieras av en unik blandning av medel från Phare, staten och kommersiella källor, har ställt ett välbehövligt kapital till de små och medelstora företagens förfogande för att de skall kunna expandera. Genom detta låneprogram har 250 lån med en genomsnittlig storlek på ca 60 000 ecu beviljats till företag med i genomsnitt 45 anställda. Andelen låntagare som inte har fullgjort sina skyldigheter är mindre än 1 %. 82 Slovenien Summering av det gångna året Vad gäller ekonomin började aktiviteten öka efter den inledande nedgången som inleddes under andra hälften av 1995. För första gången sedan 1993 minskade emellertid exporten under 1996 med ca 5 %, medan industriproduktionen ökade med 1 %. Detta bidrog till att sänka inflationen från 12,1 % 1995 till 9,7%. 1996 sjönk arbetslösheten internationellt vedertagna definitioner. Efter självständigheten harden makroekonomiska stabiliteten upprätthållits genom en stram penningpolitik och budgeten har visat överskott eller små underskott. De preliminära siffrorna för 1996 visar pä ett litet budgetunderskott på 0,2 % av BNP. till 8 % enligt På det mikroekonomiska planet kommer privatiseringsprocessen, som är baserad på ett kupongsystem, att avslutats inom kort. Dock återstår en omstrukturering på medellång sikt av ekonomins nyckelsektorer, inklusive industri- och finanssektorerna. Det utländska investeringsflödet har varit relativt litet. Slovenien och Europeiska unionen undertecknade ett Europaavtal i juni 1996. Avtalet väntas ratificeras av samtliga medlemsstater under 1998. I juni 1996 ansökte Slovenien vidare officiellt om fullt medlemskap i EU. 1996 års Phareprogram i Slovenien I samband med strategin inför anslutningen har en allmän omorientering skett av stödet frän Phare till Slovenien med sikte på att förbereda landet för framtida integration i EU. I mars 1996 enades Europeiska kommissionen och den slovenska regeringen om ett flerårigt vägledande program för perioden 1996-1999. Programmet tar hänsyn till landets prioriteringar i samband med anslutningsförberedelserna och har fyra huvudmål, nämligen • • • • samordning och övervakning av den slovenska regeringens strategi anslutningen, antagande av EG:s regelverk, stöd till fortsatta ekonomiska och sociala reformer, integration av landets infrastruktur. inför Anslagen till det fleråriga vägledande programmet beräknas bli på 100 miljoner ecu, vilket skall fördelas på den nationella Phare-budgeten (76 miljoner ecu) och programmet för gränsöverskridande samarbete med Österrike och Italien (24 miljoner ecu). I det operativa ländcrprogrammct för 1996 fastställdes konkreta åtgärder som skall säkerställa att de mål som uppställs i det fleråriga vägledande programmet uppnäs. Genom programmet för en strategi inför anslutningen (2,85 miljoner ecu) anslås 83 medel för anställning av ytterligare lokal personal och för långsiktigt tekniskt bistånd till utveckling av institutionell kompetens för samordning och uppföljning av projekt. Konkreta hjälpmedel införs för förvaltningsfunktioner, t. ex. Enheten för tekniskt bistånd för Europaintegration och en översättningsenhet vid utrikesministeriet. 1996 års program inriktades vidare på stöd till utformning och lansering av den nationella anslutningsplanen, och genom en kampanj för att höja det allmänna medvetandet kommer det att bli möjligt för invånarna att mäta landets framsteg när det gäller att uppfylla anslutningskraven. Anslaget till programmet för att stödja antagandet av EG:s regelverk var 5,4 miljoner ecu. Den slovenska lagstiftningsbyrån kommer att verka i nära samarbete med utrikesministeriet vid genomförandet av projektet genom vilket juridisk expertis och ledarkompetens tillhandahålls för den nationella tillnärmningsplanen. Reformen av den offentliga förvaltningen kommer att vara ett särskilt komplext åtagande på grund av de stora förändringar som måste göras och det förhållandet att flera olika ministerier berörs. Viktiga reformer kommer att krävas, t. ex. en ny lag om offentlig tjänst. 1996 års program för att främja en hållbar socioekonomisk utveckling och stärka konkurrenskraften inom företagssektorn inriktas på tre huvudområden, nämligen • • • stöd till reform av statsfinanserna och finanssektorn (3,1 miljoner ecu), stöd till utveckling av företagssektorn (3,1 miljoner ecu), stöd till mänskliga resurser och social utveckling (2 miljoner ecu). De program som stöder europeiska nätverk och integration av infrastrukturen är dimensionerade med hänsyn till de relativt knappa finansiella resurser som finns tillgängliga. 1996 års program täcker de prioriterade behoven när det gäller tekniskt bistånd till transport- och kommunikationsministeriet och inriktas på utformningen av den nationella transportpolitiken. I samband med strategin inför anslutningen är det övergripande målet att förbereda institutioner, organisationer och infrastruktur inför ett slutligt EU-medlemskap. Stödet från Phare när det gäller transportsektorn kommer därför att styras mot tre särskilda mål - stöd till utarbetandet av den nationella transportpolitiken, till tillnärmning av lagstiftning, föreskrifter och standarder och till omstrukturering av transportsektorn för att förbättra överensstämmelsen med europeiska normer. Slutligen har programmet för gränsöverskridande samarbete med Italien för perioden 1995-1999 inriktats på förbättring av transportinfrastrukturen och den gränsöverskridande infrastrukturen (18%), ekonomisk utveckling i gränsregioncrna (33%), miljövård (30%), utveckling av mänskliga resurser och nätverk (10%), kultursamarbete (4 %) och programförvaltning (5 %). För programmet med Österrike är prioriteringarna ekonomisk utveckling (40 %), infrastruktur och transport (25 %), miljön (26 %), utveckling av mänskliga resurser (3 %) och tekniskt bistånd (6 %). Resultat av Phare Insatserna och finansieringen har inriktats på omstrukturering av produktionssektorn 84 genom stöd till privatiseringsprocessen och omstrukturering av företag samt förnyelse av finanssektorn. 69 miljoner ecu har anslagits för denna period i samband med den ekonomiska omdaningsprocessen. Betydande belopp har också anslagits till Tempusprogrammet, som stöder slovensk forskning, vetenskap och teknologi, för att intensifiera samarbetet med universiteten i unionen. Detta är viktigt för ett litet, öppet samhälle där den ekonomiska tillväxten i hög grad är exportledd och vars komparativa fördelar ligger i låga arbetskostnader och högteknologiska produkter. Phare har spelat en betydande roll för stödet till utveckling av den privata sektorn, inbegripet privatiseringsprocessen, främjande av investeringar och export samt omstrukturering. Processen fortsatte under 1996. Ur Phare-anslagen till utveckling av små och medelstora företag har stöd getts till små och medelstora företag i regionerna, tekniskt bistånd till ministeriet för att stödja inrättandet av garantifonder för små och medelstora företag och ett regionalt utvecklingsprojekt i Zasavje-regionen, vilket innefattade samarbete mellan de fem största kommunerna i området. Åtgärder har inletts för att utveckla små och medelstora företag i Mariborområdet, som omfattar stöd till Maribors regionala utvecklingsorgan och till Maribors näringslivskontor, pågår också. turism. Ett pilotprojekt för regional utveckling inom Phare stödde organiserandet av en skattereform som gjorde det möjligt för den slovenska regeringen att i mars 1996 skapa en enhetlig skatteförvaltning som en del av finansministeriet. Phare stöder ett nytt betalningssystem inom bankväsendet, liksom antagandet och införandet i januari 1996 av en tullkodex som överensstämmer med gemenskapens tullkodex. 85 Privatiseringsprogram Inom ramen för ovannämnda stöd till privatiseringsprocessen har Phare beviljat stöd till olika områden, bl. a. följande: • Stöd till det statliga privatiseringsorganet. Stödet inriktades till en början på sökandet efter utländska investerare. Tyngdpunkten lades emellertid sedan i stället, med hänsyn till att regeringen föredrog en kupongbaserad privatisering, på uppgiften att identifiera och utvärdera de 1 500 företag som omfattas av regeringens kupongprogram. Detta var en omfattande uppgift med tanke på företagsregistrens bristande tillförlitlighet och osäkerheten beträffande den befintliga informationen om dessa företag. • Kampanjen för att höja det allmänna medvetandet, som visade sig vara mycket värdefull med tanke på att kupongsystemet berörde en stor del av den slovenska allmänheten. Denna följdes upp av en utbildningskampanj för aktieägare, där det i en serie om nio tv-program redogjordes för aktieägares rättigheter och skyldigheter. Inom ramen för kampanjen inrättades också en informationsservice per telefon som svarade på drygt 400 samtal om dagen, och ett månatligt nyhetsbrev som var tillgängligt för 640 000 läsare. Nyhetsbrevet är nu självbärande och utgör en nyttig informationskälla för allmänheten om utvecklingen på aktiemarknaden och om privatiseringen. Resultaten av av opinionsundersökningar privatiseringskuponger visar att kampanjen hade ett klart medvetandehöj ande värde. allmänhetens användning ökade och Inom ramen för omstruktureringsprocessen har Phare också bidragit genom • • • • att hjälpa till med policyutveckling genom branschundersökningar som har gett underlag statliga förslag industriutvecklingsorganet (SKLAD), konkreta använts som det för av att tillsammans med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling finansiera radikala omstruktureringsprogram (turn-around-management) som har hjälpt företagen att öka sin effektivitet och säkra sin konkurrenskraft i ett system med marknadskonkurrens, att utbilda lokala managementkonsulter och anställda inom turism, att främja lokala utvecklingsinitiativ i de gruv- och industriområden som är värst drabbade av omstruktureringsprocessen. Phare har finansierat en rad branschstudier (trä, stål, textilier, läder, kemikalier, papper, verktygsmaskiner) som har gett en värdefull bild av nuvarande praxis och resultat i förhållande till normerna i väst. Studierna användes som underlag för policyutveckling inom dessa branscher och användes av regeringen i november 1996 i dess nationella strategi för industriell utveckling. 86 III Statistisk översikt I detta kapitel redovisas verksamheten inom Phareprogrammet, uttryckt som anslag för vilka åtaganden ingåtts, ländervis och sektorsvis. De flesta Phareprogrammen är till sin natur integrerade, dvs. de omfattar olika kompletterande sektorer eller funktioner. Detta utgör ett särskilt problem när det gäller att hänföra programmen till en viss sektor. I de fall programmen har varit av mycket blandad karaktär (vilket var fallet med det allmänna tekniska biståndet under de första åren), har de tagits upp under Övriga program. I övriga fall har fördelningen på sektor bestämts med hänsyn till den viktigaste sektorn i programmet. Detta avspeglar visserligen inte alltid den verkliga betydelsen av budgeten för varje enskild sektor (insatserna för miljön till exempel undervärderas genom denna fördelningsmetod, vilket har förklarats tidigare i denna rapport), men det är det bästa tillgängliga alternativet när det gäller att få fram långa tidsserier. De medel som har avsatts för respektive land är de medel för vilka åtaganden har ingåtts inom ramen för särskilda nationella program. Detta innebär en undervärdering av det stöd som har mottagits av enskilda länder, eftersom Phare också tillgodoser de olika partnerländernas behov genom horisontella program och flerländersprogram. 87 Albanien Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnamnning av lagstiftning, konsumentskydd Omstrukturering av jordbruket Civilt samhalle och demokratisering Katastrofhjalp Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljo och karnkraftsakerhet Infrastruktur (energi, transport, telekom) Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa Andra sektorer (Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc. ) Sammaniagt 0 15 0 60 1,2 0 4,4 35 0 4,4 120 1,2 10 0 10 2,5 3,3 0 42 6 0 75 4,6 5 0 7 2,4 0 23 0 7 0 49 0 0 0 0 3,5 0 34 43,5 0 7 88 8,8 1. 7 0 0 4 1,5 37 0 0 0 53 14,6 31,7 0 77 13,6 4,8 98,4 120,5 13 11,4 385 OC Bosnien-Hercegovina Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillndrmning av lagstiftning, konsumentskydd Omstrukturering av jordbruket Civilt samhalle och demokratisering Katastrofhjalp Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljo och karnkraftsakerhet Infrastruktur (energi, transport, telekom) Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa Andra sektorer ( Sektorsfivergripande, allmant tekniskt bistand, etc. ) Sammaniagt 0 0 0 37,3 0 0 0 0 0 0 37,3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 9 0 0 125 1 0 0 3 0 2 140 9 0 0 162,3 1 0 0 3 0 2 177,3 Bulgarien Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Refomn. av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnamnning av lagstiftning, konsumentskydd Omstrukturering av jordbruket Civilt samhalle och demokratisering Katastrofhjalp Teoretisk och praktisk utbildning och forskning MiljO och karnkraftsakerhet Infrastruktur (energi, transport, telekom) Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc. ) Sammaniagt 0 51 0 25 13 38,3 26 52,5 17,5 0 223,3 16 0 0 0 17,5 10,8 13,9 11 14,5 1,5 85,2 1. 2 0 1,2 0 12 5 62,6 3 0 0 85 2 5 0 0 21 7 48 0 0 0 83 2 0 1,5 0 12 6 40 1 0 0 62,5 21,2 56 2,7 25 75,5 67,1 190,5 67,5 32 1,5 539 0(j Tjeckiska republiken \y Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnamnning av lagstiftning, konsumentskydd Omstrukturering av jordbruket Civilt samhalle och demokratisering Katastrofhjalp Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljo och karnkraftsakerhet Infrastruktur (energi, transport, telekom) Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc. ) Sammaniagt 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 8 0 9 27 8 8 60 11 4,5 0 0 5,5 0 25 0 14 0 60 7 0 0 0 8 0 91 1 2 1 110 0 0 0 0 7,5 5 34 7,5 0 0 54 18 4,5 0 0 29 5 159 35,5 24 9 284 Estland Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd Omstrukturering av jordbruket Civilt samhalle och demokratisering Katastrofhjalp Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljo' och karnkraftsakerhet Infrastruktur (energi, transport, telekom) Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc. ) Sammaniagt 0 0 0 0 1 0 0 0 0 9 10 0 0 0 0 1,5 0 0 0 0 10,5 12 0 0 0 0 4,5 2,5 6 8 0 1,5 22,5 2,8 0 0 0 4,2 0 5 9,1 2,9 0 24 25,3 3 0 0 4 1 18,3 9 0 1,2 61,8 28,1 3 0 0 15,2 3,5 29,3 26,1 2,9 22,2 130,3 G FJRM Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillndrmning av lagstiftning, konsumentskydd Omstrukturering av jordbruket Civilt samhalle och demokratisering Katastrofhjalp Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljo' och karnkraftsakerhet Infrastruktur (energi, transport, telekom) Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc. ) Sammaniagt 0 0 0 10 0 0 0 0 0 0 10 0 0 0 25 0 0 0 0 0 0 25 2 0 0 23 0 , 0 0 0 0 0 25 0 0 0 25 0 0 0 0 0 0 25 4,1 3,9 0 0 2 0 10 4,8 0 0,2 25 6,1 3,9 0 83 2 0 10 4. 8 0 0,2 110 Ungern Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd Omstrukturering av jordbruket Civilt samhalle och demokratisering Katastrofhjalp Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljo och karnkraftsakerhet Infrastruktur (energi, transport, telekom) Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa Andra sektorer (Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc. ) Sammaniagt 22,5 38 0 0 45,5 47 8,3 111,5 29 5 306,8 1. 5 30. 5 0 0 26 0 0 31 10 0 99 0 0 0 0 24 15,5 29 16,5 0 0 85 3 10 0 0 16 12 36 11 2 2 92 18,5 0 0 0 10 0 26 46,5 0 0 101 45,5 78,5 0 0 121. 5 74,5 99,3 216. 5 41 7 683,8 Lettland Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd Omstrukturering av jordbruket Civilt samhalle och demokratisering Katastrofhjalp Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljo" och karnkraftsakerhet Infrastruktur (energi, transport, telekom) Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa Andra sektorer ( Sektorsdvergripande, allmant tekniskt bistand, etc. ) Sammaniagt 0 0 0 0 1,5 0 0 0 0 13,5 15 0 0 0 0 2 0 0 0 0 16 18 0 0 0 0 5 5,5 0 14,5 0 4,5 29,5 1,3 0 0 0 2 0 9,2 10,8 9,2 0 32,5 16 0,8 0 0 3,6 1,1 7,1 6,1 2,4 0 37 17,3 0,8 0 0 14,1 6. 6 16,3 31,4 11,6 34 132 Litauen Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Admin, reform, public institutions, approximation of laws, consumer protection Agricultural restructuring Civil society and democratisation Critical aid Education, training and research Environment and nuclear safety Infrastructure (energy, transport, telecommunications) Private sector, financial sector, integrated regional measures Social development, employment and public health Other (Multidisciplinary, general technical assistance, etc. ) Sammaniagt 0 0 0 0 1,5 0 0 9,5 0 9 20 0 0 0 0 2. 5 0 0 0 0 22,5 25 0 0 0 0 6 1 16,5 14,5 0 1 39 5,5 0 0 0 3,5 0 19 9,6 4. 4 0 42 12,8 4,5 0,5 0 5,7 2,5 16,6 7,7 2,8 0 53 18,3 4,5 0. 5 0 19. 2 3. 5 52. 1 41,3 7. 2 32,5 179 ^ Polen Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd Omstrukturering av jordbruket Civilt samhalle och demokratisering Katastrofhjalp Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljo och karnkraftsakerhet Infrastruktur (energi, transport, telekom) Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc. ) Sammaniagt 26. 7 135 0 0 59,3 75 42,4 191. 2 45,2 3 577,8 32 30 0 0 45 0 63 28 0 27 225 21. 5 2. 5 0 0 39 12 93. 8 31 9 0 208,8 2 13 0 0 37 22 91 9 0 0 174 0 14 0 0 30 5 117 37 0 0 203 82. 2 194,5 0 0 210. 3 114 407. 2 296. 2 54. 2 30 1388,5 Rumänien Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Admin, reform, public institutions, approximation of laws, consumer protection Agricultural restructuring Civil society and democratisation Critical aid Education, training and research Environment and nuclear safety Infrastructure (energy, transport, telecommunications) Private sector, financial sector, integrated regional measures Social development, employment and public health Other (Multidisciplinary, general technical assistance, etc. ) Sammaniagt 0 66 0 71. 8 23 5 9 45 40 42 301,8 10 5 0 9. 9 18 0 0 70 0 27 139,9 9,6 0 5 0 37 0 25 23,4 0 0 100 0 10 0 0 18 0 38 0 0 0 66 0 0 0 0 23 8,4 75,5 8 0 3,5 118,4 19. 6 81 5 81. 7 119 13,4 147,5 146,4 40 72,5 726,1 Slovakien Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd Omstrukturering av jordbruket Civilt samhalle och demokratisering Katastrofhjalp Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljo och karnkraftsakerhet Infrastruktur (energi, transport, telekom) Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc. ) Sammaniagt 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 0 0 5 0 5 19 3 5 40 4 5 0 0 9 0 6. 5 5 5,5 5 40 5 2,6 0,5 0 5 1 8,2 18,7 4,4 0,6 46 0 0 0 0 4,5 0 0 0 0 0 4,5 9 10,6 0. 5 0 23,5 1 19. 7 42,7 12,9 10,6 130,5 Slovenien Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Reform, av offenti. institutioner/fdrvaltning, tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd Omstrukturering av jordbruket Civilt samhalle och demokratisering Katastrofhjalp Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljo och karnkraftsakerhet Infrastruktur (energi, transport, telekom) Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa Andra sektorer (Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc. ) Sammaniagt 0 0 0 0 2,3 0 0 0 0 6,7 9 0 0 0 0 3,5 0 0 0 0 7,5 11 0 0 0 0 5. 5 0 6 12,5 0 0 24 0 0 0 0 2. 6 0 7,4 3 4,4 7,6 25 8. 3 0 0 0 1,3 0 3,9 6. 6 2 0 22 8. 3 0 0 0 15,2 0 17,3 22,1 6,4 21,8 91 f Flerländerprogram Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning. tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd Omstrukturering av jordbruket Civilt samhalle och demokratisering Katastrofhjalp Teoretisk och praktisk utbildning och forskning MiljO och karnkraftsakerhet Infrastruktur (energi, transport, telekom) Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc. ) Sammaniagt 12. 5 0 0 51 73,4 69,5 35 33,8 0 1,5 276,7 10 0 0 0 20,8 20 24 37,3 0 0 112 25 0 0 0 13 13 31 4 0 0 86 0 0 0 0 8,5 20 70,5 5 0 0 104 22 0 0 0 5 10 39 49 0 0,5 125,5 69,5 0 0 51 120,7 132,5 199. 5 129,1 0 2 704,2 Övriga program Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd Omstrukturering av jordbruket Civilt samhalle och demokratisering Katastrofhjalp Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljo och karnkraftsakerhet Infrastruktur (energi, transport, telekom) Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala åtgärder Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, Sammaniagt etc. ) 0 0 5 37. 7 7,3 20 0 0 0 73,8 143,8 0 0 10 0 9,9 0 0 0 0 54,4 74,3 7 0 10 0 7 23 2 21 6 43,1 119,1 2 0 10 0 17,8 20 0 106 20 67,4 243,2 32 0 21,7 0 12. 9 15 0 0 10,5 70,1 162,2 41 0 56,7 37. 7 54. 9 78 2 127 36,5 308,8 742,6 Tjeckoslovakien Anslag per sektor 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Reform, av offentl. institutioner/fdrvaltning, tillnarmning av lagstiftning, konsumentskydd Omstrukturering av jordbruket Civilt samhalle och demokratisering Katastrofhjalp Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljo och karnkraftsakerhet Infrastruktur (energi, transport, telekom) Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala atgarder Social utveckling, sysselsattning och folkhalsa Andra sektorer ( Sektorsovergripande, allmant tekniskt bistand, etc. ) Sammaniagt 0 0 4 0 38 35 21 70 15 50 233 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 4 0 38 35 21 70 15 50 233 OBS: fr. o. m. 1993 anslogs Pharemedel separat till Ijeckien och Slovakien Reformering av offentliga institutioner och förvaltning, tillnärmning av lagstiftning, konsumentskydd Anslag per land 1990-1996 (i miljoner ECU) Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Tjeckiska republiken Estland FJRM Ungern Lettland Litauen Polen Rumanien Slovakien Slovenien Flerlanderprogram Ovriga program Sammanlagt 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 0 0 0 0 0 0 22,5 0 0 26,7 0 0 0 12,5 0 61,6 1,2 0 16 0 0 0 1,5 0 0 32 10 0 0 10 0 70,7 4,6 0 1,2 11 0 2 0 0 0 21,5 9,6 4 0 25 7 85,9 0 0 2 7 2,8 0 3 1,3 5,5 2 0 5 0 0 2 30,6 8,8 9 2 0 25,3 4,1 18,5 16 12,8 0 0 0 8,3 22 32 125. 2 14,6 9 21,2 18 28,1 6,1 45,5 17,3 18,3 82. 2 19,6 9 8,3 69,5 41 407,7 Omstrukturering av jordbruket Anslag per land 1990-1996 (i miljoner ECU) Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Tjeckiska republiken Estland FJRM Ungern Lettland Litauen Polen RumSnien Slovakien Slovenien Flerianderprogram Ovriga program Sammanlagt 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 15 0 51 0 0 0 38 0 0 135 66 0 0 0 0 305 10 0 0 0 0 0 30,5 0 0 30 5 3 0 0 0 78,5 5 0 0 4,5 0 0 0 0 0 2,5 0 5 0 0 0 17 0 0 5 0 0 0 10 0 0 13 10 2,6 0 0 0 40,6 1,7 0 0 0 3 3,9 0 0,8 4,5 14 0 0 0 0 0 27,9 31,7 0 56 4,5 3 3,9 78,5 0,8 4,5 194,5 81 10,6 0 0 0 469 Civilt samhälle och demokratisering Anslag per land 1990-1996 (i miljoner ECU) Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Tjeckiska republiken Estland FJRM Ungern Lettland Litauen Polen Rumanien Slovakien Slovenien Flerianderprogram Ovriga program Sammanlagt G) VD 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 5 5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10 10 0 0 1,2 0 0 0 0 0 0 0 5 0 0 0 10 16,2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0. 5 0 0 10 10,5 0 0 1,5 0 0 0 0 0 0,5 0 0 0 0 0 21,7 23,7 0 0 2,7 0 0 0 0 0 0,5 0 5 0,5 0 0 56,7 65,4 Katastrofhjälp Anslag per land 1990-1996 (i miljoner ECU) Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Tjeckiska republiken Estland FJRM ^ ^ Ungern y Lettland U Litauen Polen Rumanien Slovakien Slovenien Flerianderprogram Ovriga program Sammanlagt 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 60 37,3 25 0 0 10 0 0 0 0 71. 8 0 0 51 37,7 292,8 10 0 0 0 0 25 0 0 0 0 9,9 0 0 0 0 44,9 7 0 0 0 0 23 0 0 0 0 0 0 0 0 0 30 0 0 0 0 0 25 0 0 0 0 0 0 0 0 0 25 0 125 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 125 77 162,3 25 0 0 83 0 0 0 0 81,7 0 0 51 37. 7 517,7 Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Anslag per land 1990-1996 (i miljoner ECU) ^. ^ Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Tjeckiska republiken Estland FJRM Ungern Lettland Litauen Polen Rumanien Slovakien Slovenien Flerianderprogram Ovriga program Sammanlagt 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 1,2 0 13 0 1 0 45,5 1,5 1,5 59,3 23 0 2,3 73,4 7,3 229 2,5 0 17,5 8 1,5 0 26 2 2,5 45 18 5 3,5 20,8 9,9 162,2 2,4 0 12 5,5 4,5 0 24 5 6 39 37 9 5,5 13 7 169,9 3,5 0 21 8 4. 2 0 16 2 3. 5 37 18 5 2. 6 8. 5 17,8 147,1 4 1 12 7,5 4 2 10 3,6 5,7 30 23 4,5 1. 3 5 12. 9 126,4 13,6 1 75,5 29 15,2 2 121,5 14,1 19,2 210,3 119 23. 5 15,2 120,7 54,9 834,7 Miljö och kärnkraftsäkerhet Anslag per land 1990-1996 (i miljoner ECU) o ^ Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Tjeckiska republiken Estland FJRM Ungern Lettland Litauen Polen Rumanien Slovakien Slovenien Flerianderprogram Ovriga program Sammanlagt 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 0 0 38,3 0 0 0 47 0 0 75 5 0 0 69,5 20 254,8 3,3 0 10,8 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 20 0 34,1 0 0 5 0 2,5 0 15,5 5,5 1 12 0 0 0 13 23 77,5 0 0 7 0 0 0 12 0 0 22 0 1 0 20 20 82 1,5 0 6 5 1 0 0 1,1 2,5 5 8,4 0 0 10 15 55,5 4,8 0 67,1 5 3,5 0 74,5 6,6 3. 5 114 13. 4 1 0 132. 5 78 503,9 Infrastruktur (energi, transport, telekom) Anslag per land 1990-1996 (i miljoner ECU) Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Tjeckiska republiken Estland FJRM ^ —^> Ungern Lettland fy Litauen Polen RumSnien Slovakien Slovenien Flerianderprogram Ovriga program Sammanlagt 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. 4,4 0 26 0 0 0 8,3 0 0 42,4 9 0 0 35 0 125,1 0 0 13,9 9 0 0 0 0 0 63 0 5 0 24 0 114,9 23 0 62,6 25 6 0 29 0 16,5 93,8 25 6,5 ' 6 31 2 326,4 34 0 48 91 5 0 36 9,2 19 91 38 8,2 7,4 70,5 0 457,3 37 0 40 34 18,3 10 26 7,1 16,6 117 75,5 0 3,9 39 0 424,4 98,4 0 190. 5 159 29,3 10 99,3 16,3 52,1 407,2 147,5 19,7 17. 3 199,5 2 1448 Privata sektorn, finansiella sektorn, integrerade regionala åtgärder Anslag per land 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. G r Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Tjeckiska republiken Estland FJRM Ungern Lettland Litauen Polen Rumanien Slovakien Slovenien Flerianderprogram Ovriga program Sammanlagt 35 0 52. 5 0 0 0 111,5 0 9,5 191. 2 45 0 0 33. 8 0 478,5 42 0 11 27 0 0 31 0 0 28 70 19 0 • 37,3 0 265,3 0 0 3 0 8 0 16. 5 14. 5 14. 5 31 23. 4 5 12,5 4 21 153,4 43,5 0 0 1 9,1 0 11 10,8 9,6 9 0 18,7 3 5 106 * 226,7 0 3 1 7,5 9 4,8 46,5 6. 1 7. 7 37 8 0 6. 6 49 0 186,2 120,5 3 67,5 35,5 26,1 4,8 216,5 31. 4 41,3 296. 2 146,4 42,7 22,1 129. 1 127 1310 Social utveckling, sysselsättning och folkhälsa Anslag per land 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. ^ 0 h Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Tjeckiska republiken Estland FJRM Ungern Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Flerländerprogram Övriga program Sammanlagt 0 0 17,5 0 0 0 29 0 0 45,2 40 0 0 0 0 131,7 6 0 14,5 8 0 0 10 0 0 0 0 3 0 0 0 41,5 7 0 0 14 0 0 0 0 0 9 0 5,5 0 0 6 41,5 0 0 0 2 2,9 0 2 9,2 4,4 0 0 4,4 4,4 0 20 49,3 0 0 0 0 0 0 0 2,4 2,8 0 0 0 2 0 10,5 17,7 13 0 32 24 2,9 0 41 11,6 7,2 54,2 40 12,9 6,4 0 36,5 281,7 Andra sektorer Anslag per land 1990-1996 (i miljoner ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Samm. Albanien Bosnien-Hercegovina Bulgarien Tjeckiska republiken -^ Estland 0 FJRM 6> Ungern Lettland Litauen Polen Rumanien Slovakien Slovenien Flerianderprogram Ovriga program Sammanlagt 4,4 0 0 0 9 0 5 13. 5 9 3 42 0 6. 7 1,5 73,8 167,9 0 0 1,5 8 10,5 0 0 16 22,5 27 27 5 7. 5 0 54. 4 179,4 0 0 0 0 1,5 0 0 4,5 1 0 0 5 0 0 43,1 55,1 7 0 0 1 0 0 2 0 0 0 0 0,6 7,6 0 67,4 85,6 0 2 0 0 1,2 0,2 0 0 0 0 3,5 0 0 0,5 70,1 77,5 11,4 2 1,5 9 22,2 0,2 7 34 32. 5 30 72,5 10. 6 21. 8 2 308. 8 565,5 ISSN 1024-4506 KOM(98) 178 slutlig DOKUMENT SV 11 17 Katalognummer : CB-CO-98-I78-SV-C ISBN 92-78-32361-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg , - JO =)