title: Uredba Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov

eurovoc_concepts:
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing area
fishing regulations
protection of animal life

text: 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 217 31998R0850 L 125/1 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 27. 4. 1998 UREDBA SVETA (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov SVET EVROPSKE SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 43 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (3), (1) (2) ker je Uredba (ES) št. 894/97 (4) konsolidirana različica Uredbe (EGS) št. 3094/86 o določitvi nekaterih tehničnih ukrepov za ohranitev ribolovnih virov in je bila redno in precej spreminjana; ker so izkušnje pri uporabi Uredbe (EGS) št. 3094/86 odkrile določene pomanjkljivosti, ki imajo za posledico težave pri uporabi in izvrševanju, ki bi jih bilo treba popra- viti, predvsem z zmanjšanjem števila različnih specifikacij, ki zadevajo velikosti mrežnih očes, z izločitvijo koncepta zaščitenih vrst in z omejevanjem števila mrež z različnimi velikostmi mrežnih očes, ki se jih sme imeti na krovu; ker je zato primerno nadomestiti Uredbo (ES) št. 894/97 z novim besedilom, z izjemo njenih členov 11, 18, 19 in 20; (1) UL C 292, 4. 10. 1996, str. 1 in UL C 245, 12. 8. 1997, str. 10. (2) UL C 132, 28. 4. 1997, str. 235. (3) UL C 30, 30. 1. 1997, str. 26. (4) UL L 132, 23. 5. 1997, str. 1. (3) (4) (5) (6) (7) (8) ker je treba na ravni Skupnosti opredeliti določena načela in postopke za določitev tehničnih ohranjevalnih ukrepov, tako da lahko vsaka država upravlja ribolovne dejavnosti v morskih vodah v skladu s svojo jurisdikcijo in suverenos- tjo; ker je treba vzpostaviti ravnovesje med prilagajanjem teh- ničnih ohranjevalnih ukrepov raznolikosti ribištev in med potrebo po homogenih predpisih, ki jih je preprosto uporabljati; ker člen 130r(2) Pogodbe določa načelo, da morajo vsi ukrepi Skupnosti vključevati zahteve po varstvu okolja, predvsem z vidika previdnostnega načela; ker je treba prakso vračanja morskih organizmov v morje čim bolj zmanjšati; ker je treba zagotoviti zaščito območij odraščanja, ob upoštevanju posebnih bioloških pogojev v različnih conah, ki jih to zadeva; ker je Svet v Direktivi 92/43/EGS (5) določil ukrepe za ohranitev naravnih bivališč ter prosto živečih živali in ras- tlinstva; ker vsebuje seznam morskih organizmov, ki spa- dajo na področje, ki ga obravnava ta uredba, imena vrst, ki so zaščitene z zahtevami omenjene direktive; (9) ker je Evropski parlament 25. oktobra 1996 sprejel sklep o poročilu Komisije o izvajanju tehničnih ukrepov v skupni ribiški politiki; (5) UL L 206, 22. 7. 1992, str. 7. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994. SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 218 (10) ker je treba za zagotovitev zaščite morskih bioloških virov in uravnoteženega izkoriščanja ribolovnih virov določiti tehnične ohranjevalne ukrepe, ki med drugim določajo velikosti mrežnih očes in njihovih kombinacij, ki so pri- merne za lov določenih vrst, ter druge lastnosti ribolov- nega orodja, poleg tega pa tudi najmanjše velikosti morskih organizmov in omejitve ribolova na določenih območjih in v določenih časovnih obdobjih, z določenimi orodji in opremo; (11) ker je treba z vidika znanstvenega svetovanja predpisati določbe za povečanje mrežnih očes vlečnih mrež v pri- meru ribolova določenih vrst morskih organizmov ter predpisati določbe za obvezno uporabo mrežnega mate- riala s kvadratastimi mrežnimi očesi, saj imajo te lahko pomembno vlogo pri zmanjšanju ulova nedoraslih morskih organizmov; (12) ker je treba določiti velikosti mrežnih očes za pritrjena orodja, da bi se izognili možnosti uporabe vedno manjših mrežnih očes pri pritrjenih orodjih, kar ima za posledico povečanje stopenj smrtnosti pri nedoraslih ciljnih vrst zadevnih ribištev; (13) ker se po zemljepisnih območjih vrstna sestava ulovov in s tem povezani ribolovni običaji razlikujejo; ker te razlike opravičujejo uporabo drugačnih ukrepov na teh območ- jih; (19) ker je treba sprejeti posebne določbe glede ulova sardonov in tunov ter njunega obdržanja na krovu, da bi upoštevali tradicionalne ribolovne običaje na določenih območjih; (20) ribolovnih dejavnosti plovil, ki ker mora biti, da bi na določenih območjih zagotovili nadzor izpolnjujejo posebne pogoje, dostop do takšnih območij predmet posebnih ribolovnih dovoljenj, kot je navedeno v Uredbi Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o določitvi splošnih določb glede posebnih ribolovnih pravic (1); (21) ker ima uporaba zapornih plavaric za jate rib, ki se znaj- dejo skupaj z morskimi sesalci, lahko za posledico ulov in smrt teh sesalcev; ker je uporaba zapornih plavaric, kadar je pravilna, lahko učinkovita metoda ribolova za samo želeno ciljno vrsto; ker je treba zato obkrožitev morskih sesalcev z zapornimi plavaricami prepovedati; (22) ker ta uredba, da ne bi ovirali znanstvenega raziskovanja, umetnega obnavljanja staležev ali premeščanja, ne sme veljati za operacije, ki bodo morda potrebne zaradi takš- nih dejavnosti; (14) ker je določene vrste, ki naj bi jih predelali v ribjo moko ali ribje olje, mogoče loviti z mrežami z majhnimi mrežnimi očesi, če tak ribolov nima negativnega vpliva na druge vrste; (23) z št. Sveta (EGS) 2930/86 dne ker Uredba 22. septembra 1986 o določitvi lastnosti ribiških plovil (2) in Uredba Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o vzpostavitvi nadzornega sistema, ki se uporablja za skupno ribiško politiko (3), vsebujeta določene ukrepe, ki so potrebni v smislu ohranitve, in jih zato ni treba ponav- ljati; (15) ker je treba uporabiti najmanjše velikosti glede na vrste, ki predstavljajo glavni delež iztovora flot Skupnosti, in glede na tiste vrste, ki preživijo vračanje v morje; (16) ker mora biti najmanjša velikost vrste skladna s selektiv- nostjo mrežnih očes, ki se jih uporablja za to vrsto; (17) ker je treba določiti način merjenja velikosti morskih orga- nizmov; (18) ker je treba sprejeti posebne določbe glede ulova sledov in njihovega obdržanja na krovu, da bi zaščitili nedorasle slede; (24) ker morajo biti Komisija in države članice, kjer je ohrani- tev resno ogrožena, pooblaščene za ustrezne začasne ukrepe; (25) ker je treba v skladu s pregledom skladnosti ukrepov z zakonodajo Skupnosti, ki ga opravi Komisija, in glede na (1) UL L 171, 6. 7. 1994, str. 7. (2) UL L 274, 25. 9. 1986, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3259/94 (UL L 339, 29. 12. 1994, str. 11). (3) UL L 261, 20. 10. 1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 686/97 (UL L 102, 19. 4. 1997, str. 1). 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 219 skupno ribiško politiko ohraniti ali sprejeti dodatne nacionalne ukrepe, ki so strogo lokalnega značaja; SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: (26) ker je treba, kjer so potrebna podrobna pravila o izvajanju te uredbe, takšna pravila sprejeti v skladu s postopki, dolo- čenimi v členu 18 Uredbe (EGS) št. 3760/92 (1), Člen 1 Ta uredba, ki določa tehnične ohranjevalne ukrepe, velja za lov in iztovarjanje ribolovnih virov, ki se pojavljajo v morskih vodah pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic in se nahajajo v eni od regij, določenih v členu 2, razen če ni drugače določeno v čle- nih 26 in 33. NASLOV I OPREDELITVE Člen 2 (g) Regija 7 1. Za namen te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve morskih voda: (a) Regija 1 Vse vode, ki so severno ali zahodno od črte, ki teče iz točke na zemljepisni širini 48° S in zemljepisni dolžini 18° Z, od tam naravnost proti severu do zemljepisne širine 60° S, od tam naravnost proti vzhodu do zemljepisne širine 5° Z, od tam naravnost na sever do zemljepisne širine 60°30′ S, od tam naravnost proti vzhodu do zemljepisne dolžine 4° Z, od tam naravnost proti severu do zemljepisne širine 64° S, od tam naravnost na vzhod do obale Norveške. Vse vode, ki so oddaljene od francoskih departmajev Martini- qua in Guadeloupa ter spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Francije. (h) Regija 8 Vse vode, ki so oddaljene od francoskega departmaja Réunion in spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Francije. (b) Regija 2 Vse vode, ki so severno od zemljepisne širine 48° S, vendar ne vključujejo voda v Regiji 1 in razdelkov IIIb, IIIc in IIId ICES. 2. Zemljepisna območja, ki so v tej uredbi označena s črkami „ICES“ in „CECAF“ so tista, ki sta jih določila Mednarodni svet za raziskovanje morja in Odbor za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik. V skladu z naknadnimi spremembami so opisana v spo- ročilih Komisije št. 85/C 335/02 (2) in št. 85/C 347/05 (3). (c) Regija 3 Vse vode, ki ustrezajo podobmočjema VIII in IX ICES. 3. Regije, navedene v odstavku 1, se lahko razdeli v zemljepisna območja, zlasti na podlagi opredelitev, navedenih v odstavku 2, v skladu s postopkom, navedenim v členu 48. (d) Regija 4 Vse vode, ki ustrezajo podobmočju X ICES. (e) Regija 5 Vse vode v tistem delu vzhodnega in srednjega Atlantika, ki vključujejo razdelke 34. 1. 1, 34. 1. 2 in 34. 1. 3 ter podobmočje 34. 2. 0 ribolovne cone 34 področja CECAF. (f) Regija 6 Vse vode, ki so oddaljene od obal francoskega departmaja Guyana in spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Francije. 4. Ne glede na odstavek 2, za namen te uredbe: — je Kattegat na severu omejen s črto, ki gre iz svetilnika Skagen do svetilnika v Tistlarni, od tam pa do najbližje točke na šved- ski obali, na jugu pa s črto, ki gre od rta Hasenøre do točke Gniben, od Korshagea do Spodsbjerga in od rta Gilbjerg do Kullna, — je Skagerrak na zahodu omejen s črto, ki gre od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes, in na jugu s črto, ki gre od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna, od tam pa do naj- bližje točke na švedski obali, — obsega Severno morje podobmočje IV ICES, sosedni del razdelka IIa ICES, ki je južno od zemljepisne širine 64° S, in tisti del razdelka IIIa ICES, ki ga ne zajema definicija Skager- raka, navedena v drugi alinei. (1) UL L 389, 31. 12. 1992, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994. (2) UL C 335, 24. 12. 1985, str. 2. (3) UL C 347, 31. 12. 1985, str. 14. 220 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 Za namen te uredbe: Člen 3 (a) morski organizmi pomenijo vse morske ribe, vključno z ana- dromnimi in katadromnimi vrstami v času njihovega bivanja v morju, rake in mehkužce ter njihove dele; (b) velikost mrežnega očesa vlečne mreže pomeni velikost mrežnih očes kakršne koli vreče ali podaljškov, ki se nahaja na krovu ribiškega plovila in je pritrjena na kakršno koli vlečno mrežo oziroma primerna za pritrditev nanjo. Velikost mrežnih očes je treba določiti s postopki, opredeljenimi v Uredbi (EGS) št. 2108/84 (1). Ta opredelitev velikosti mrežnih očes se ne uporablja za velikost mrežnih očes pri mrežnih materialih s kvadratastimi mrežnimi očesi; (c) večnitni mrežni material pomeni mrežni material, ki je narejen iz dveh ali več ribiških sukancev, kjer se sukanci med vozli lahko ločijo, ne da bi se poškodovala struktura sukancev; (d) mrežni material s kvadratastimi mrežnimi očesi pomeni tako nameščen mrežni material, da je od dveh parov vzporednic, ki jih tvorijo stranice mrežnih očes, en par vzporeden z vzdolžno osjo mreže, drugi pa pod pravim kotom nanjo; (e) velikost mrežnega očesa ploskve ali okna s kvadratastimi mrežnimi očesi pomeni največjo določljivo velikost mrežnih očes takšne ploskve ali okna, vstavljenega v vlečno mrežo. Velikost mrežnega očesa je treba določiti s postopki iz Uredbe (EGS) št. 2108/84; (f) brezvozelni mrežni material pomeni mrežni material, ki je sestavljen iz mrežnih očes s štirimi stranicami, ki so približno enake dolžine, kjer se koti mrežnih očes oblikujejo s preple- tanjem sukancev dveh sosednjih stranic mrežnega očesa; (g) pridnene zabodne ali zapletne mreže pomenijo kakršno koli mirujoče orodje, narejeno iz enega kosa mreže, ki je pritrjen ali ga je mogoče s kakršnimi koli sredstvi pritrditi na dno morja; (h) trislojne mreže pomenijo kakršno koli mirujoče orodje, sestav- ljeno iz dveh ali več kosov mreže, ki so skupaj vzporedno obešeni na eno samo glavno vrv in so s kakršnimi koli sredstvi pritrjeni na dno morja ali jih je tja mogoče pritrditi. (1) UL L 194, 24. 7. 1984, str. 22. NASLOV II MREŽE IN POGOJI ZA NJIHOVO UPORABO POGLAVJE I DOLOČBE ZA VLEČNA ORODJA Člen 4 1. Za vsako od regij ali zemljepisnih območij, omenjenih v pri- logah od I do V, in odvisno od primernosti glede časovnega obdobja, so ciljne vrste za vsak razpon velikosti mrežnih očes takšne, kakor je določeno v ustrezni prilogi. 2. Znotraj vsake regije ali zemljepisnega območja, omenjenega v prilogah od I do V, je treba med vsako plovbo, ki je namenjena ribolovu, prepovedati uporabo ali prevažanje na krovu za vlečne mreže, ki imajo velikosti mrežnih očes, ki so drugačne od tistih, ki so navedene v ustrezni prilogi. 3. (a) Za vsako od regij ali zemljepisnih območij, omenjenih v prilogah VIII in IX, ter odvisno od primernosti glede časov- nega obdobja, je med vsako plovbo, ki je namenjena ribo- lovu, prepovedana uporaba ali prevažanje na krovu za kakršne koli vlečne mreže, danske potegalke ali podobne vlečne mreže, razen če so velikosti mrežnih očes orodij, ki se prevažajo na krovu, skladne s pogoji, določenimi v ustrezni prilogi. (b) Ladje Skupnosti lahko v vodah Skupnosti in med vsako plovbo, ki je namenjena ribolovu, na krovu prevažajo mreže z velikostmi mrežnih očes, ki so manjše od 120 milimetrov in niso skladne s pogoji, določenimi v prilo- gah VIII in IX, če: — lahko pokažejo dovoljenje, da lahko med to plovbo lovijo izven voda Skupnosti, in — so v času zadrževanja v vodah Skupnosti vse mreže, ki imajo takšne velikosti mrežnih očes, ki niso skladne s pogoji, določenimi v prilogah VIII in IX, zvezane in zložene v skladu z določbami člena 20(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93. 4. Ulovov, obdržanih na krovu in ulovljenih v regijah ali na zem- ljepisnih območjih, omenjenih v prilogah od I do V ter X in XI, se ne sme izkrcati, razen če njihova odstotna sestava ne izpolnjuje pogojev, določenih v ustrezni prilogi. 5. Odstotek ciljnih in drugih vrst se dobi tako, da se združijo vse količine ciljnih in drugih vrst, ki se obdržijo na krovu ali preto- vorijo, kakor je določeno v prilogah od I do V. 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 221 Člen 5 Člen 7 1. Odstotke, navedene v prilogah od I do V ter X in XI, se izra- čuna kot razmerje žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru ulova. 2. Vseeno se pri računanju odstotkov, navedenih v odstavku 1, za ribiško plovilo, s katerega so količine morskih organizmov pre- tovorili, upošteva tudi te količine. 3. Kapitani ribiških plovil, ki ne izpolnjujejo ladijskega dnevnika v skladu z določbami člena 6 Uredbe (EGS) št. 2847/93, ne smejo pretovoriti morskih organizmov na drugo plovilo ali prejeti pre- tovorjenih morskih organizmov z drugega plovila. 4. Odstotki, navedeni v odstavku 1, se lahko izračunajo na pod- lagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. 5. Ne glede na odstavek 1 je mogoče v primeru ulovov peščenk, obdržanih na krovu in ujetih z mrežami, katerih velikosti mrež- nih očes so manjše od 16 milimetrov, odstotek izračunati pred sortiranjem. 6. Za namen tega člena se ekvivalentna teža celotnega škampa dobi tako, da se teža škampovih zadkov pomnoži s tri. Člen 6 1. (a) Prepovedano je prevažanje na krovu ali uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, danske potegalke ali podobne vlečne mreže, ki ima v kakršnem koli obsegu vreče več kot 100 mrežnih očes, brez spojnic in prikrajkov. Ta določba velja za pridnene vlečne mreže, danske potegalke ali podobne vlečne mreže, katerih velikost mrežnih očes je med 90 in 119 milimetri. (b) Prvi pododstavek ne velja za vlečne mreže z gredjo. 2. Znotraj katere koli posamične vreče stricto sensu se število mrežnih očes okrog katerega koli oboda vreče ne sme povečevati od sprednjega proti zadnjemu koncu. Ta določba velja za vse vlečne mreže, pri katerih je mrežno oko veliko 55 milimetrov ali večje. 3. Število mrežnih očes, brez tistih na robovih, v kateri koli točki na katerem koli obodu katerega koli razširjajočega ali podaljšujo- čega dela ni manjše od največjega števila mrežnih očes na obodu sprednjega konca vreče stricto sensu, brez zank na robovih. Ta določba velja za vse vlečne mreže, pri katerih je mrežno oko veliko 55 milimetrov ali večje. 1. (a) Ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti vsaj 80 milimetrov se lahko vstavi v katero koli vlečno mrežo. (b) Alternativno je lahko katera koli pridnena vlečna mreža, danska potegalka ali podobna vlečna mreža, pri kateri so mrežna očesa velika 100 milimetrov ali več, opremljena s ploskvami, dovoljenimi v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 1866/86 z dne 12. junija 1986 o določitvi nekaterih tehničnih ukrepov za ohranitev ribolovnih virov v vodah Baltiškega morja, Beltsa in Sounda (1). 2. Vsaka ploskev s kvadratastimi mrežnimi očesi: (a) je nameščena v zgornji polovici ali na zgornji površini mreže pred kakršnim koli podaljškom ali na katerikoli točki med sprednjim delom kakršnega koli podaljška in zadnjim delom vreče; (b) je ne smejo nikakor ovirati niti notranji niti zunanji dodatki; (c) v dolžino meri vsaj tri metre, razen kadar je vključena v mreže, ki jih vlečejo ladje z manj kot 112 kilovati; v tem primeru mora biti dolga vsaj dva metra; (d) je izdelana iz brezvozelnega mrežnega materiala ali iz mre- žnega materiala z nedrsečimi vozli in mora biti vstavljena tako, da mrežna očesa ostanejo med ribolovom ves čas popol- noma odprta; (e) je izdelana tako, da je število mrežnih očes v sprednji vrsti mrežnih očes ploskve enako številu mrežnih očes v zadnji vrsti mrežnih očes ploskve ali večje. 3. V vsaki mreži, v kateri je ploskev s kvadratastimi mrežnimi očesi vstavljena v nezoženem delu mreže, je lahko med vsako stranico površine in poleg ležečimi robovi mreže največ pet rom- bastih mrežnih očes. V kateri koli mreži, v kateri je v zožen del mreže v celoti ali je deloma vstavljena ploskev s kvadratastimi mrežnimi očesi, lahko med zadnjo vrsto mrežnih očes v ploskvi s kvadratastimi mrežnimi očesi in poleg ležečimi robovi mreže največ pet rom- bastih mrežnih očes. 4. Ne glede na odstavka 1(a) in 2(a) je vsaka pridnena vlečna mreža, danska potegalka ali podobna vlečna mreža, pri kateri je razpon velikosti mrežnih očes med 70 in 79 milimetri, oprem- ljena s ploskvijo s kvadratastimi mrežnimi očesi, ki je nameščena pred vrečo, velikost mrežnih očes pa je 80 milimetrov ali več. (1) UL L 162, 18. 6. 1986, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1821/96 (UL L 241, 21. 9. 1996, str. 8). 222 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 5. Ne glede na odstavek 1(a) je prepovedano, da se na krovu obdržijo kakršne koli količine rakov iz rodu Pandalus, ki so bili ujeti s kakršno koli pridneno vlečno mrežo z velikostjo mrežnih očes v razponu od 32 do 54 milimetrov, če mreža ni opremljena s ploskvijo ali oknom s kvadratastimi mrežnimi očesi, pri kate- rem je velikost mrežnih očes 70 milimetrov ali več. 6. Pogoji odstavkov 4 in 5 veljajo samo v regijah 1 in 2. 7. Meritve velikosti mrežnih očes katerega koli mrežnega mate- riala s kvadratastimi mrežnimi očesi, ki je vstavljen v kateri koli del mreže, se pri ocenjevanju velikosti mrežnih očes vlečne mreže ne upoštevajo. Člen 8 1. Prevažanje na krovu ali uporaba kakršnih koli vlečnih mrež, katerih vreča je v celoti ali deloma izdelana iz enonitnega mre- žnega materiala z debelino sukanca več kot osem milimetrov, je prepovedana. 2. Prevažanje na krovu ali uporaba kakršnih koli vlečnih mrež, katerih vreča je v celoti ali deloma izdelana iz večnitnega mre- žnega materiala, je prepovedana, razen če so snopi sukancev pri- bližno enako debeli in razen če je vsota debelin sukancev v snopu na kateri koli stranici katerega koli mrežnega očesa največ 12 milimetrov. obdobja, kakršne koli zabodne, zapletne ali trislojne mreže, razen če: je prepovedana uporaba ali shranjevanje na krovu (a) ulov, ujet s to mrežo in obdržan na krovu, vključuje odstotek ciljnih vrst, ki je vsaj 70 %, in (b) — v primeru pridnenih zabodnih in zapletnih mrež, velikost mrežnih očes ustreza eni od kategorij, določenih v ustrezni prilogi, — v primeru trislojnih mrež velikost mrežnih očes v tistem delu mreže, kjer so mrežna očesa najmanjša, ustreza eni od kategorij, določenih v ustrezni prilogi. 2. Najmanjši odstotek ciljnih vrst je mogoče dobiti tako, da se združijo količine vseh ujetih ciljnih vrst. Člen 12 1. Odstotek, naveden v členu 11(1), se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob izto- voru. 2. Odstotek, naveden v odstavku 1, je mogoče izračunati na pod- lagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. 3. Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za pelagične vlečne mreže. Člen 13 Člen 9 Člena 11 in 12 se ne uporabljata za ulove salmonidov, piškurjev ali glenavic. 1. Prepovedano je prevažanje na krovu ali uporaba kakršne koli vlečne mreže, katere vreča je v celoti ali deloma izdelana iz kakršne koli vrste mrežnega materiala, katerega mrežna očesa niso kvadratasta ali rombasta. 2. Odstavek 1 se ne uporablja za nobeno vlečno mrežo, pri kateri ima vreča mrežna očesa, ki so velika največ 31 milimetrov. POGLAVJE III Člen 10 SPLOŠNE DOLOČBE O MREŽAH IN POGOJIH NJIHOVE UPORABE Strgače so izvzete iz določb člena 4, če količine morskih organi- zmov, ki se obdržijo na krovu ter so ujete s temi mrežami in niso školjke, ne presegajo 5 % skupne teže morskih organizmov na krovu. Člen 14 Sortiranje se lahko izvaja neposredno po odstranitvi ulova iz mreže ali mrež. POGLAVJE II Člen 15 DOLOČBE ZA MIRUJOČA ORODJA Člen 11 1. Količine ujetih morskih organizmov, ki presegajo dovoljene odstotke, določene v prilogah od I do VII ter X in XI, se pred vrnit- vijo v pristanišče vrne v morje. 1. Za vsako od regij ali zemljepisnih območij, omenjenih v pri- logah VI in VII, in, kjer je tako določeno, odvisno od časovnega 2. Vsakič pred vrnitvijo v pristanišče odstotki ciljnih vrst, kakor so opredeljeni v prilogah od I do VII ter X in XI in se jih obdrži na 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 223 krovu, znašajo vsaj polovico najnižjih odstotkov ciljnih vrst, nave denih v omenjenih prilogah. 3. Potem ko prvih 24 ur ribolova mine, mora biti zahteva po naj- nižjem odstotku ciljnih vrst, kakor je določeno v prilogah od I do VII ter X in XI, izpolnjena v času dnevnega izpolnjevanja ladij- skega dnevnika skladno s pogoji, določenimi v členu 6 Uredbe (EGS) št. 2847/93. Člen 16 Ne sme se uporabljati nobene naprave, s katero se mrežno oko v katerem koli delu ribiške mreže zamaši ali kako drugače učinko- vito zmanjša. Ta določba ne izključuje uporabe določenih naprav, katerih seznam in tehnične opise je treba sestaviti v skladu s postopkom, navedenim v členu 48. NASLOV III NAJMANJŠA VELIKOST MORSKIH ORGANIZMOV Člen 17 Člen 19 Morski organizem je premajhen, če so njegove mere manjše od najmanjših mer, določenih v Prilogi XII za ustrezne vrste in ustrezno zemljepisno območje. Člen 18 1. Podmernih morskih organizmov se ne obdrži na krovu ozi- roma pretovori, izkrca, prevaža, shrani, proda, razstavi ali ponudi v prodajo, temveč se jih takoj vrne v morje. 1. Merjenje velikosti morskega organizma poteka v skladu z določbami, določenimi v Prilogi XIII. 2. Odstavek 1 se ne uporablja za: 2. Kadar je določena več kot ena metoda merjenja velikosti mor- skega organizma, velja, da je organizem najmanjše dovoljene veli- kosti, če ima uporaba katere koli od metod za rezultat velikost, ki je enaka ustrezni minimalni velikosti ali večja od nje. 3. Jastoge, raroge ter školjke in polže, ki spadajo v katero koli vrsto, za katero je najmanjša velikost določena v Prilogi XII, se sme obdržati na krovu le cele in se jih sme izkrcati le cele. 4. (a) Velike rakovice se sme obdržati na krovu le cele in se jih sme izkrcati le cele. (a) sardele, sardone, slede, šure in skuše, v mejah 10 % žive teže skupnega ulova vsake od teh vrst, obdržanega na krovu. Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš je treba izračunati kot delež žive teže vseh morskih organi- zmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru. Odstotek se lahko izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzor- cev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranje- vanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme pre- seči; (b) morske organizme, različne od tistih v prilogah od I do V, opredeljene kot ciljne vrste za kategorije velikosti mrežnih očes, ki so manjše od 16 milimetrov oziroma so v razponu od 16 do 31 milimetrov, ter so bili ulovljeni z vlečnim orodjem z velikostjo mrežnih očes, ki je manj kot 32 milimetrov, če se omenjeni organizmi ne sortirajo in se ne prodajajo, razkazu- jejo ali ponujajo za prodajo za človeško uporabo. (b) Odlomljene klešče pa lahko predstavljajo največ 5 % teže celotnega ulova velikih rakovic ali njihovih delov, ki so bili obdržani na krovu ali izkrcani. 3. Vendar pa se sardele, sardoni, šuri ali skuše, ki so bili ujeti za živo vabo, lahko obdržijo na krovu, če se ohranijo živi. 224 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 POSEBNE DOLOČBE, KI SE NANAŠAJO NA RIBOLOV DOLOČENIH MORSKIH ORGANIZMOV NASLOV IV Člen 20 Omejitve pri ribolovu sleda 1. Prepovedano je, da se obdrži na krovu slede, ki so bili ujeti v spodaj omenjenih zemljepisnih območjih in obdobjih: (a) od 1. januarja do 30. aprila na zemljepisnem območju, ki se nahaja severovzhodno od črte, ki teče med Mull of Kintyre in Corsewall Point; (f) od 21. septembra do 31. decembra znotraj delov razdelka VIIa ICES, ki jih omejujejo naslednje koordinate: (i) — vzhodna obala od otoka Isle of Man na zemljepisni širini 54° 20′ S, — zemljepisna širina 54° 20′ S, zemljepisna dolžina 3° 40′ Z, — zemljepisna širina 53° 50′ S, zemljepisna dolžina 3° (b) od 1. julija do 31. oktobra na zemljepisnem območju, ki ga 50′ Z, omejujejo naslednje koordinate: — zahodna obala Danske na zemljepisni širini 55° 30′ S, — zemljepisna širina 55° 30′ S, zemljepisna dolžina 7° 00′ V, — zemljepisna širina 57° 00′ S, zemljepisna dolžina 7° 00′ V, in — zemljepisna širina 53° 50′ S, zemljepisna dolžina 4° 50′ Z, — jugozahodna obala otoka Isle of Man na zemljepisni dolžini 4° 50′ Z, — zahodna obala Danske na zemljepisni širini 57° 00′ S; (ii) — vzhodna obala Severne Irske na zemljepisni širini 54° (c) od 15. avgusta do 15. septembra na območju, ki se razteza od šest do dvanajst milj od vzhodne obale Velike Britanije, merjeno od temeljnih črt med zemljepisnima širinama 55° 30′ S in 55° 45′ S; 15′ S, — zemljepisna širina 54° 15′ S, zemljepisna dolžina 5° 15′ Z, (d) od 15. avgusta do 30. septembra na zemljepisnem območju, ki ga omejuje črta, ki povezuje naslednje točke: — zemljepisna širina 53° 50′ S, zemljepisna dolžina 5° 50′ Z, — Butt of Lewis, — Cape Wrath, — zemljepisna širina 58° 55′ S, zemljepisna dolžina 5° 00′ Z, — zemljepisna širina 58° 55′ S, zemljepisna dolžina 7° 10′ Z, — zemljepisna širina 58° 20′ S, zemljepisna dolžina 8° 20′ Z, — zemljepisna širina 57° 40′ S, zemljepisna dolžina 8° 20′ Z, — vzhodna obala Irske na zemljepisni širini 53° 50′ S; (g) vse leto znotraj razdelka VIIa ICES na zemljepisnem območju med zahodnimi obalami Škotske, Anglije in Walesa ter črto, ki teče dvanajst milj od osnovnih črt obal, na jugu omejeno z zemljepisno širino 53° 20′ S in na severozahodu s črto, ki teče med Mull of Galloway (Škotska) in Point of Ayre (Isle of Man); (h) vse leto v Logan Bayu, ki je opredeljen kot vode vzhodno od črte, ki teče od Mull of Logan, ki se nahaja na zemljepisni širini 54° 44′ S in zemljepisni dolžini 4° 59′ Z, do Laggan- talluch Heada, ki se nahaja na zemljepisni širini 54° 41′ S in zemljepisni dolžini 4° 58′ Z; — zahodna obala North Uista na zemljepisni širini 57° 40′ S, potem vzdolž obale Islandije do zemljepisne širine 57° 40′ 36″ S in zemljepisne dolžine 7° 20′ 39″ Z, (i) v letu 1997 in vsako tretje leto potem od drugega petka v januarju za obdobje šestnajstih zaporednih dni na območju, ki ga omejujejo naslednje koordinate: — zemljepisna širina 57° 50′ 3″ S, zemljepisna dolžina 7° 8′ 6″ Z, — severovzhodno vzdolž zahodne obale Lewisa do začetne točke (Butt of Lewis); (e) od 15. avgusta do 30. septembra na območju, ki se razteza od šest do dvanajst milj od vzhodne obale Velike Britanije, merjeno od temeljnih črt med zemljepisnima širinama 54° 10′ S in 54° 45′ S; — jugovzhodna obala Irske na zemljepisni širini 52° 00′ S, — zemljepisna širina 52° 00′ S, zemljepisna dolžina 6° 00′ Z, — zemljepisna širina 52° 30′ S, zemljepisna dolžina 6° 00′ Z, — jugovzhodna obala Irske na zemljepisni širini 52° 30′ S; 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 225 (j) v letu 1997 in vsako tretje leto potem od prvega petka v novembru za obdobje šestnajstih zaporednih dni na območju, ki ga omejujejo naslednje koordinate: (b) od 1. januarja do 31. marca in od 1. oktobra do 31. decembra v notranjih morskih vodah Moray Firtha zahodno od zemlje- pisne dolžine 3° 30′ Z ter v notranjih morskih vodah Firth of Fortha zahodno od zemljepisne dolžine 3° 00′ Z; — južna obala Irske na zemljepisni dolžini 9° 00′ Z, — zemljepisna širina 51° 15′ S, zemljepisna dolžina 9° 00′ Z, — zemljepisna širina 51° 15′ S, zemljepisna dolžina 11° 00′ Z, — zemljepisna širina 52° 30′ S, zemljepisna dolžina 11° 00′ Z, — zahodna obala Irske na zemljepisni širini 52° 30′ S; (c) od 1. julija do 31. oktobra na zemljepisnem območju, ki ga omejujejo naslednje koordinate: — zahodna obala Danske na zemljepisni širini 55° 30′ S, — zemljepisna širina 55° 30′ S, zemljepisna dolžina 7° 00′ V, — zemljepisna širina 57° 00′ S, zemljepisna dolžina 7° 00′ V, — zahodna obala Danske na zemljepisni širini 57° 00′ S. (k) v letu 1998 in vsako tretje leto potem od prvega petka v novembru za obdobje šestnajstih zaporednih dni na območju, ki ga omejujejo naslednje koordinate: — južna obala Irske na zemljepisni dolžini 9° 00′ Z, 2. Ladje lahko obdržijo na krovu količine papaline iz katerega koli opisanega območja, če te ne presegajo 5 % skupne žive teže morskih organizmov na krovu, ki so bili ulovljeni na vsakem posamičnem območju v enem od opredeljenih obdobij. — zemljepisna širina 51° 15′ S, zemljepisna dolžina 9° 00′ Z, Člen 22 — zemljepisna širina 51° 15′ S, zemljepisna dolžina Omejitve pri ribolovu skuše 7° 30′ Z, — južna obala Irske na zemljepisni širini 52° 00′ S. 2. Ladje lahko obdržijo na krovu količine sleda iz katerega koli opisanega območja, če te ne presegajo 5 % skupne žive teže morskih organizmov na krovu, ki so bili ulovljeni na vsakem posamičnem območju v enem od opredeljenih obdobij. 3. Ne glede na odstavek 1, točki (f)(ii) in (h), ladje, ki niso daljše od 12,2 metra in so iz matičnih pristanišč, ki se nahajajo na vzhodni obali Irske in Severne Irske med zemljepisnima širinama 53° 00′ S in 55° 00′ S, lahko obdržijo na krovu količine sleda iz območij, določenih v odstavku 1, točkah (f)(ii) in (h). Edina dovol- jena metoda ribolova je ribolov z visečimi mrežami, pri katerih so mrežna očesa velika 54 milimetrov ali več. Člen 21 Omejitve pri ribolovu papaline, da bi zaščitili sleda 1. Prepovedano je, da se na krovu obdržijo skuše, ki so bile ulovljene na zemljepisnem območju, ki ga omejujejo naslednje koordinate: — točka na južni obali Velike Britanije na zemljepisni dolžini 2° 00′ Z, — zemljepisna širina 49° 30′ S, zemljepisna dolžina 2° 00′ Z, — zemljepisna širina 49° 30′ S, zemljepisna dolžina 7° 00′ Z, — zemljepisna širina 52° 00′ S, zemljepisna dolžina 7° 00′ Z, — točka na zahodni obali Velike Britanije na zemljepisni širini 52° 00′ S, razen kadar teža skuš ne presega 15 % žive teže skupnih količin skuš in drugih organizmov na krovu, ki so bile ulovljene na tem območju. 1. Prepovedano je, da se na krovu obdržijo papaline, ujete na zemljepisnih območjih in v obdobjih, ki so omenjena spodaj: 2. Odstavek 1 se ne uporablja: (a) od 1. januarja do 31. marca in od 1. oktobra do 31. decembra na statističnem območju 39E8 ICES. Za namen te uredbe je to območje ICES tisto območje, ki ga omejuje črta, ki teče naravnost vzhodno od vzhodne obale Velike Britanije vzdolž zemljepisne širine 55° 00′ S do točke na zemljepisni dolžini 1° 00′ Z, od tam pa naravnost proti severu do točke na zem- ljepisni širini 55° 30′ S in od tam naravnost proti zahodu do obale Velike Britanije; (a) za ladje, ki lovijo izključno z zabodnimi mrežami in/ali roč- nimi ribiškimi vrvicami; (b) za ladje, ki lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami ali drugimi podobnimi vlečnimi mrežami, če imajo na krovu najmanj 75 % žive teže morskih organizmov, ki niso sardoni, sledi, šuri, skuše, pelagični glavonožci in sar- dele, izračunano kot odstotek skupne žive teže vseh morskih organizmov na krovu; 226 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 (c) za ladje, ki niso opremljene za ribolov in na katere se skuše pretovarjajo. je prepovedano 2. Na območju, omenjenem v odstavku 1, sočasno prevažanje na krovu pelagičnih koč in zapornih plavaric. 3. Za vse skuše na krovu šteje, da so bile ujete na območju, dolo- čenem v odstavku 1, razen za tiste, za katere je bilo izjavljeno, da so bile na krovu preden je ladja vstopila na to območje, v skladu s postopkom, opisanim v naslednjih pododstavkih. Kapitan plovila, ki ima namen vstopiti na to območje zaradi ribo- lova in ki ima na krovu skuše, največ 36 in najmanj 24 ur pred vstopom ladje na to območje, obvesti nadzorne organe države članice, v čigar območju ima namen loviti ribe, o približnem času in kraju prihoda na to območje. Ob vstopu na območje pristojni nadzorni organ obvesti o količi- nah skuš, ki jih ima na krovu in so zapisane v ladijskem dnevniku. Od kapitana se lahko zahteva, da predloži v potrditev ladijski dnevnik in ulov na krovu v času in na kraju, ki ga določi pristojni nadzorni organ. Ta čas ne sme biti kasneje kot šest ur po tem, ko nadzorni organ prejme sporočilo, ki navaja količine skuše na krovu, kraj pa mora biti čim bližje točki vstopa na območje. Kapitan ribiškega plovila, ki ima namen vstopiti na območje zaradi pretovarjanja skuš na svojo ladjo, mora nadzorni organ države članice, na katere območju bo prišlo do pretovarjanja, obvestiti o načrtovanem času in kraju pretovarjanja največ 36 in najmanj 24 ur pred začetkom pretovarjanja. Takoj po koncu pretovarjanja kapitan obvesti pristojni nadzorni organ o količi- nah skuš, ki so bile pretovorjene na to ladjo. Pristojni nadzorni organi so: — za Francijo: Mimer, teleks: Pariz 25 08 23, — za Irsko: Pomorsko ministrstvo, teleks: Dublin 91798 MRNE, — za Veliko Britanijo: Ministrstvo za kmetijstvo, ribištvo in prehrano, teleks: London 21274. Člen 24 Omejitve pri ribolovu tunov 1. Prepovedano je, da se na krovu obdržijo kakršne koli količine črtastega, velikookega ali rumenoplavutega tuna, ujetega z uporabo zapornih plavaric v vodah pod suverenostjo ali jurisdik- cijo Portugalske na podobmočju X ICES severno od 36° 30′ S ali na območjih CECAF severno od 31° S in vzhodno od 17° 30′ Z, oziroma da se omenjene vrste na omenjenih območjih lovijo z omenjeno opremo. 2. Prepovedano je, da se na krovu obdržijo tuni, ulovljeni z uporabo visečih mrež v vodah pod suverenostjo ali jurisdikcijo Španije ali Portugalske na podobmočjih VIII, IX in X ICES ali na območjih CECAF okrog Kanarskih otokov in Madeire, oziroma da se navedene vrste lovijo v navedenih vodah z navedeno opremo. Člen 25 Omejitve pri lovu kozic, da bi zaščitili bokoplute 1. Prepovedano je, da se na krovu obdrži kakršna koli količina navadnih peščenih kozic in Ezopovih kozic, ujetih s pridnenimi vlečnimi mrežami, ki imajo velikost mrežnih očes med 16 in 31 milimetri, razen če ima ladja na krovu nameščeno delujočo napravo, ki je namenjena ločevanju bokoplut od navadnih pešče- nih kozic in Ezopovih kozic po ulovu. lovu navadnih peščenih kozic in Ezopovih kozic se 2. Pri uporablja vlečna mreža z izločevalcem ali mreža z izločevalno rešetko. Podrobna pravila za uresničevanje tega odstavka se sestavi v skladu s postopkom, določenim v členu 48. 3. Vendar pa na krovu tistih ribiških plovil, ki ne izpolnjujejo določb, predpisanih v odstavkih 1 in 2, lahko obdržijo količine navadnih peščenih kozic ali Ezopovih kozic, če te količine ne pre- segajo 5 % skupne žive teže morskih organizmov na krovu. Člen 23 Omejitve pri ribolovu lososa in morske postrvi Člen 26 Omejitve pri ribolovu sardona 1. Prepovedano je, da se na krovu obdržijo sardoni, ujeti z uporabo pelagičnih koč v razdelku VIIIc ICES, ali da se na tem območju lovi sardone s pelagičnimi kočami. 1. Lososa in morske postrvi se ne obdrži na krovu, pretovori, izkrca, prevaža, shrani, proda, razstavi ali ponudi v prodajo, temveč se ju nemudoma vrne v morje, kadar sta ulovljena: — v vodah, ki se nahajajo izven meje šestih milj, merjeno od temeljnih črt držav članic v regijah 1, 2, 3 in 4, 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 227 — z odstopanjem od člena 2(1), izven voda pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic v regijah 1, 2, 3 in 4, razen voda pod jurisdikcijo Grenlandije in otočja Faeroe, — točko na zahodni obali Španije, ki se imenuje Cabo Vil- lano (zemljepisna širina 43° 10′ S, zemljepisna dolžina 9° 12′ Z); — pri ribolovu s kakršno koli vlečno mrežo. (b) od 1. oktobra do 31. decembra na zemljepisnem območju, ki ga omejuje črta, ki povezuje naslednje koordinate: 2. Odstavek 1 se ne uporablja za lososa in morsko postrv, ki sta bila ulovljena znotraj Skagerraka in Kattegata. Člen 27 Omejitve pri ribolovu norveškega moliča, da bi zaščitili druge somerne ribe 1. Prepovedano je, da se na krovu obdrži norveški molič, ki je bil ulovljen s kakršnim koli vlečnim orodjem na območju, ki ga ome- juje črta, ki povezuje naslednje točke: — točko 56° S na vzhodni obali Velike Britanije do 2° V, — črto, ki teče severno do 58° S, zahodno do 0° 30′ Z, severno do 59° 15′ S, vzhodno do 1° V, severno do 60° S, zahodno do zemljepisne dolžine 0° 00′, — od tam severno do 60° 30′ S, zahodno do obale Shetlandskih otokov, potem zahodno od 60° S na zahodni obali Shetland- skih otokov do 3° Z, južno do 58° 30′ S, — in na koncu zahodno do obale Velike Britanije. 2. Vendar pa lahko ladje obdržijo na krovu količine norveškega moliča, ki so s tega območja in ulovljene z orodjem, opisanim v odstavku 1, če ne presegajo 5 % skupne teže morskih organizmov na krovu, ki so bili z navedenim orodjem ulovljeni na navedenem območju. Člen 28 Omejitve pri ribolovu osliča 1. Prepovedan je ribolov s kakršno koli vlečno mrežo, dansko potegalko ali podobno vlečno mrežo na zemljepisnih območjih in med obdobji, ki so omenjena spodaj: (a) od 1. septembra do 31. decembra na zemljepisnem območju, ki ga omejuje črta, ki povezuje naslednje koordinate: — točko na zahodni obali Španije, ki se imenuje Cabo Cor- rubedo (zemljepisna širina 42° 35′ S, zemljepisna dolžina 9° 05′ Z), — zemljepisno širino 42° 35′ S, zemljepisno dolžino 9° 25′ Z, — zemljepisno širino 43° 00′ S, zemljepisno dolžino 9° 30′ Z, — točko na zahodni obali Španije na zemljepisni širini 43° 00′ S; (c) od 1. decembra do zadnjega dne februarja v naslednjem letu na zemljepisnem območju, ki ga omejuje črta, ki povezuje naslednje koordinate: — točko na zahodni obali Portugalske na zemljepisni širini 37° 50′ S, — zemljepisno širino 37° 50′ S, zemljepisno dolžino 9° 08′ Z, — zemljepisno širino 37° 00′ S, zemljepisno dolžino 9° 07′ Z, — točko na zahodni obali Portugalske na zemljepisni širini 37° 00′ S. 2. Na območjih in med obdobji, ki so navedena v odstavku 1, je treba prepovedati prevažanje na krovu kakršnih koli vlečnih mrež, danskih potegalk ali podobne vlečne opreme, razen če je ta oprema zvezana in zložena v skladu z določbami, opredeljenimi v členu 20(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93. Člen 29 Omejitve pri ribolovu morske plošče — točko na severni obali Španije, ki se imenuje Cabo Prior (zemljepisna širina 43° 34′ S, zemljepisna dolžina 8° 19′ Z), 1. Ladjam, katerih celotna dolžina presega osem metrov, je pre- povedana uporaba kakršne koli pridnene koče, danske potegalke ali podobnega vlečnega orodja na naslednjih zemljepisnih območ- jih: — zemljepisno širino 43° 50′ S, zemljepisno dolžino 8° 19′ Z, (a) območje znotraj 12 milj od obal Francije, severno od zemlje- pisne širine 51° 00′ S, Belgije in Nizozemske do zemljepisne širine 53° 00′ S, merjeno od osnovnih črt; — zemljepisno širino 43° 25′ S, zemljepisno dolžino 9° 12′ Z, (b) območje, ki ga omejuje črta, ki povezuje naslednje koordinate: 228 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 — točka na zahodni obali Danske na zemljepisni širini 57° 00′ S, — zemljepisna širina 57° 00′ S, zemljepisna dolžina 7° 15′ V, — zemljepisna širina 55° 00′ S, zemljepisna dolžina 7° 15′ V, — zemljepisna širina 55° 00′ S, zemljepisna dolžina 7° 00′ V, — zemljepisna širina 54° 30′ S, zemljepisna dolžina 7° 00′ V, — zemljepisna širina 54° 30′ S, zemljepisna dolžina 7° 30′ V, — zemljepisna širina 54° 00′ S, zemljepisna dolžina 7° 30′ V, (c) Plovila, ki jim je bilo izdano posebno ribolovno dovoljenje, navedeno v točkah (a) in (b), morajo izpolnjevati nasled- nja merila: — vključena so na seznam, ki ga mora vsaka država čla- nica predložiti Komisiji, tako da skupna moč motorjev plovil na takšnem seznamu ne presega skupne moči motorjev, ki je razvidna za vsako državo članico na dan 1. januarja 1998, — njihova moč motorja nikoli ne presega 221 kilovatov (kW), v primeru motorjev z omejeno močjo pa pred omejitvijo ni presegala 300 kW. (d) Katero koli posamezno plovilo na seznamu je mogoče nadomestiti z drugim plovilom ali plovili, če: — nobena zamenjava ne bo vodila k povečanju skupne moči motorjev za državo članico, navedene v prvi ali- nei točke (c), — moč motorja nobenega nadomestnega plovila nikoli — zemljepisna širina 54° 00′ S, zemljepisna dolžina ne presega 221 kW, 6° 00′ V, — motor katerega koli nadomestnega plovila ni omejen, — zemljepisna širina 53° 50′ S, zemljepisna dolžina in 6° 00′ V, — zemljepisna širina 53° 50′ S, zemljepisna dolžina 5° 00′ V, — zemljepisna širina 53° 30′ S, zemljepisna dolžina 5° 00′ V, — zemljepisna širina 53° 30′ S, zemljepisna dolžina 4° 15′ V, — zemljepisna širina 53° 00′ S, zemljepisna dolžina 4° 15′ V, — točka na obali Nizozemske na zemljepisni širini 53° 00′ S; (c) območje znotraj dvanajstih milj od zahodne obale Danske od zemljepisne širine 57° 00′ S severno do svetilnika Hirtshals, merjeno od osnovnih črt. 2. (a) Vendar pa se plovilom, katerim je bilo v skladu s čle- nom 7(3) Uredbe (ES) št. 1627/94 izdano posebno ribo- lovno dovoljenje, dovoli ribolov na območjih, navedenih v odstavku 1, ob uporabi vlečnih mrež z gredjo. Prepove- dana je uporaba kakršne koli vlečne mreže z gredjo ozi- roma kakršnih koli vlečnih mrež z gredjo, pri kateri dol- žina gredi oziroma pri katerih skupna dolžina gredi, merjena kot vsota dolžin vseh gredi, presega devet metrov, ali kjer je gred mogoče podaljšati do dolžine, ki presega devet metrov, razen kadar se uporablja oprema, katere velikost mrežnih očes je med 16 in 31 milimetri. Dolžino gredi se meri med njenimi skrajnimi konci, vključno z nje- nimi dodatki. (b) Ne glede na člen 1(2) Uredbe (ES) št. 1627/94 se lahko za plovila, ki presegajo osem metrov celotne dolžine, izdajo posebna ribolovna dovoljenja za namen, naveden v (a). — celotna dolžina katerega koli nadomestnega plovila ne presega 24 metrov. (e) Motor katerega koli posameznega plovila, vključenega na seznam države članice, se lahko zamenja, če: — zamenjava motorja ne vodi do moči motorja ladje, ki bi kadar koli presegala 221 kW, — nadomesten motor ni omejen, in — moč nadomestnega motorja ni takšna, da bi nadomestitev lahko pripeljala do povečanja skupne moči motorjev, kakor je navedena v prvi alinei točke (c) za to državo članico. (f) Ribiškim plovilom, ki ne izpolnjujejo zahtev, določenih v tem odstavku, se njihovo posebno ribolovno dovoljenje odvzame. 3. Ne glede na odstavek 2(a) se plovilom, ki imajo posebno ribo- lovno dovoljenje in katerih osnovna dejavnost je lov navadne peščene kozice, dovoli uporaba vlečnih mrež z gredjo, katerih skupna dolžina gredi, merjeno kot vsota dolžin vsake gredi, pre- sega devet metrov, kadar uporabljajo orodja, pri kateri je velikost mrežnih očes med 80 in 99 milimetrov, če je bilo tem plovilom v ta namen izdano dodatno posebno ribolovno dovoljenje. To dodatno posebno ribolovno dovoljenje je treba vsako leto obnav- ljati. Vsako plovilo, ki mu je bilo izdano takšno dodatno posebno ribo- lovno dovoljenje, je mogoče nadomestiti z drugim plovilom, če: — nadomestno plovilo ne presega 70 BRT in njegova celotna dolžina ne presega 20 metrov, ali — zmogljivost nadomestnega plovila ne presega 180 kW in celotna dolžina nadomestnega plovila ne presega 20 metrov. 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 229 Ribiškim plovilom, ki več ne izpolnjujejo zahtev, določenih v tem odstavku, se njihovo dodatno posebno ribolovno dovoljenje odvzame. 4. (a) Z odstopanjem od odstavka 1: — plovilom, katerih moč motorja nikoli ne preseže 221 kW, in, v primeru motorjev z omejeno močjo, pred omejitvijo ni presegala 300 kW, se dovoli ribolov na območjih, navedenih v tem odstavku, ob uporabi pridnenih koč s širilkami, — plovilom v paru, katerega skupna moč motorjev nikoli ne presega 221 kW, in v primeru motorjev z omejeno močjo, pred omejitvijo ni presegala 300 kW, se dovoli ribolov na omenjenih območjih s pridne- nimi vlečnimi mrežami za vleko v paru. (b) Vendar pa se plovilom, katerih moč motorja presega 221 kW, dovoli uporabljati pridnene koče s širilkami, oziroma se plovilom v parih, katerih skupna moč motorja presega 221 kW, dovoli uporabljati pridnene vlečne mreže za vleko v paru, če: (i) — ulov peščenke in/ali papaline, obdržan na krovu in ulovljen na omenjenih območjih, predstavlja vsaj 90 % skupne žive teže morskih organizmov, ki so na krovu in so bili ujeti na omenjenih območjih, in — količine morske plošče in/ali morskega lista, obdr- žane na krovu in ujete na omenjenih območjih, ne presegajo 2 % skupne žive teže morskih organi- zmov, ki so na krovu in so bili ulovljeni na ome- njenih območjih; ali (ii) — je velikost uporabljenega mrežnega očesa vsaj 100 milimetrov, in — količine morske plošče in/ali morskega lista, obdr- žane na krovu in ujete na omenjenih območjih, ne presegajo 5 % skupne teže morskih organizmov, ki so na krovu in so bili ulovljeni na omenjenih območjih; ali (iii) — je velikost uporabljenega mrežnega očesa vsaj 100 milimetrov, in — je uporaba takšne velikosti mrežnih očes omejena na območje znotraj dvanajstih milj od obale Fran- cije severno od zemljepisne širine 51° 00′ S, in — količine morske plošče in/ali morskega lista, obdr- žane na krovu in ujete na omenjenih območjih, ne presegajo 5 % skupne žive teže morskih organi- zmov, ki so na krovu in so bili ulovljeni na ome- njenih področjih. 5. Na območjih, kjer se vlečnih mrež z gredjo, vlečnih mrež s širilkami ali pridnenih vlečnih mrež za vleko v paru, ne sme uporabljati, je treba prepovedati prevažanje takšnih mrež na krovu, razen če so zvezane in zložene v skladu z določbami, pred- pisanimi v členu 20(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93. 6. Podrobne predpise o uporabi tega člena se sestavi v skladu s postopkom, določenim v členu 48. OMEJITVE DOLOČENIH TIPOV RIBOLOVA IN S TEM POVEZANIH DEJAVNOSTI NASLOV V Člen 30 Omejitve uporabe pridnenega vlečnega orodja 1. Plovilom je prepovedano, da imajo na krovu ali uporabljajo kakršno koli vlečno mrežo z gredjo, pri kateri dolžina gredi ozi- roma skupna dolžina gredi, če jih je več, merjena kot vsota dolžin vseh gredi, presega 24 metrov ali jo je mogoče podaljšati do dol- žine, ki presega 24 metrov. Dolžino gredi se meri med njenimi skrajnimi konci, vključno z njenimi dodatki. 2. Plovilom je prepovedana uporaba kakršne koli vlečne mreže z gredjo, pri kateri je velikost mrežnih očes med 32 in 99 milimetri, na obeh naslednjih zemljepisnih območjih: (a) Severno morje severno od črte, ki povezuje naslednje točke: — točko na vzhodni obali Velike Britanije na zemljepisni širini 55° S, — potem vzhodno do zemljepisne širine 55° S, zemljepisne dolžine 5° V, 230 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 — potem severno do zemljepisne širine 56° S, — in končno vzhodno do točke na zahodni obali Danske na zemljepisni širini 56° S; ribe zamrznjene takoj po sortiranju in se nobena presor- tirana riba ne vrne v morje, razen kakor zahteva člen 19; in (b) Razdelek Vb ICES, podobmočje VI ICES severno od zemlje- pisne širine 56° S in podobmočje XII ICES severno od zem- ljepisne širine 56° S. (ii) je oprema vgrajena in nameščena na plovilo tako, da zagotavlja takojšnjo zamrznitev in ne dovoljuje vračanja morskih organizmov v morje. Na območjih, navedenih pod (a) in (b) je prepovedano shranjevati na krovu kakršno koli vlečno mrežo z gredjo, pri kateri je velikost mrežnega očesa med 32 in 99 milimetri, razen če je takšna mreža zvezana in zložena v skladu z določbami, predpisanimi v členu 20(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93. 3. Katero koli plovilo, ki ima dovoljenje za ribolov v Baltiku, Beltsu ali Soundu, lahko v Kattegatu prevaža samodejno sortirno opremo, če je bilo v ta namen izdano posebno ribolovno dovol- jenje. 3. Na zemljepisnem območju, določenem v odstavku 2(a), je plo- vilom prepovedana uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže s širilkami, pridnene vlečne mreže za vleko z dvema ploviloma ali danske potegalke, pri kateri je velikost mrežnega očesa med 80 in 99 milimetri. Na tem območju je prepovedano shranjevati na krovu kakršno koli pridneno vlečno mrežo s širilkami, pridneno vlečno mrežo za vleko z dvema ploviloma ali dansko potegalko, pri kateri je velikost mrežnega očesa med 80 in 99 milimetri, razen če je mreža zvezana in zložena v skladu z določbami, pred- pisanimi v členu 20(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93. Člen 31 Neobičajni načini ribolova 1. Prepovedan je lov morskih organizmov na načine, ki vključu- jejo uporabo razstreliv, strupenih snovi ali snovi za omamljanje ter električnega toka. 2. Prepovedana je prodaja, razstavljanje ali ponujanje za prodajo morskih organizmov, ki so bili ulovljeni na načine, ki vključujejo uporabo kakršne koli vrste izstrelka. Člen 32 Omejitve uporabe samodejne sortirne opreme 1. Prepovedano je, da se na krovu ribiškega plovila prevaža ali uporablja oprema, ki je zmožna samodejnega sortiranja sleda, skuše ali šura po velikosti ali spolu. 2. Vendar pa sta prevažanje in uporaba takšne opreme dovoljena, če: (a) plovilo na krovu sočasno ne prevaža ali uporablja bodisi vleč- nega orodja z velikostjo mrežnih očes, ki je manjša od 70 milimetrov, bodisi ene ali več zapornih plavaric ali podob- nega ribolovnega orodja; Posebno ribolovno dovoljenje določa vrste, območja, časovna obdobja in kakršne koli druge pogoje, ki so primerni za uporabo in prevažanje sortirne opreme na krovu. Člen 33 Omejitve uporabe zapornih plavaric 1. Prepovedano je kakršno koli obkroževanje kakršne koli jate ali skupine morskih sesalcev z zapornimi plavaricami. 2. Ne glede na člen 1 velja odstavek 1 v vseh vodah za vsa plo- vila, ki imajo zastavo države članice ali so v njej registrirana. Člen 34 Omejitve ribolovnih dejavnosti v coni dvanajstih milj okrog Velike Britanije in Irske 1. Plovilom je prepovedana uporaba kakršne koli vlečne mreže z gredjo na območju znotraj dvanajstih milj od obal Velike Brita- nije in Irske, merjeno od temeljnih črt, od katerih se merijo teri- torialne vode. 2. Vendar pa lahko na območjih, navedenih v odstavku 1, z vleč- nimi mrežami z gredjo lovijo ribe plovila iz katere koli od nasled- njih kategorij: (a) plovilo, ki je začelo delovati pred 1. januarjem 1987 in katerega moč motorja ne presega 221 kW in, v primeru motorja z omejeno močjo, pred omejitvijo ni presegala 300 kW; (b) plovilo, ki je začelo delovati po 31. decembru 1986 in katerega moč motorja ni omejena, njegova moč pa ne presega 221 kW in celotna dolžina plovila ne presega 24 metrov; (c) plovilo, ki so mu po 31. decembru 1986 motor zamenjali z motorjem, katerega moč ni omejena in katerega moč ne pre- sega 221 kW. ali (b) (i) je celoten ulov, ki ga je mogoče zakonito obdržati na krovu, shranjen v zamrznjenem stanju, so presortirane 3. Ne glede na odstavek 2 je prepovedana uporaba kakršne koli vlečne mreže z gredjo, pri kateri dolžina gredi oziroma skupne dolžine gredi, če gre za več vlečnih mrež z gredjo, merjeno kot vsota dolžin vsake gredi, presega devet metrov oziroma je gred 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 231 mogoče podaljšati do dolžine, ki presega devet metrov, razen če se uporablja orodje, pri katerem je velikost mrežnega očesa med 16 in 31 milimetri. Dolžino gredi se meri med njenimi skrajnimi konci, vključno z njenimi dodatki. 5. Plovilom, ki ne smejo uporabljati vlečnih mrež z gredjo, je na območjih, navedenih v tem členu, prepovedano prevažanje takš- nih mrež na krovu, razen če so zvezane in zložene v skladu z določbami, predpisanimi v členu 20(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93. 4. Ribiškim plovilom, ki ne izpolnjujejo meril, določenih v odstavkih 2 in 3, se ne dovoli opravljanje ribolovnih dejavnosti, navedenih v teh odstavkih. 6. Podrobna pravila za uresničevanje tega člena se sestavi v skladu s postopkom, določenim v členu 48. NASLOV VI POSEBNE DOLOČBE ZA SKAGERRAK IN KATTEGAT Člen 35 Ne glede na člen 19(1) se lahko premajhni morski organizmi, ulovljeni v Skagerraku ali Kattegatu, obdržijo na krovu oziroma pretovarjajo, izkrcavajo, prevažajo, shranjujejo, prodajajo, raz- stavljajo ali ponujajo v prodajo, če so v mejah 10 % žive teže skupnega ulova, ki se obdrži na krovu. Člen 36 Lososa in morske postrvi se ne obdrži na krovu oziroma preto- varja, izkrca, shranjuje, prodaja, razstavlja ali ponuja v prodajo, temveč se ju nemudoma vrne v morje, če sta ulovljena v katerem koli delu Skagerraka ali Kattegata, ki se nahaja izven meje štirih milj, merjeno od temeljnih črt držav članic. — za ogorčico (Zoarces viviparus), glavače (Gobiidae) ali kaplje (Cottus spp. ), ki bodo služili kot vabe, mreže s katero koli veli- kostjo mrežnih očes. Člen 38 V obdobju od polnoči v soboto do polnoči v nedeljo v Skager- raku in v obdobju med polnočjo v petek in polnočjo v soboto v Kattegatu je prepovedano, da se na krovu obdrži kakršna koli količina sleda, skuše ali papaline, ulovljena z vlečnimi mrežami ali zapornimi plavaricami. Člen 39 V Kattegatu je prepovedana uporaba kakršne koli vlečne mreže z gredjo. Člen 37 Člen 40 1. Od 1. julija do 15. septembra je v vodah, ki se nahajajo znot- raj treh milj od temeljnih črt v Skagerraku in Kattegatu, prepove- dana uporaba vlečnih mrež, pri katerih je velikost mrežnega očesa manjša od 32 milimetrov. 2. Vendar pa se pri ribolovu z vlečno mrežo v teh vodah in v obdobju, omenjenem v odstavku 1, lahko uporabljajo: — za severno kozico (Pandalus borealis) mreže, pri katerih je mrežno oko veliko vsaj 30 milimetrov, V obdobjih in na območjih, navedenih v členih 37, 38 in 39 te uredbe, kjer se ne sme uporabljati vlečnih mrež ali vlečnih mrež z gredjo, je prepovedano prevažanje takšnih mrež na krovu, razen če so zvezane in zložene v skladu z določbami, predpisanimi v členu 20(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93. Člen 41 Ne glede na člen 31 je v Skagerraku in Kattegatu dovoljeno uporabljati električni tok ali harpunske topove za lovljenje tunov in morskega psa orjaka (Cetorhinus maximus). NASLOV VII TEHNIČNE DOLOČBE Člen 42 Postopki obdelave 2. Odstavek 1 se ne uporablja za proizvajanje surimija in ribje kaše na krovu ribiške ladje. 1. Prepovedano je, da se na krovu ribiškega plovila izvaja kakršna koli fizična ali kemična predelava rib za izdelavo ribje moke, rib- jega olja ali podobnih izdelkov ali za pretovarjanje ulova rib v takšne namene. Ta prepoved ne velja za predelavo ali pretovarjanje drobovja. Člen 43 Znanstveno raziskovanje 1. Ta uredba ne velja za ribolov, ki se opravlja zgolj v namen dovoljenjem in se znanstvenih raziskav izvaja in z 232 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 pooblastilom zadevne države članice ali držav članic, in o katerih so bile Komisija in država članica ali države članice, v čigar vodah se izvaja raziskava, vnaprej obveščene. 2. Morske organizme, ki so bili ulovljeni v namene, ki so podrobno določeni v odstavku 1, se sme prodajati, shranjevati, razstavljati ali ponujati v prodajo, če: — izpolnjujejo standarde, določene v Prilogi XII k tej uredbi ter standarde trženja, sprejete v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 3759/92 z dne 17. decembra 1992 o skupni ureditvi trga za ribiške proizvode in za proizvode iz ribogojstva (1), ali — se prodajajo neposredno za namene, ki ne vključujejo člove- ške uporabe. Člen 44 Umetno obnavljanje staležev in premeščanje 1. Ta uredba se ne uporablja za ribolov, ki se izvaja samo za namene obnavljanja staležev ali premeščanja morskih organi- zmov, ki se izvajajo z dovoljenjem in pooblastilom zadevne države članice ali držav članic. Če se obnavljanje staležev ali pre- meščanje izvaja v vodah druge države članice ali drugih držav čla- nic, je treba Komisijo in vse zadevne države članice vnaprej obve- stiti. 2. Morske organizme, ki so bili ulovljeni v namene, podrobno določene v odstavku 1 tega člena, in pozneje živi vrnjeni v morje, se sme prodajati, shranjevati, razstavljati ali ponujati v prodajo, če so izpolnjeni standardi trženja, sprejeti v skladu s členom 2 Uredbe (EGS) št. 3759/92. NASLOV VIII KONČNE DOLOČBE Člen 45 Člen 46 1. Kjer je za ohranjanje staležev morskih organizmov potrebno takojšnje ukrepanje, lahko Komisija poleg te uredbe ali z odsto- panjem od te uredbe sprejme katere koli potrebne ukrepe, v skladu s postopkom, določenim v členu 48. 2. Kjer je ohranjanje določenih vrst ali ribolovnih območij resno ogroženo in kjer bi imelo kakršno koli odlašanje za posledico škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, lahko država članica sprejme ustrezne nediskriminatorne ohranjevalne ukrepe v zvezi z vodami pod svojo jurisdikcijo. 1. Države članice lahko sprejmejo ukrepe za ohranjanje in uprav- ljanje staležev: (a) v primeru strogo lokalnih staležev, ki so zanimivi izključno ribičem zadevne države članice; ali (b) v obliki pogojev ali podrobnih ureditev, namenjenih omejitvi ulova s tehničnimi ukrepi: 3. O ukrepih, navedenih v odstavku 2, se skupaj s pisno obraz- ložitvijo obvesti Komisijo in druge države članice, takoj ko se jih sprejme. V desetih dneh po prejemu takšnega obvestila Komisija takšne ukrepe potrdi ali zahteva njihov preklic oziroma spremembo in dopolnitev. Države članice se nemudoma obvesti o odločbi Komi- sije. Države članice lahko odločbo Komisije predložijo Svetu v desetih delovnih dneh po prejetju tega obvestila. Svet lahko na podlagi kvalificirane večine v enem mesecu sprejme drugačno odločitev. (1) UL L 388, 31. 12. 1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3318/94 (UL L 350, 31. 12. 1994, str. 15). (i) ki dopolnjujejo tiste, ki so določene v zakonodaji Skup- nosti za ribolovna območja; ali (ii) ki presegajo minimalne zahteve, določene v omenjeni zakonodaji; če takšni ukrepi veljajo samo za ribiče zadevne države članice, so združljivi z zakonodajo Skupnosti in so skladni s skupno ribiško politiko. 2. Komisijo se pravočasno obvesti o kakršnih koli načrtih za uvedbo ali spremembo oziroma dopolnitev nacionalnih tehnič- nih ukrepov, da lahko predstavi svoje mnenje. Če Komisija tako zahteva, zadevna država članica v enem mesecu po takšnem obvestilu začasno razveljavi začetek veljavnosti načr- tovanih ukrepov, dokler ne minejo trije meseci od datuma ome- njenega obvestila, tako da se Komisija v tem obdobju lahko odloči, ali zadevni ukrepi izpolnjujejo določbe odstavka 1. 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 233 Kadar Komisija z odločbo, ki jo mora poslati državi članici, ugo- tovi, da načrtovani ukrep ne izpolnjuje določb odstavka 1, ga država članica ne sme uveljaviti brez potrebnih sprememb in dopolnil. Člen 48 Podrobna pravila za izvajanje te uredbe se sprejme v skladu s postopkom, določenim v členu 18 Uredbe (EGS) št. 3760/92. Ta pravila lahko med drugim vključujejo: Zadevna država članica druge države članice in Komisijo nemu- doma obvesti o sprejetih ukrepih, potem ko je sprejela kakršne koli spremembe in dopolnila, ki so morda potrebni. — tehnične predpise za določitev debeline ribiških sukancev in pletenic, 3. Države članice na zahtevo Komisiji zagotovijo vse podrob- nosti, ki so potrebne za oceno, ali njihovi nacionalni tehnični ukrepi izpolnjujejo določbe odstavka 1. — predpise za vzorčenje, — tehnične predpise za določitev velikosti mrežnih očes, 4. Na pobudo Komisije ali na zahtevo katere koli države članice je lahko vprašanje, ali nacionalni tehnični ukrep, ki ga uporablja država članica, ustreza odstavku 1 tega člena, predmet odločbe, ki se sprejme v skladu s postopkom, določenim v členu 48. Če je treba sprejeti takšno odločbo, veljata tretji in četrti pododstavek odstavka 2. — sezname in tehnične opise naprav, ki se jih lahko pritrdi na mreže, — tehnične predpise za merjenje moči motorja, — tehnične predpise v zvezi z mrežnim materialom s kvadrata- stimi mrežnimi očesi, 5. O ukrepih v zvezi z ribolovom z obale zadevna država članica obvesti Komisijo zgolj informativno. — tehnične predpise v zvezi z mrežnimi materiali, — spremembe prepisov za uporabo kombinacij velikosti mrež- nih očes. Člen 47 Člen 49 1. Najpozneje eno leto po začetku veljavnosti te uredbe se Svet na podlagi predloga Komisije odloči o določitvi predpisov za uporabo kombinacij velikosti mrežnih očes, ki se bodo uporab- ljala na dan začetka veljavnosti te uredbe. S prvim januarjem 2000 se prekličejo naslednji členi in priloge Uredbe (ES) št. 894/97: Najpozneje tri leta po začetku veljavnosti te uredbe se Svet na podlagi predloga Komisije odloči o reviziji ter spremembah, dolo- čenih v prilogah od I do XI, ki bodo začeli veljati v enem letu po tej odločitvi. 2. V letih 1998, 1999 in 2000 države članice, ko zaprosijo Komisijo za financiranje eksperimentalnih projektov, dajejo prednost eksperimentalnim projektom, ki obravnavajo uporabo ploskev s kvadratastimi mrežnimi očesi ali drugih pripomočkov za povečevanje selektivnosti vlečne opreme. Pri ocenjevanju eks- perimentalnih projektov za financiranje Komisija daje prednost takšnim projektom. — členi od 1 do 10, — členi od 12 do 17, — priloge od I do VII. Napotila na omenjeno uredbo je treba sestaviti kot napotila na to uredbo in se jih bere v skladu s korelacijsko tabelo, določeno v Prilogi XV. Znanstvena imena morskih organizmov, ki so izrecno navedena v tej uredbi, so določena v Prilogi XIV. Komisija najpozneje štiri leta po datumu sprejetja te uredbe Svetu poroča in sočasno predloži ustrezne predloge o ugotovitvah glede omenjenih eksperimentalnih projektov. Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evrop- skih skupnosti. Člen 50 Svet se o teh predlogih odloči najpozneje eno leto po datumu predložitve. Z izjemo člena 32(3) in člena 47, ki začneta veljati z začetkom se uredba uporablja od prvega veljavnosti januarja 2000. te uredbe, 234 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, dne 30. marca 1998 Za Svet Predsednik Lord SIMON of HIGHBURY 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 235 PRILOGA I VLEČNA ORODJA: regiji 1 in 2, razen Skagerraka in Kattegata Razponi velikosti mrežnih očes, ciljne vrste in zahtevani odstotki ulova, ki veljajo za uporabo posamičnega razpona velikosti mrežnih očes Ciljne vrste Razpon velikosti mrežnih očes (milimetri) < 16 16 do 31 32 do 54 55 do 69 70 do 79 80 do 99 ≥ 100 95 × Peščenke (Ammodytidae) (1) Peščenke (Ammodytidae) (2) Norveški molič (Trisopterus esmarkii) Gavuni, snetci (Atherina spp. in Osmerus spp. ) Molič (Trisopterus minutus) Srebrna trska (Gadus argenteus) Mečaki (Cepolidae) Papalina (Sprattus sprattus) Jegulja (Anguilla anguilla) Sardon (Engraulis encrasicholus) Sinji mol (Micromesistius poutassou) Srebrenke (Argentinidae) Sardela (Sardina pilchardus) Kozice (Pandalus montagui, Crangon spp. , Palaemon spp. ) Skuše (Scomber spp. ) Šuri (Trachurus spp. ) Atlantski sled (Clupea harengus) Lignji (Loliginidae, Ommastrephidae) Iglice (Belone spp. ) Francoski molič (Trisopterus luscus) Kozice (Pandalus spp. , Parapenaeus longirostris) Ugor (Conger conger) Morski zmaji (Trachinidae) Krulci (Triglidae) Hobotnica (Octopus vulgaris) Raki skakači (Galatheidae) Škamp (Nephrops norvegicus) Morski list (Solea vulgaris) Morska plošča (Pleuronectes platessa) Oslič (Merluccius merluccius) Krilati rombi (Lepidorhombus spp. ) Mol (Merlangius merlangus) Gladki romb (Scophthalmus rhombus) Ø Ø Ø Ø Ø Ø ÿ Ø ÿ ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Minimalni odstotek ciljnih vrst 90/60 (3) (5) 60 30 90/60 (4) 90 35 30 70 (6) Brez × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (1) Na območjih in v letnih obdobjih, ki niso podrobno določena v opombi 2. (2) V Severnem morju, od 1. novembra do zadnjega dne februarja. (3) Ulov, ki se ga obdrži na krovu, mora vsebovati: — vsaj 90 % kakršne koli mešanice dveh ali več ciljnih vrst, ali — vsaj 60 % katere koli ciljne vrste in največ 5 % kakršne koli mešanice trske, vahnje in saja ter največ 15 % kakršne koli mešanice vrst, ki so označene s simbolom „Ø“. (4) Ulov, ki se ga obdrži na krovu, mora vsebovati: — vsaj 90 % kakršne koli mešanice dveh ali več ciljnih vrst, ali — vsaj 60 % katere koli ciljne vrste in največ 5 % kakršne koli mešanice trske, vahnje in saja ter največ 15 % kakršne koli mešanice vrst, ki so označene s simbolom „ÿ“. (5) Določbe, ki zadevajo omejitve ulova sleda, ki se ga lahko obdrži na krovu, kadar se lovi z mrežami z velikostjo mrežnega očesa od 16 do 31 mm, so opredeljene v zako- nodaji Skupnosti, ki za določene staleže rib in skupine staležev rib določa celotni dovoljeni ulov in nekatere pogoje, pod katerimi se sme loviti. (6) Med prvim letom, ki bo sledilo začetku veljavnosti te uredbe, se minimalni odstotek ciljnih vrst, ki je 50 %, nanaša na ulove v Regiji 2 z izjemo Severnega morja, razdelek Vb ICES, podobmočja VI severno od zemljepisne širine 56o S in podobmočja XII severno od zemljepisne širine 56o S. 236 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 Ciljne vrste Polak (Pollachius pollachius) Limanda (Limanda limanda) Sipa (Sepia officinalis) Brancin (Dicentrarchus labrax) Iverka (Platichthys flesus) Rdeči jezik (Microstomus kitt) Morske mačke (Scyliorhinidae) Sivi jezik (Glyptocephalus cynoglossus) Kovač (Zeus faber) Kraljevska pokrovača (Chlamys opercularis) Mala pokrovača (Chlamys varia) Bradači (Mullidae) Ciplji (Mugilidae) Repaki (Nezumia spp. , Trachyrhynchus spp. , Malococephalus spp. ) Morski meči (Trichiuridae) Morske spake (Lophiidae) Raže (Rajidae) Špari (Sparidae) Romb (Psetta maxima) Vsi drugi morski organizmi Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Ø ÿ Razpon velikosti mrežnih očes (milimetri) < 16 16 do 31 32 do 54 55 do 69 70 do 79 80 do 99 ≥ 100 Minimalni odstotek ciljnih vrst 95 90/60 (1) (3) 60 30 90/60 (2) 90 35 30 70 (4) Brez × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (1) Ulov, ki se ga obdrži na krovu, mora vsebovati: — vsaj 90 % kakršne koli mešanice dveh ali več ciljnih vrst, ali — vsaj 60 % katere koli ciljne vrste in največ 5 % kakršne koli mešanice trske, vahnje in saja ter največ 15 % kakršne koli mešanice vrst, ki so označene s simbolom „Ø“. (2) Ulov, ki se ga obdrži na krovu, mora vsebovati: — vsaj 90 % kakršne koli mešanice dveh ali več ciljnih vrst, ali — vsaj 60 % katere koli ciljne vrste in največ 5 % kakršne koli mešanice trske, vahnje in saja ter največ 15 % kakršne koli mešanice vrst, ki so označene s simbolom „ÿ“. (3) Določbe, ki zadevajo omejitve ulova sleda, ki se ga lahko obdrži na krovu, kadar se lovi z mrežami z velikostjo mrežnega očesa od 16 do 31 mm, so opredeljene v zako- nodaji Skupnosti, ki za določene staleže rib in skupine staležev rib določa celotni dovoljeni ulov in nekatere pogoje, pod katerimi se sme loviti. (4) Med prvim letom, ki bo sledilo začetku veljavnosti te uredbe, se minimalni odstotek ciljnih vrst, ki je 50 %, nanaša na ulove v Regiji 2 z izjemo Severnega morja, razdelek Vb ICES, podobmočja VI severno od zemljepisne širine 56o S in podobmočja XII severno od zemljepisne širine 56o S. 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 237 PRILOGA II VLEČNA ORODJA: Regija 3, razen razdelka IXa ICES vzhodno od zemljepisne dolžine 7° 23′ 48″ Z Razponi velikosti mrežnih očes, ciljne vrste in zahtevani odstotki ulova, ki veljajo za uporabo posamičnega razpona velikosti mrežnih očes Ciljne vrste Peščenke (Ammodytidae) Norveški molič (Trisopterus esmarkii) Papalina (Sprattus sprattus) Jegulja (Anguilla anguilla) Sardon (Engraulis encrasicolus) Gavuni, snetci (Atherina spp. in Osmerus spp. ) Molič (Trisopterus minutus) Srebrna trska (Gadus argenteus) Mečaki (Cepolidae) Sardela (Sardina pilchardus) Henslowova plavajoča rakovica (Polybius henslowi) Kozice (Pandalus mantagui, Crangon spp. , Palaemon spp. ) Skuše (Scomber spp. ) Šuri (Trachurus spp. ) Atlantski sled (Clupea harengus) Sinji mol (Micromesistius poutassou) Srebrenke (Argentinidae) Lignji (Loliginidae, Ommastrephidae) Iglice (Belone spp. ) Moliči (Trisopterus spp. ) Klinasti list (Dicologoglossa cuneata) Kozice (Pandalus spp. ) Kostanjevke, sluzoglavke (Bramidae, Berycidae) Ugor (Conger conger) Špari (Sparidae razen Spondyliosoma cantharus) Bodike (Scorpaenidae) Morska lista (Microchirus azevia, Microchirus variegatus) Tabinje (Phycis spp. ) Morski zmaji (Trachinidae) Krulci (Triglidae) Girice (Centracanthidae) Hobotnice (Octopus vulgaris, Eledone cirrosa) Ustnače (Labridae) Kozice (Aristeus antennatus, Aristaeomorpha foliacea, Parapenaeus longirostris) Sipa (Sepia officinalis) Repaki (Malacocephalus spp. , Nezumia spp. , Trachyrhynchus spp. ) Morske mačke (Scyliorhinidae) Mora (Mora moro) Raki skakači (Galatheidae) Kovač (Zeus faber) Bradači (Mullidae) Vsi drugi morski organizmi Razpon velikosti mrežnih očes (milimetri) 16 do 31 32 do 54 55 do 59 60 do 69 ≥ 70 Minimalni odstotek ciljnih vrst 50 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Brez × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × s × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × 238 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 PRILOGA III VLEČNA ORODJA: razdelek IXa ICES vzhodno od zemljepisne dolžine 7° 23′ 48″ Z Razponi velikosti mrežnih očes, ciljne vrste in zahtevani odstotki ulova, ki veljajo za uporabo posamičnega razpona velikosti mrežnih očes Ciljne vrste Razpon velikosti mrežnih očes (milimetri) 40 do 54 ≥ 55 Minimalni odstotek ciljnih vrst 60 % (1) Brez Ciplji (Mugilidae) Špari (Sparidae) Bradači (Mullidae) Krulci (Triglidae) Morski zmaji (Trachinidae) Ustnače (Labridae) Tabinje (Phycis spp. ) Klinasti list (Dicologoglossa cuneata) Morski jezik (Citharus linguatula) Ugor (Conger conger) Morska bogomolka (Squilla mantis) Kozice (Parapeneaus longirostris, Pandalus spp. ) Lignji (Ommastrephidae, Loliginidae, Alloteuthis spp. ) Hobotnica (Octopus vulgaris) Sipe (Sepia spp. ) Skuše (Scomber spp. ) Šuri (Trachurus spp. ) Sinji mol (Micromesistius poutasous) Jegulja (Anguilla anguilla) Gavuni, snetci (Atherina spp. , Osmerus spp. ) Iglice (Belone spp. ) Vsi drugi morski organizmi × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (1) Količine kakršne koli mešanice drugih vrst, omenjenih v Prilogi XII, ki se jih obdrži na krovu, ne smejo presegati 10 % teže celot- nega ulova, ki se ga obdrži na krovu. 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 239 PRILOGA IV VLEČNA ORODJA: Skagerrak in Kattegat Razponi velikosti mrežnih očes, ciljne vrste in zahtevani odstotki ulova, ki veljajo za uporabo posamičnega razpona velikosti mrežnih očes Razpon velikosti mrežnih očes (milimetri) Vrste < 16 16 do 31 32 do 69 70 do 89 ≥ 90 Minimalni odstotek ciljnih vrst 50 % 20 % 50 % 20 % 50 % 30 % Brez Peščenke (Ammodytidae) (3) × Peščenke (Ammodytidae) (4) Norveški molič (Trisopterus esmarkii) Sinji mol (Micromesistius poutassou) Morski zmaj (Trachinus draco) (1) Mehkužci (razen sip – Sepia) (1) Iglica (Belone belone) (1) Sivi krulec (Eutrigla gurnardus) (1) Srebrenke (Argentina spp. ) Papalina (Sprattus sprattus) Jegulja (Anguilla anguilla) Kozice (Crangon spp. , Palaemon adspersus) (2) Skuše (Scomber spp. ) Šuri (Trachurus spp. ) Atlantski sled (Clupea harengus) Severna kozica (Pandalus borealis) Kozice (Crangon spp. , Palaemon adspersus) (1) Mol (Merlangius merlangus) Škamp (Nephrops norvegicus) Vsi drugi morski organizmi (1) Samo znotraj štirih milj od temeljnih črt. (2) Izven štirih milj od temeljnih črt. (3) Od 1. marca do 31. julija v Kattegatu. × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (4) V Skagerraku od 1. novembra do zadnjega dne februarja. V Kattegatu od 1. avgusta do zadnjega dne februarja. 240 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 PRILOGA V VLEČNA ORODJA: regije 4, 5 in 6 A. Regiji 4 in 5 Vrste Bukva (Boops boops) Sardela (Sardina pilchardus) Skuše (Scomber spp. ) Šuri (Trachurus spp. ) Vsi drugi morski organizmi Razpon velikosti mrežnih očes (milimetri) 20 do 39 40 do 64 ≥ 65 Minimalni odstotek ciljnih vrst 50 % 80 % Brez * * * * * * * * * * * B. Regija 6 Vrste Kozice (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) Vsi drugi morski organizmi Razpon velikosti mrežnih očes (milimetri) 45 do 50 ≥ 100 Minimalni odstotek ciljnih vrst 30 % * Brez * * 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 241 PRILOGA VI MIRUJOČA ORODJA: regiji 1 in 2 Mrežno oko 10 do 30 mm 50 do 70 mm 90 do 99 mm 100 do 119 mm 120 do 219 mm ≥ 220 mm Vrste Sardela (Sardina pilchardus) Jegulja (Anguilla anguilla) Papalina (Sprattus sprattus) Šuri (Trachurus spp. ) Atlantski sled (Clupea harengus) Skuše (Scomber spp. ) Bradači (Mullidae) Iglice (Belone spp. ) Brancin (Dicentrarchus labrax) Ciplji (Mugilidae) Limanda (Limanda limanda) Vahnja (Melanogrammus aeglefinus) Mol (Merlangius merlangus) (2) Iverka (Platichthys flesus) Morski list (Solea vulgaris) Morska plošča (Pleuronectes platessa) Sipa (Sepia officinalis) Trska (Gadus morhua) Polak (Pollachius pollachius) (3) Leng (Molva molva) Saj (Pollachius virens) Oslič (Merluccius merluccius) (3) Trnež (Squalus acanthias) Morske mačke (Scyliorhinus spp. ) Krilati rombi (Lepidorhombus spp. ) Bradavičarica (Cyclopterus lumpus) Vsi drugi morski organizmi * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * (1) (1) Morske spake (Lophius spp. ) iz podobmočij VI in VII ICES, ki se obdržijo na krovu in presegajo 30 % skupnega ulova na krovu iz tega območja, je treba uloviti z mrežnim očesom, ki je veliko najmanj 250 mm. (2) V razdelkih VIIe in VIId ICES bo z začetkom veljavnosti od 31. decembra 1999 najmanjša velikost 90 mm. (3) V razdelkih VIIe in VIId ICES bo z začetkom veljavnosti od 31. decembra 1999 najmanjša velikost 110 mm. 242 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 PRILOGA VII MIRUJOČA ORODJA: regija 3 Vrste Mrežno oko < 40 mm 40 do 49 mm 50 do 59 mm 60 do 79 mm 80 do 99 mm ≥ 100 mm Sardela (Sardina pilchardus) Skalne kozice (Palaemon spp. ) Knez (Coris julis) Bukva (Boops boops) Bele kozice (Penaeus spp. ) Morska bogomolka (Squilla mantis) Bradači (Mullidae) Klinasti list (Dicologoglossa cuneata) Ustnače (Labridae) Šuri (Trachurus spp. ) Skuše (Scomber spp. ) Francoski molič (Trisopterus luscus) Sipa (Sepia officinalis) Krulci (Triglidae) Špari (Sparidae) Bodike (Scorpaenidae) Azevija (Microhirus acevia) Puščičasti lignji (Ommatostrephidae) Ugor (Conger conger) Tabinje (Phycis spp. ) Gladki romb (Scophtalmus rhombus) Morski zmaji (Trachinidae) Girice (Centracanthidae) Brancin (Dicentrarchus labrax) Mol (Merlangius merlangus) Romb (Psetta maxima) Polak (Pollachius pollachius) Bokoplute (Pleuronectidae) Morski list (Solea vulgaris) (1) Oslič (Merluccius merluccius) (1) Vsi drugi morski organizmi (2) × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × × (1) V razdelkih VIIIc in IX ICES bo najmanjša velikost mrežnih očes 60 mm. Z začetkom veljavnosti od 31. decembra 1999 pa bo najmanjša velikost mrežnega očesa od 80 do 90 mm. (2) Morske spake (Lophius spp. ), ki se obdržijo na krovu in presegajo 30 % skupnega ulova na krovu, je treba uloviti z mrežnim oče- som, ki je veliko najmanj 220 mm. 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 243 Dovoljene kombinacije razponov velikosti mrežnih očes za regiji 1 in 2, razen Skagerraka in Kattegata PRILOGA VIII Milimetri < 16 + 16 do 31 16 do 31 + 32 do 54 16 do 31 + 70 do 79 16 do 31 + 80 do 99 16 do 31 + ≥ 100 32 do 54 + 70 do 79 32 do 54 + 80 do 99 32 do 54 + ≥ 100 70 do 79 + 80 do 99 70 do 79 + ≥ 100 80 do 99 + ≥ 100 244 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 PRILOGA IX Dovoljene kombinacije razponov velikosti mrežnih očes za Regijo 3, razen razdelka IXa ICES vzhodno od zemljepisne dolžine 7° 23′ 48″ Z Milimetri 16 do 31 + 32 do 54 16 do 31 + ≥ 70 32 do 54 + ≥ 70 55 do 59 + ≥ 70 70 do 79 + ≥ 70 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 245 Pogoji za uporabo kombinacij velikosti mrežnih očes v regijah 1 in 2, razen Skagerraka in Kattegata PRILOGA X Za zapisnik. 246 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 PRILOGA XI Pogoji za uporabo kombinacij velikosti mrežnih očes v Regiji 3, razen razdelka IXa ICES vzhodno od zemljepisne dolžine 7° 23′ 48″ Z Za zapisnik. 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 247 PRILOGA XII NAJMANJŠE VELIKOSTI Najmanjša velikost regije od 1 do 5, razen Skagerraka/Kattegata Skaggerak/Kattegat 35 cm 30 cm 35 cm 30 cm 27 cm 20 cm 24 cm 22 cm 27 cm 63 cm 70 cm 36 cm 20 cm 15 cm 11 cm 30 cm 27 cm 30 cm – 30 cm 25 cm 24 cm 27 cm 23 cm – – – 130 (40) mm (1) 20 cm (2) 18 cm 15 cm – Vrste Trska (Gadus morhua) Vahnja (Melanogrammus aeglefinus) Saj (Pollachius virens) Polak (Pollachius pollachius) Oslič (Merlucius merlucius) Krilati rombi (Lepidorhombus spp. ) Morski listi (Solea spp. ) Morska plošča (Pleuronectes platessa) Mol (Merlangius merlangus) Leng (Molva molva) Modri leng (Molva dipterygia) Brancin (Dicentrarchus labrax) Škamp (Nephrops norvegicus) (1) Repi škampov Skuša (Scomber scombrus) Atlantski sled (Clupea harengus) Šur (Trachurus trachurus) Sardela (Sardina pilchardus) Jastog (Homarus gammarus) 85 mm (3) 220 (78) mm (1) Morski pajek (Maia squinado) 120 mm Male pokrovače (Chlamys spp. ) Brazdasta ladinka (Ruditapes decussatus) Recentna venerupis (Venerupis pullastra) Filipinska ladinka (Ruditapes philippinarum) Ladinka (Venus verrucosa) Lepotka (Callista chione) Nožničarke (Ensis spp. , Pharus legumen) Čvrsta koritnica (Spisula solidissima) Donaks (Donax spp. ) 40 mm 40 mm 40 mm 40 mm 40 mm 5 cm 10 cm 25 mm 25 mm – – – – – – 248 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 Vrste Valovita blatarka (Buccinum undatum) Hobotnica (Octopus vulgaris) Mečarica (Xiphias gladius) (4) Tun (Thunnus thynnus) (5) Rarogi (Palinurus spp. ) Najmanjša velikost regije od 1 do 5, razen Skagerraka/Kattegata Skaggerak/Kattegat – 45 mm 750 gramov 25 kg ali 125 cm (spodnja čeljust) 6,4 kg 110 mm Vrste Najmanjša velikost; regije od 1 do 5, razen Skaggeraka/Kattegata Škamp (Nephrops norvegicus) Repi škampov Celotno območje, razen Regije 3 in razdelkov VIa, VIIa ICES: celotna dolžina 85 mm, dolžina koša 25 mm ICES VIa, VIIa; Regija 3: celotna dolžina 70 mm, dolžina koša 20 mm Celotno območje, razen Regije 3 in razdelkov VIa, VIIa ICES: 46 mm razdelka VIa, VIIa ICES; Regija 3: 37 mm Skuša (Scomber scombrus) Celotno območje, razen Severnega morja: 20 cm Sardon (Engraulis encrasicolus) Severno morje: 30 cm Celotno območje, razen razdelka IXa ICES vzhodno od zemljepisne dolžine 7o 23′ 48″ Z: 12 cm razdelek IXa ICES vzhodno od zemljepisne dolžine 7° 23′ 48″ Z: 10 cm Velika rakovica (Cancer pagurus) Regiji 1 in 2 severno od 56° S: 140 mm Grebenasta pokrovača (Pecten maximus) Regija 2 južno od 56° S, razen razdelkov VIId, VIIe in VIIf ICES ter razdelkov IVb in IVc ICES: 130 mm razdelka IVb in IVc ICES južno od 56° S: 115 mm razdelki VIId, VIIe in VIIf ICES: 140 mm Regija 3: 130 mm Celotno območje, razen razdelka VIIa ICES severno od 52° 30′ S, VIId: 100 mm razdelek VIIa ICES severno od 52° 30′ S, razdelek VIId ICES: 110 mm (1) Celotna dolžina (dolžina koša). (2) 30 cm, samo za industrijske namene. (3) Z začetkom veljavnosti od 1. januarja 2002 se uporablja dolžina koša 87 mm. (4) Prepovedano je izvleči več kot 15 %, v številu, mečaric pod 25 kg ali 125 cm. (5) Prepovedano je izvleči več kot 15 %, v številu, tuna pod 6,4 kg ali 70 cm. Poleg tega je prepovedano izvleči katerega koli tuna pod 1,8 kg. 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 249 PRILOGA XIII MERJENJE VELIKOSTI MORSKEGA ORGANIZMA 1. Velikost katere koli ribe se meri, kakor je prikazano na sliki 1, od vrha gobca do konca repne plavuti. 2. Velikost škampa se meri, kakor je prikazano na sliki 2: — kot dolžino koša, vzporedno z vzdolžno osjo koša, od zadnjega dela ene od očesnih jamic do zadnjega roba koša, in/ali — kot celotno dolžino, od vrha čelne osti (rostruma) do zadnjega roba telzona brez ščetin, in/ali — v primeru ločenih škampovih zadkov: od prednjega roba prvega navzočega člena zadka do zadnjega roba telzona brez ščetin. Zadek je treba meriti na hrbtni strani, ko je plosk in neraztegnjen. 3. Velikost jastogov ali rarogov iz regij od 1 do 5, razen Skaggeraka/Kattegata, je treba meriti, kakor je prikazano na sliki 3, kot dolžino koša, vzporedno z vzdolžno osjo koša, od zadnjega dela ene od očesnih jamic do zadnjega roba koša. 4. Velikost jastogov iz Skaggeraka ali Kattegata je treba meriti, kakor je prikazano na sliki 3: — kot dolžino koša, vzporedno z vzdolžno osjo koša, od zadnjega dela ene od očesnih jamic do zadnjega roba koša, in/ali — kot celotno dolžino od vrha čelne osti (rostruma) do zadnjega roba telzona brez ščetin. 5. Velikost morskega pajka ali velike rakovice je treba meriti, kakor je prikazano na slikah 4A in 4B, kot najmanjšo širino koša, merjeno pravokotno na vzdolžno os koša. 6. Velikost vsake školjke je treba meriti, kakor je prikazano na sliki 5, čez najdaljši del lupine. 7. Velikost blatark je treba meriti, kakor je prikazano na sliki 6, kot dolžino lupine. 250 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 Slika 1 Slika 2 Slika 3 (a) Dolžina koša (b) Celotna dolžina 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 251 Slika 4A Slika 4B Slika 5 Slika 6 252 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 PRILOGA XIV DOMAČA IN ZNANSTVENA IMENA DOMAČA IMENA ZNANSTVENA IMENA Ezopova kozica Sardon Morske spake Srebrenke Mala skalna kozica Francoski molič Velikooki tun Školjke Rdeče-modra kozica Modri leng Sinji mol Tun Bukva Kostanjevke, sluzoglavke Gladki romb Recentna venerupis Ladinka Trska Mora Hladnovodne kozice Peščene kozice Ugor Rarogi Sipe Limanda Dolgoostna rdeča kozica Morske mačke Donaks Velika rakovica Jegulja Okati list Iverka Bokoplute Tabinje Iglice Polži Orjaška rdeča kozica Repaki Ciplji Sivi krulec Brazdasta ladinka Krulci Vahnja Glenavice Morski meči Oslič Trda ladinka Atlantski sled Šuri Kovač Piškurji Rdeči jezik Leng Jastog Bradavičarica Pandalus montagui Engraulis encrasicolus Lophiidae Argentinidae Palaemon adspersus Trisopterus luscus Thunnus obesus Bivalvia Aristeus antennatus Molva dipterygia Micromesistius poutassou Thunnus thynnus Boops boops Bramidae, Berycidae Scophthalmus rhombus Venerupis pullastra Venus verrucosa Gadus morhua Mora moro Pandalus spp. Crangon spp. Conger conger Palinurus spp. Sepia officinalis, Sepia spp. Limanda limanda Parapenaeus longirostris Scyliorhinidae Donax spp. Cancer pagurus Anguilla anguilla Microchirus ocellatus Platichthys flesus Pleuronectidae Phycis spp. Belone spp. Gastropoda Aristaeomorpha foliacea Malacocephalus spp. , Nezumia spp. , Trachyrhynchus spp. Mugilidae Eutrigla gurnardus Ruditapes decussatus Triglidae Melanogrammus aeglefinus Myxinidae Trichiuridae Merluccius merluccius Mercenaria mercenaria Clupea harengus Trachurus spp. Zeus faber Petromyzonidae Microstomus kitt Molva molva Homarus gammarus Cyclopterus lumpus 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 253 DOMAČA IMENA Skuše Morska bogomolka Krilati rombi Severna kozica Škamp Norveški molič Hobotnici Girice Trnež Sardela Morska plošča Polak Molič Francoski molič Skalne kozice Kraljevska pokrovača Knez Nožničarke Mečaki Bradači Bodike Saj Atlantski losos Lososi Peščenke Sardela Grebenasta pokrovača Brancin Špari Morska postrv Filipinska ladinka Bele kozice Srebrna trska Raže Črtasti tun Gavuni, snetci Morski list Morski pajek Morski jezik Papalina Raki skakači Lignji Čvrsta koritnica Henslowova plavajoča rakovica Mečarica ZNANSTVENA IMENA Scomber spp. , Scomber scombrus Squilla mantis Lepidorhombus spp. Pandalus borealis Nephrops norvegicus Trisopterus esmarkii Octopus vulgaris, Eledone cirrosa Centracanthidae Squalus acanthias spp Sardina pilchardus Pleuronectess platessa Pollachius pollachius Trisopterus minutus Trisopterus luscus Palaemon spp. Chlamys opercularis Coris julis Ensis spp. , Pharus legumen Cepolidae Mullidae Scorpaenidae Pollachius virens Salmo salar Salmonidae Ammodythidae Sardina pilchardus Pecten maximus Dicentrarchus labrax Sparidae Salmo trutta Ruditapes philipinarum Penaeus spp. Gadus argenteus Rajidae Katsuwonus pelamis Atherina spp. , Osmerus spp. Solea solea/vulgaris Maia squinado Citharus linguatula Sprattus sprattus Galatheidae Loliginidae, Ommastrephidae, Alloteuthis spp. Spisula solidissima Polybius henslowi Xiphias gladius Progasti list Trupci, pegasti tuni, črtasti tuni, tuni Romb Microchirus variegatus Auxis spp. , Euthynnus spp. , Katsuwonus spp. , Thunnus spp. Psetta maxima Mala pokrovača Ladinka Klinasti list Morski zmaji Valovita blatarka Mol Sivi jezik Ustnače Chlamys varia Venus verrucosa Dicologoglossa cuneata Trachinidae Bucinum undatum Merlangius merlangus Glyptocephalus cynoglossus Labridae Rumenoplavuti tun Thunnus albacares 254 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3 PRILOGA XV KORELACIJSKA TABELA Uredba (ES) št. 894/97 Trenutna uredba Člen 1 Člen 2(1) Člen 2(2) Člen 2(3) Člen 2(4) Člen 2(5) Člen 2(6), prvi pododstavek Člen 2(6), drugi pododstavek Člen 2(7) Člen 2(8) Člen 2(9), prvi pododstavek Člen 2(9), drugi pododstavek Člen 2(9), tretji pododstavek Člen 2(10), prvi pododstavek (a), (b) in (c) Člen 2(10), prvi pododstavek (d) Člen 2(10), prvi pododstavek (e) Člen 2(10), drugi pododstavek Člen 3 Člen 4 Člen 5(1) Člen 5(2) Člen 5(3), prvi pododstavek Člen 5(3), drugi pododstavek (a) Člena 1 in 2 Člen 4 Člen 10 Člen 5 Člena 14 in 15 – Člen 5(1) in člen 12(1) Člen 5(6) – – Člen 6 Člen 7 Člen 3(d) Člen 11(1) Člen 3(g) in (h) Člen 13 Člen 48 Člen 48 Člen 16 Člen 17 in člen 18(2) Priloga XIII Člen 19(1) Člen 19(2)(b) Člen 5(3), drugi pododstavek (b), prva in druga alinea Člen 19(2)(a) Člen 5(3), drugi pododstavek (b), tretja alinea Člen 5(3), drugi pododstavek (c) Člen 5(3), tretji pododstavek Člen 5(4) Člen 5(5) Člen 6(1) Člen 6(2) Člen 7 Člen 8(1) Člen 8(2) Člen 9 Člen 35 Člen 19(3) Člen 19(2)(a), tretji stavek Člen 18(3) in (4) – Člen 26 Člen 36 Člen 20 – Člen 21 Člen 22 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 255 Uredba (ES) št. 894/97 Trenutna uredba Člen 10(1) Člen 10(2)(a) Člen 10(2)(b) Člen 10(3) Člen 10(4) Člen 10(5) Člen 10(6) Člen 10(7) Člen 10(8) Člen 10(9) Člen 10(10) Člen 10(11) Člen 10(12), prvi pododstavek Člen 10(12), drugi pododstavek Člen 10 (13) Člen 10(14) Člen 10(15) Člen 10(16) Člen 10(17) Člen 10(18) Člen 10(19) – Člen 30(1) Člen 39 Člen 29 Člen 34(1), (2) in (3) Člen 34(4) Člen 29(6) in člen 34(5) – – Člen 37 Člen 23 Člen 28(2), člen 29(5), člen 30(2), drugi pododstavek, člen 30(3), člen 34(5) in člen 40 Člen 31 Člen 41 – Člen 30(1), zadnji stavek Člen 28(1) Člen 32 Člen 33 Člen 38 Člen 24(1) Člen 11 Člen 12 Člen 13 Člen 14 Člen 15 Člen 16 Člen 17 Člen 18 Člen 19 Člen 20 Priloga I Priloga II Priloga III Priloga IV Priloga V Priloga VI Priloga VII – Člen 24(2) Člen 42 Člen 43 Člen 44 Člen 45 Člen 46 Člen 48 Člen 49 Člen 50 Priloge I, II, III, IV in V Priloga XII Priloga XII Priloga XIII Priloga VI Priloga VII Priloga XV


title: QUESTION ECRITE no 978/98 des députes Nel van DIJK , Friedrich-Wilhelm GRAEFE zu BARINGDORF à la Commission. Prime d'arrachage pour les arbres fruitiers à hautes tiges

eurovoc_concepts:
EU aid
EU production
Netherlands
environmental protection
fruit-growing
grubbing premium
organic farming

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 977/98 de Carlo RIPA DI MEANA à la Commission. Lotto zéro - Violation de la directive concernant l'évaluation des incidences de certains projets publics et privés sur l'environnement

eurovoc_concepts:
Italy
cultural heritage
environmental impact
motorway
prevention of pollution
project evaluation
protected area
protection of animal life
protection of plant life
road building


title: PERGUNTA ESCRITA n. 966/98 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Pequenas e médias empresas turísticas e o Euro

eurovoc_concepts:
EU programme
aid to undertakings
financial aid
monetary union
small and medium-sized enterprises
tourist profession