title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
EU aid
balance of payments assistance
private sector
public sector
trans-European network

text: ^- * -ft -A- ft EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 03. 1998 KOM(1998) 172 lopull. 98/0101 (SYN) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT 1. JOHDANTO 2. MIKSI ASETUSTA ON TARKISTETTAVA JUURI NYT? 3. LAINSÄÄDÄNTÄMENETTELY, JOLLA ASETUS ANNETAAN: AMSTERDAMIN SOPIMUKSEN VAIKUTUKSET 3. 1 Yhteispäätösmenettely 3. 2 Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö 3. 3 Taloudelliset näkökohdat 4. EHDOTETUT MUUTOKSET 4. 1 Alustava monivuotinen ohjelma 4. 2 Yhteisön rahoitustuen eri muodot ja määrät 4. 3 Muut muutokset 5. RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN 6. ARVIOINTI 7. LAAJENTUMINEN EHDOTUS NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) RAHOITUSSELVITYS 3 3 3 4 4 4 5. 6 6 7 9 9 10 10 11 18 PERUSTELUT 1. JOHDANTO Euroopan laajuisten verkkojen kehittäminen kuuluu tulevaisuudessakin unionin painopistealoihin. Verkkojen tärkeys tunnustettiin ensimmäisen kerran Maastrichtin sopimuksessa, johon lisättiin erityinen niitä koskeva osasto. Komissio on sen jälkeen todennut vuonna 1993 julkaisemassaan valkoisessa kirjassa, että Euroopan laajuiset verkot kuuluvat niihin keskeisiin välineisiin, joiden avulla voidaan edistää kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä. Niiden merkitys ja ensisijainen asema vahvistettiin jonkin aikaa sitten Agenda 2000 -asiakirjassa: "Euroopan laajuisten verkkojen kehittäminen edelleen edistää sekä kestävää kehitystä että unionin sisäistä yhteenkuuluvuutta, kun eri alueiden välille luodaan paremmat yhteydet. (. ) Euroopan laajuisilla verkoilla on tärkeä tehtävä myös uusien yhteyksien luomisessa jäsenyyttä hakeneisiin Keski-ja Itä-Euroopan maihin. Tällaisia hankkeita on tuettava unionin tasolla voimakkaasti jatkossakin juuri siksi, että niiden tulokset hyödyttävät koko Eurooppaa. "1 ". sellaisten ensisijaisten ohjelmien osalta, jotka antavat selvästi lisäarvoa yhteisön tasolla toteutettavien toimien myötä etenkin edistämällä kasvua ja työllisyyttä sekä uuden teknologian kehittämistä ja käyttöönottoa. Kyse olisi ennen kaikkea tutkimuksesta, koulutuksesta, ympäristö Euroopan ystävällisestä ympäristöteknologiasta ja pk-yritysten hyväksi toteutettavista toimista"1 laajuisista verkoista, Neuvosto antoi vuonna 1995 asetuksen N:o 2236/95 rahoitustuen myöntämisestä Euroopan laajuisia verkkoja koskeville hankkeille. Asetuksessa annettiin rahoitusohje, jonka mukaan tuen kokonaismäärä on 2 345 miljoonaa ecua vuosina 1995-1999. Tähänastinen kokemus on osoittanut (ks. arviointia käsittelevä kohta 6), että asetusta voidaan parantaa monessa suhteessa. Komissio kävi asiasta alustavia neuvotteluja 3. marraskuuta 1997 Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustukea käsittelevän komitean kanssa, ja niistä kävi ilmi, että jäsenvaltiot ovat asiasta suureksi osaksi samaa mieltä. Näistä syistä komissio ehdottaa, että asetuksen tehdään joitakin tarkistuksia. 2. MIKSI ASETUSTA ON TARKISTETTAVA JUURI NYT? Asetus N:o 2236/95 koskee Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvän rahoitustuen myöntämistä liikenteen, teletoiminnan ja energia-alalla. Sen 19 artiklassa säädetään, että "neuvosto (. ) päättää ennen vuoden 1999 päättymistä, voidaanko tässä 1 Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, osa 1, jakso I, alajakso 1, s. 18. 2 Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, osa 3, jakso II, alajakso 3, s. 64. asetuksessa säädettyjä toimia edelleen jatkaa 18 artiklassa tarkoitetun aikarajan [1995-1999] päätyttyä ja millaisin edellytyksin siihen voidaan ryhtyä". Komissio katsoo useista syistä, että asetuksen tarkistaminen on aiheellista aloittaa nyt. Ensimmäiseksi on otettava huomioon lainsäädäntämenettelyjen pituus. Rahoitustuen kokonaismäärää on tarkistettava ja monivuotiseen ohjelmaan perustuva lähestymis tapa on vahvistettava hyvissä ajoin ennen seuraavaa rahoitusnäkymäkautta. Tämä on erityisen sen vuoksi, että uusi Euroopan parlamentti valitaan kesäkuussa 1999, mikä merkitsee sitä, että nykyinen parlamentti päättää työnsä huhti- tai toukokuussa 1999 ja uusi parlamentti voi aloittaa työnsä vasta syyskuussa 1999. tärkeää Toiseksi on otettava huomioon Euroopan laajuisten verkkojen rakennevaikutukset. On ilmeistä etua siitä, että asetuksen muuttamista ehdotetaan samalla, kun ehdotetaan rakennerahastojen ja koheesiorahaston liittymistä valmistelevan rakennepolitiikan välineen ISPAn (Instrument for Structural Policies for Pre-Accession) kehittämistä. Tällä samanaikaisella käsittelyllä varmistetaan yhdenmukaisten periaatteiden noudattaminen monilla aloilla ja helpotetaan erilaisten Euroopan rahoitus välineiden yhteensovittamista. rahoituksessa käytettyjen laajuisten verkkojen tarkistamista ja 3. LAINSÄÄDÄNTÄMENETTELY, SOPIMUKSEN VAIKUTUKSET 3. 1 Yhteispäätösmenettely JOLLA ASETUS ANNETAAN: AMSTERDAMIN Tämä asetusehdotus käsitellään yhteistoimintamenettelyllä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 d artiklan perusteella. Ehdotuksen käsittelyssä on kuitenkin siirryttävä yhteispäätösmenettelyyn, jos Amsterdamin sopimus tulee voimaan ennen ehdotuksen hyväksymistä (EY:n perustamissopimuksen 156 artikla uudelleennumeroinnin jälkeen). Tämä antaisi mahdollisuuden lisätä asetukseen säännös parlamentin ja neuvoston sopimasta kohdennetusta rahoitusmäärästä. 3. 2 Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö Amsterdamin sopimuksella muutetaan EY:n perustamissopimuksen 129 c artiklaa, jotta yksityisen sektorin olisi aikaisempaa helpompaa saada yhteisön rahoitusta. Tämä yksinkertaistaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. Muutoksella on myös huomattavia vaikutuksia teletoiminnan alaan ja energia-alaan, joilla yksityisen sektorin merkitys yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamisessa kasvaa edelleen. On selvää, että tässä vaiheessa ei voida ennakoida Amsterdamin sopimuksen voimaantuloa. Komissio aikoo kuitenkin ehdottaa tarpeellisia muutoksia heti, kun uudesta sopimuksesta on tullut sitova. Ehdotukset koskisivat erityisesti 2 artiklan 2 kohdan poistamista (josta tulee tarpeeton sopimuksen tultua voimaan) sekä 8, 12 ja 15 artiklan muuttamista, jolla pyritään ottamaan huomioon tilanteet, joissa yhteisön tukea myönnetään yksityisille yrityksille, joiden hakemuksia ei ole sitä ennen käsitelty jäsenvaltioissa. luultavasti hidastaisi kohtuuttomasti siirtyminen uuden Amsterdamin asetuksen Tällaiset muutokset eivät hyväksymistä, koska sujuva sopimuksen mukaiseen lainsäädäntämenettelyyn varmistetaan todennäköisesti asian-mukaisin tavoitteena on oltava, kuten koko Agenda 2000 yleisin uutta että -ohjelmassakin, rahoitusnäkymäkautta. toimin. Yleisenä annetaan hyvissä asetus ennen ajoin 3. 3 Taloudelliset näkökohdat Tämän ehdotuksen mukaan muutetusta, Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvää rahoitustukea koskevasta asetuksesta tulee myös kyseisten verkkojen rahoituksen liitteenä olevassa oikeusperusta vuosiksi 2000-2006. Tämän rahoitusselvityksessä arvioidaan Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustarpeita tulevalla kaudella. asiakirjan Kuten Agenda 2000 -asiakirjassa3 todetaan, yhteisön rahoitus voi vaikuttaa ratkaisevasti Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden käynnistämiseen ja rahoitusongelmien ratkaisemiseen. Seuraavalla rahoitusnäkymäkaudella monet liikenteen alan ensisijaiset hankkeet ovat varsinaisessa rakennusvaiheessaan, minkä vuoksi kokonaiskustannukset kasvavat suuremmiksi kuin kaudella 1994-1999, jolloin yhteisö on rahoittanut lähinnä valmistelutöitä. Koska rakennerahastoja aiotaan keskittää maantieteellisesti (jolloin rakennetuen piiriin kuuluvan väestön osuus vähenisi 50 prosentista 35-40 prosenttiin), Euroopan laajuisia verkkoja koskevaan tulevaisuudessa huomattavia lisärasitteita. talousarvion momenttiin kohdistuu Seuraavalla rahoitusnäkymäkaudella kehitetään teletoiminnan alalla uudentyyppisiä palveluja ja sovelluksia, kuten Internet-pohjaisia sovelluksia, satelliittipohjaisia järjestelmiä ja laajakaistaista matkaviestintää. Tämä edistää uusien markkinoiden kehittymistä ja luo entistä suotuisammat edellytykset investoinneille. Vuonna 1997 hyväksyttyjen uusien suuntaviivojen ansiosta Euroopan laajuisia televerkkoja koskevat hankkeet voidaan nyt aloittaa entistä suuremmassa mitassa, millä varmistetaan tavoitellun vaikutuksen aikaansaaminen. Seuraavalla rahoitusnäkymäkaudella saadaan myös energia-alalla päätökseen useimmat tutkimukset, jotka koskevat tähän saakka määriteltyjä yhteistä etua koskeva hankkeita, ja hankkeiden varsinainen rakennusvaihe. Saman-aikaisesti käynnistetään uusia hankkeita. Agenda 2000 -asiakirjassa ehdotetaan, että uusissa rahoitusnäkymissä Euroopan laajuisten verkkojen katsottaisiin kuuluvan ensisijaisiin ohjelmiin, joihin varattuja määrärahoja voidaan lisätä BKTL:n kasvua nopeammin. Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, osa 1, jakso I, alajakso 1, s. 18. 5 Maaliskuun 6. päivänä 1995 annetun toimielinten yhteisen lausuman mukaan asetukseen voidaan sisällyttää kokonaismäärärahoja koskeva säännös ainoastaan yhteispäätösmenettelyä noudattamalla. Tästä syystä ehdotetussa asetuksessa, jonka käsittely rahoitustuen kokonaismäärästä. Komissio aikoo kuitenkin ehdottaa sitä koskevan säännöksen sisällyttämistä asetukseen heti Amsterdamin sopimuksen ratifioinnin jälkeen niiden lukujen perusteella, liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä. yhteistoimintamenettelyllä, tämän asiakirjan jotka esitetään aloitetaan säädetä ei 4. EHDOTETUT MUUTOKSET Yksi tämän tarkistuksen päätavoitteista on parantaa, yksinkertaistaa ja muuttaa asetuksen soveltamista komission, jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin toimijoiden saamien kokemusten perusteella. 4. 1 Alustava monivuotinen ohjelma Saatujen kokemusten perusteella komissio katsoo, että rahoitustuen myöntämistä on aiheellista suunnitella useaksi vuodeksi eteenpäin alustavien monivuotisten ohjelmien avulla. Tämä mahdollisuus täydentäisi yksittäisten hankkeiden rahoitusta. Hankkeet, jotka rahoitetaan Euroopan laajuisille verkoille varatuista määrärahoista, ovat usein laajamittaisia ja pitkäaikaisia erityisesti liikenteen alalla. Rahoituksen myöntämisestä päätetään kuitenkin yleensä vuosittain. Infrastruktuurisuunnittelusta vastaavat kansalliset viranomaiset oval toistuvasti esittäneet toivomuksen, että yhteisön rahoituksessa noudatettaisiin keskipitkän aikavälin suunnittelua. Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun hankkeen rahoittajana on yksityinen sektori tai se rahoitetaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyönä, koska tällaisten hankkeiden rahoituksen järjestäminen vaatii lujia sitoumuksia kaikilta osapuolilta. Hankkeisiin varattavien yhteisön talousarviomäärärahojen määrästä päätetään vuodeksi kerrallaan. Tästä syystä yhteisön on vaikea osallistua aktiivisemmin yhdessä Euroopan investointipankin kanssa sellaisten Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden innovatiiviseen rahoitukseen, joissa yksityinen sektori on yhtenä osapuolena. Edellä esitetyistä syistä asetukseen ehdotetaan joitakin muutoksia, joilla pyritään siihen, että tehdä useaksi vuodeksi eteenpäin rahoituspäätökset voidaan noudattamalla samalla vuosittaisia talousarviomenettelyjä: 1) Asetukseen ehdotetaan lisättäväksi alustavaa monivuotista ohjelmaa koskevat säännökset. Ohjelmassa on tarkoitus ilmoittaa selvästi, kuinka paljon varoja aiotaan käyttää suuriin hankkeisiin ja muihin merkittäviin hankeluokkiin (esim. liikenteen ohjaus, maailmanlaajuiset navigointi-järjestelmät jne. ). Ohjelman hyväksyisi 17 artiklan mukainen Euroopan liikenneverkkoja käsittelevä komitea, ja komissiolle annettaisiin valtuudet tehdä päätökset sellaisia suuria hankkeita koskevista ehdotuksista, joihin ohjelmassa on varattu määrärahoja. Täten hankkeelle voitaisiin myöntää yhteisön rahoitustukea kerralla useaksi vuodeksi sen sijaan, että hankkeesta tehtäisiin joka vuosi uusi laajuisia ehdotus. Euroopan laajuisia liikenneverkkoja käsittelevä komitea hyväksyisi edelleen kaikki muut rahoituspyynnöt kuten tähänkin saakka. 2) Joissakin tapauksissa olisi runsaasti rahoitusta vaativia pitkäaikaisia hankkeita koskevia maksusitoumuksia voitava käsitellä samalla tavalla kuin rakenne rahastoissa, mikä merkitsee maksusitoumusten suorittamista vuotuisina erinä alkuperäisen, hankkeen rahoituksesta tehdyn komission päätöksen mukaisesti. 3) Kuten kohdissa 3. 1 ja 3. 2 todettiin, on mahdollista, että tämä ehdotus loppuvaiheessa. käsitellään yhteispäätösmenettelyllä Siinä tapauksessa muutettuun asetukseen sisältyisi sitä hyväksyttäessä kohdennettu, kummankin budjettivallan käyttäjän hyväksymä rahoitustuen saatavuus uudella kokonaismäärä. Tällä varmistettaisiin rahoitusnäkymäkaudella ja helpotettaisiin monivuotisten ohjelmien laatimista. lainsäädäntämenettelyn rahoituksen Nämä muutokset tehostanevat yhdessä Euroopan laajuisia verkkoja koskevia ohjelmia, koska niiden ansiosta rahoitustuen myöntämistä voidaan suunnitella johdonmukaisesti useaksi vuodeksi eteenpäin ja koska ne antavat yhteisölle mahdollisuuden osallistua aikaisempaa aktiivisemmin julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeiden rahoituksen järjestämiseen. puolestaan Jotta monivuotiset ohjelmat voitaisiin ottaa käyttöön, komissio ehdottaa uuden 5 a artiklan lisäämistä voimassa olevaan asetukseen (ks. 1 artiklan 4 kohta). Tämä artiklojen muuttamista: vaatii seuraavien tukihakemusten hyväksymistä koskeva 10 artikla (1 artiklan 6 kohta), rahoitussäännöksiin kuuluvat 11 artiklan 3 ja 4 kohta (1 artiklan 7 kohta), yhteensovittamista koskeva 14 artikla (1 artiklan 10 kohta) ja tarkastelua, seurantaa ja arviointia koskeva 15 artiklan 4 kohta (1 artiklan 11 kohta). liittyvien siihen 4. 2 Yhteisön rahoitustuen eri muodot ja määrät ja komitea ovat hyväksyneet 448 tukea, Komissio, jäsenvaltiot ja yksityisen sektorin rahoittajat ovat syyskuusta 1995 alkaen käsitelleet 1 145 hakemusta, joissa on pyydetty yhteensä 3 232 miljoonan ecun joiden rahoitustukea. Komissio kokonaisarvo on 982,5 miljoonaa ecua4. Komissio ottaa huomioon nämä kokemukset sekä Neil Kinnockin puheenjohdolla toimivan, julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän suositukset kuten myös Agenda 2000 -asiakirjassa esitetyt suositukset, ja se ehdottaa niiden perusteella, että asetuksessa N:o 2236/95 säädettyihin tehdään seuraavat muutokset: tukimuotoihin 1) 4 artiklan 1 kohdan a alakohta: Muutos antaa komissiolle mahdollisuuden toteuttaa yleisiä strategisia tutkimuksia, jotka eivät liity erityisiin hankkeisiin, sekä mahdollisuuden rahoittaa kokonaan sellaiset tutkimukset, jotka tehdään sen omasta aloitteesta (1 artiklan 7 kohta). On muistettava, että energian ja teletoiminnan alalla yhteisön rahoitustukea on tähän saakka myönnetty ainoastaan tutkimuksiin. 7 2) 4 artiklan 1 kohdan b alakohta: Muutoksella poistettaisiin rajoitus, jonka mukaan korkotuen kesto ei voi ylittää viittä vuotta. Hankkeiden kassavirtaongelmat voivat jatkua rakennusvaiheen jälkeen, jolloin velkaa kerääntyy ja jatkua vielä toimintavaiheen alussa, jolloin liikenne ja tulot alkavat vähitellen kasvaa. Tätä seikkaa korostettiin edellä mainitussa korkean tason asiantuntijaryhmässä, jossa käsiteltiin julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä liikenteen alalla. Koska tämä ajanjakso voi yhdessä rakennusvaiheen kanssa helposti kestää yli seitsemän vuotta, on suotavaa poistaa edellä mainittu rajoitus, jotta korkotuet voitaisiin sallia ajanjaksona, jolloin niitä eniten tarvitaan. Tämä helpottaisi yksittäisten hankkeiden kokonaisrahoituksen järjestämistä (1 artiklan 2 kohta). syyskuussa ensisijaisena tekemät päätelmät rahoitusjärjestelmille, 3) 4 artiklan 1 kohdan e alakohta ja 11 artiklan 8 kohta: Muutokset antavat yhteisölle mahdollisuuden myöntää tukea sellaisille investointirahastoille tai vastaaville tavoitteena on joiden riskipääoman tarjoaminen Euroopan laajuisia verkkoja koskeviin hankkeisiin, ja osallistua niiden riskipääomaan. Näiden muutosten tarvetta korostettiin edellä mainitussa korkean tason asiantuntijaryhmässä, jossa käsiteltiin julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä liikenteen alalla. Komissio hyväksyi kokonaan antamassaan asiantuntijaryhmän tiedonannossa5, ja ne saivat myös liikenneministerien hyväksynnän lokakuussa 1997 pidetyssä neuvoston kokouksessa. Toistaiseksi tällaisia rahoitusvaroja on saatavilla yhteisössä varsin vähän, ja niiden kartuttamista on edistettävä, jotta Euroopan laajuisia verkkoja koskevia hankkeita voitaisiin kehittää julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyönä. Tavoitteena on käyttää rajallisia määriä julkisen sektorin varoja edistämään tällaisten riskipääomasijoitusten kehittymistä, sillä niillä on tärkeä merkitys julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyössä, koska ne investointeihin antavat mahdollisuuden hankkia varoja pitkä-aikaisiin ja tarkoitetuista suurista yksityisistä kannattavuussyistä on parhainta käyttää sellaisia tai vastaavia rahoitusjärjestelmiä, joiden ensisijaisena tavoitteena on riskipääoman tarjoaminen Euroopan laajuisia verkkoja koskeviin hankkeisiin (1 artiklan 2 kohta ja 1 artiklan 7 kohdan d alakohta). investointi-rahastoista. Tehokkuus- investointirahastoja 1997 4) Uudessa 4 artiklan 3 kohdassa vahvistetaan periaate, jonka mukaan sellaisessa tilanteessa, jossa julkisen sektorin rahoitusta on vähän saatavilla, yhteisön rahoitusvälineiden kerrannaisvaikutuksia on tehostettava erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön avulla (1 artiklan 2 kohta). 5) 5 artiklan 3 kohta: Voimassa olevassa asetuksessa asetuksen mukainen yhteisön tuki rajoitetaan 10 prosentiin investointien kokonais-kustannuksista. Tällainen rajoitus on yleensä aiheellinen ottaen huomioon, että Euroopan laajuisille verkoille varattujen määrärahojen on tarkoitus toimia katalysaattorina. On kuitenkin luominen niiden puuttuessa), joissa hankkeiden voidaan osoittaa tuottavan niin suurta Euroopan laajuista etua ja kehittävän verkkoja siinä määrin, että on aiheellista säätää tapauksia (kuten rajat ylittävien yhteyksien KOM(97) 453. tuen enimmäismääräksi 20 prosenttia investointien kokonais yhteisön kustannuksista. Tämä koskisi sellaisia hankkeita, jotka toteutetaan yhdessä jäsenvaltiossa mutta jotka hyödyttävät pääasiallisesti muita jäsenvaltioita. Tätä aikaisempaa suurempaa yhteisön rahoitusosuutta olisi voitava hyödyntää myös sellaisissa hankkeissa, joilla on suuri ympäristövaikutus. Näistä syistä komissio ehdottaa 5 artiklan 3 kohdan muuttamista (1 artiklan 3 kohta). 4. 3 Muut muutokset ja Voimassa oleva Euroopan laajuisia verkkoja koskeva asetus annettiin ennen moitteetonta tehokasta varainhoitoa koskevan SEM 2000' -ohjelman täytäntöönpanoa. Tämän vuoksi on aiheellista muuttaa tiettyjä artikloja, joissa säädetään rahoitusta koskevista määräyksistä, arvioinnista, seurannasta jne. , mutta samalla on otettava huomioon Euroopan laajuisten verkkojen erityispiirteet. Asetuksen 3 artiklaan sisältyvä siirtymälauseke ei ole enää tarpeellinen, joten se poistetaan (1 artiklan 1 kohta). Tiedottamista ja julkisuutta koskevaa 16 artiklaa muutetaan siten, että se vastaa (1 artiklan rakennerahastoissa 12 kohta). Muutoksessa säädetään kilpien pystyttämisen tarpeesta, yhteisön tunnuksen käytöstä jne. ja koheesiorahastoissa noudatettua käytäntöä Asetuksen 8 artiklaan tehty muutos koskee suostumusta, jonka jäsenvaltiot antavat yksityisen sektorin tekemiin hakemuksiin (1 artiklan 5 kohta). (Tukihakemusten jättäminen) 5. RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN -asiakirjassa korostetaan, että Euroopan laajuisten verkkojen Agenda 2000 rahoituksessa käytetyt välineet on yhteensovitettava aikaisempaa paremmin. Komissio katsoo, että asetusehdotuksessa on otettu merkittävä askel tähän suuntaan, koska alkuperäiseen asetukseen on sisällytetty alustavat monivuotiset ohjelmat, jotka parantavat rahoitusvälineiden yhteensovittamista yhdessä niiden yleisten strategioiden kanssa, jotka laaditaan rakennerahastojen (ks. muun muassa yleisiä säännöksiä koskevan luonnoksen 14 ja 15 artikla), koheesiorahaston (ks. 1 artiklan 3 kohta) ja ISPAn (ks. 1 artiklan 3 kohta) yhteydessä. Yhteensovittamisen jatkaminen riippuu osaksi komission sisäisistä menettelyistä, mutta siihen vaaditaan myös jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, koska inrrastruktuurisuunnittelu kuuluu pääasiallisesti niiden toimivaltaan. Tämä on rinnastettavissa saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamiseen liikenteen alalla, jolla periaatetta voidaan noudattaa, kuten koheesiorahastossakin, ainoastaan yhteisön puitteissa, joissa vahvistetaan asiaa koskevat suuntaviivat. 6. ARVIOINTI SEM 2000 -ohjelmassa korostetaan, että on tärkeää arvioida kaikki komission ehdotukset. Yksittäiset Euroopan laajuisia verkkoja koskevat hankkeet, joita yhteisö rahoittaa asetuksen N:o 2236/95 perusteella, ovat jatkuvan seurannan ja arvioinnin kohteina. Koko Euroopan laajuisia verkkoja koskevan ohjelman vaikutuksia ei voida kuitenkaan arvioida lähitulevaisuudessa, koska asetus annettiin vasta syyskuussa 1995. Käynnissä olevista hankkeista tehdään parhaillaan ensimmäisiä väliarviointi- tutkimuksia, joiden laajuus vaihtelee alan mukaan. Alustavat tulokset saadaan vuoden 1998 loppuun mennessä. Komissio toivoo, että näiden tulosten ja muiden parhaillaan tehtävien, tarkempien arviointitutkimusten tulosten avulla voidaan määritellä sellaisia indikaattoreita, jotka mahdollistavat ohjelmien vaikutusten arvioinnin. Asetuksen N:o 2236/95 muuttamisen yhteydessä komission yksiköt ovat laatineet lyhyen arviointikertomuksen siitä, miten asetus ja erityisesti menettelyt ovat toimineet tähän saakka6. Arviot rakentuvat käytännön kokemuksille, joita komissio, jäsenvaltiot ja yksityisen sektorin toimijat ovat saaneet viimeisten kolmen vuoden aikana. On myös muistettava, että edellä mainittu Neil Kinnockin puheenjohdolla toimiva korkean tason asiantuntijaryhmä on vuosina 1996-1997 käsitellyt seikkaperäisesti nykyisten rahoitusvälineiden tarkoituksenmukaisuutta ja niitä ongelmia, jotka liikenteen alalla7. haittaavat Asiantuntijaryhmä koostuu liikenneministeriöiden, yksityisen sektorin (rahoituslaitosten, rakennusalan yritysten, rautateiden jne. ), komission, Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston edustajista. sektorin yhteistyötä jäsenvaltioiden ja yksityisen julkisen 7. LAAJENTUMINEN Unionin laajentumisen vuoksi asetusta on myöhemmin tarkistettava uudelleen. Tässä vaiheessa on kuitenkin mahdotonta ennakoida tulevia muutoksia. Voimassa oleva asetus antaa jo nykyisessä muodossaan mahdollisuuden rahoittaa yhteyksiä kolmansiin maihin. Unionin laajentumisen vuoksi kyseisiä säännöksiä olisi sovellettava aikaisempaa enemmän yhdessä PHAREn ja ISPAn kanssa. Koska osa näistä yhteyksistä on erityisen merkittäviä koko Euroopan kannalta, niihin tehtyjen investointien kokonaiskustannuksista voitaisiin rahoittaa jopa 20 prosenttia. "Report on the functioning of the TEN financial regulation" (Kertomus Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevan asetuksen soveltamisesta vuosina 1995-1997). VII/321/97, toukokuu 1997. 7 10 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 129 d artiklan kolmannen kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen8, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon9, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon10, noudattaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä Euroopan parlamentin kanssa yhdessä toimien11, sekä katsoo, että 1) 2) 3) 4) neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/9512 soveltaminen on osoittanut, että siihen on tarpeen tehdä muutoksia, kyseisen asetuksen mukaan yhteisön rahoitusosuus voi olla suurempi kuin 50 prosenttia sellaisten tehdään komission aloitteesta; olisi helpotettava tiettyjen hankkeiden rahoitusta lisäämällä mahdollisiin riskipääoman muodostamiseen; asetuksella (EY) N:o 2236/95 käyttöön annettuja rahoitusvaroja olisi käytettävä siten, että yksityisen rahoituksen osuus saataisiin mahdollisimman suureksi, tutkimusten kokonaiskustannuksista, tukimuotoihin osallistuminen jotka olisi säädettävä, että tietyt hankkeet, jotka koskevat useampaa kuin yhtä jäsenvaltiota tai tuottavat huomattavaa Euroopan laajuista etua, mukaan lukien hankkeet, joilla on merkittävä ympäristövaikutus, saavat suhteellisesti enemmän rahoitustukea kuin muut hankkeet, avoimuuden lisäämiseksi ja sellaisiin hankkeisiin tai hankeryhmiin kohdistuvien odotusten täyttämiseksi, joihin tarvitaan huomattava määrä pitkäaikaista rahoitusta, on suotavaa, että tiettyjä aloja varten laaditaan alustavia monivuotisia ohjelmia; 8 EYVL 9 EYVL 10 EYVL 11 EYVL 12 E Y VL L 228, 23. 9. 1995, s. 1. 11 näissä ohjelmissa ilmoitetaan sen tuen kokonaismäärä, joka kyseisille hankkeille tai hankeryhmille voidaan myöntää tiettynä ajanjaksona, ja komissio tekee päätökset rahoitustuen myöntämisestä alustavien monivuotisten ohjelmien perusteella, 5) on tarpeen täsmentää, että yritys, joka osallistuu hankkeeseen suoraan ja jättää rahoitustukea koskevan hakemuksen, voi olla joko julkisen tai yksityisen sektorin yritys; on tarpeen täsmentää, minkä määräajan kuluessa asianomaisen jäsenvaltion (asianomaisten jäsenvaltioiden) suostumus tämän asetuksen mukaan jätettyyn hakemukseen on toimitettava komissiolle, 6) hankkeita tai hankeryhmiä olisi voitava tukea useilla peräkkäisillä rahoitustuki päätöksillä, 7) myönnetty rahoitustuki olisi lopetettava, jos kyseisiä toimia ei ole aloitettu määräpäivään mennessä, 8) 9) tarpeen lisätä Euroopan toiminta niihin yhteisön on rahoitusvälineisiin, joilla edellä mainitun asetuksen (EY) N:o 2236/95 mukaiset toimet on sovitettava yhteen, investointirahaston komissiolla on oltava mahdollisuus pyytää tuensaajia antamaan arvioita asetuksen (EY) N:o 2236/95 mukaan tuetuista hankkeista tai sellaisia tietoja, joiden avulla komissio voi tehdä oman arvionsa, 10) on tarpeen täsmentää, millä tavalla tuensaajien on tiedotettava yhteisön rahoitustuesta, 11) tammikuuta 1999 aina 31 päivään siirtymäkauden aikana 1 päivästä joulukuuta 2001 kaikki viittaukset euroon on tulkittava viittauksiksi euroon rahayksikkönä, jota. päivänä. kuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o. /9813, ja [euron käyttöön ottamisesta] tarkoitetaan tämän vuoksi asetusta (EY) N:o 2236/95 on muutettava vastaavasti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 2236/95 seuraavasti: 1. Poistetaan 3 artikla. 13 EYVL L 12 2. Korvataan 4 artikla seuraavasti: "4 artikla Tukimuodot 1. Yhteisön tuki voi olla yhtä tai useampaa seuraavista: a) Hankkeita koskevien lukien esitutkimukset, toteutettavuustutkimukset, arviointitutkimukset ja muut tekniset tukimuodot. selvitysten yhteisrahoitus, mukaan Yhteisön rahoitus ei yleensä voi olla suurempi kuin 50 prosenttia tutkimuksen kokonaiskustannuksista. Yhteisön rahoitusosuus voi hyvin perustelluissa poikkeustapauksissa komission aloitteesta ja jäsenvaltioiden yhteisellä sopimuksella olla suurempi kuin 50 prosenttia tutkimusten kokonaiskustannuksista erityisesti silloin, kun tutkimus tehdään komission aloitteesta. b) Euroopan investointipankin tai muiden julkisten tai yksityisten rahoituslaitosten myöntämien lainojen korkotuet. c) Euroopan investointirahaston tai muiden rahoituslaitosten lainatakuiden takuumaksut. d) Suora investointituki asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. e) Sellaisille investointirahastoille tai vastaaville rahoitusjärjestelmille myönnettävä tuki tai osallistuminen niiden riskipääomaan, joiden ensisijaisena tavoitteena on riskipääoman tarjoaminen Euroopan laajuisia verkkoja koskeviin hankkeisiin. f) Tarvittaessa yhdistelmä a-d alakohdassa tarkoitettuja yhteisön tukia, jotta mahdollisimman taloudellisella tavalla käytettävillä budjettivaroilla olisi mahdollisimman suuri edistävä vaikutus. 2. Edellä a-e alakohdassa tukimuotoja käytetään tarkoitettuja yhteisön valikoiden, jotta voidaan ottaa huomioon kyseisten erityyppisten verkkojen erityispiirteet ja valvoa, että tuet eivät vääristä alan yritysten välistä kilpailua. 3. Komissio pyrkii enimmäistämään tällä asetuksella käyttöön annettujen rahoitusvarojen kerrannaisvaikutukset edistämällä yksityisten rahoitus lähteiden käyttöä. " 3. Lisätään 5 artiklan 3 kohtaan alakohta seuraavasti: "Niiden hankkeiden osalta, jotka koskevat useampaa kuin yhtä jäsenvaltiota tai tuottavat huomattavaa Euroopan laajuista etua, mukaan lukien hankkeet, joilla on merkittävä ympäristövaikutus, tämän asetuksen mukaan myönnettävä yhteisön 13 kokonaismäärä tuen kokonaiskustannuksista. " voi kuitenkin olla 20 prosenttia investointien 4. Lisätään 5 a artikla seuraavasti: "5 a artikla Alustava monivuotinen ohjelma 1. Yhteisön toimien 'ohjelma') laatia alakohtaisen tehostamiseksi komissio voi rahoitusvarojen myöntämistä koskevan alustavan monivuotisen ohjelman (jäljempänä perustamissopimuksen yhteisön tarkoitettujen suuntaviivojen perusteella ja noudattaen 129 c artiklassa 17 artiklassa rajoittamatta 6 artiklan soveltamista. Tässä ohjelmassa otetaan huomioon jäsenvaltioiden antamat tiedot. säädettyä menettelyä, sanotun kuitenkaan Euroopan 2. Ohjelma voi koostua yhteistä etua koskevista erityisalojen hankkeista ja/tai yhteistä etua koskevista yhtenäisistä erityisalojen hankeryhmistä, joihin tarvitaan huomattava määrä pitkäaikaista rahoitusta. 3. Komissio vahvistaa alustavasti kutakin 2 kohdassa tarkoitettua hanketta tai hankeryhmää varten yhteisön rahoitustuen kokonaismäärän, joka myönnetään kyseisen ohjelman voimassaolon aikana. 4. Ohjelman perusteella tehdään vuosittaiset päätökset tämän asetuksen mukaisten yhteisön rahoitusvarojen myöntämisestä. Ohjelmaa tarkistetaan sen puolivälissä tai hankkeen (hankkeiden) tai hankeryhmän (hankeryhmien) edistymisen perusteella 17 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Ohjelmassa on ilmoitettava myös muut kyseisten hankkeiden rahoituslähteet ja erityisesti yhteisön rahoitusvälineiden avulla ja Euroopan investointi pankista saatava rahoitus. 5. Korvataan 8 artikla seuraavasti: "8 artikla Tukihakemusten jättäminen jäsenvaltio (asianomaiset Asianomainen jäsenvaltio(ide)n suostumuksella kyseinen julkisen tai yksityisen sektorin yritys taikka laitos jättää hakemukset komissiolle. Komissio ottaa huomioon kyseisen jäsenvaltion (kyseisten jäsenvaltioiden) antaman suostumuksen viimeistään 17 artiklassa tarkoitetun menettelyn aikana. " jäsenvaltiot) tai 14 6. Korvataan 10 artikla seuraavasti: "10 artikla Tukihakemusten hyväksyminen valintaperusteiden mukaisesti. Päätökset Komissio päättää tämän asetuksen mukaisen rahoitustuen myöntämisestä arvoituaan hakemuksia tuen myöntämisestä tehdään 17 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen lukuun ottamatta niitä hankkeita koskevia päätöksiä, jotka on mainittu 5 a artiklanmukaan laadituissa alustavissa monivuotisissa ohjelmissa ja joissa rahoitustuki ei ylitä ohjelmissa asetettuja alustavia enimmäismääriä. Komissio ilmoittaa päätöksestä suoraan tuensaajille ja jäsenvaltioille. " 7. Muutetaan 11 artikla seuraavasti: a) Korvataan 3 kohta seuraavasti: "3. Talousarvioon tehdyt maksusitoumukset suoritetaan niiden päätösten perusteella, jotka komissio on tehnyt tuen myöntämisestä. Tuen kokonais määrää koskeva sitoumus tehdään sen jälkeen, kun komissio on tehnyt päätöksen tuen myöntämisestä. " b) Lisätään uusi 3a kohta seuraavasti: "3a. Toimista, joista vastaa jäsenvaltio ja jotka kestävät vähintään kaksi vuotta ja joissa yhteisön tuki on enemmän kuin 25 miljoonaa ecua, tehdään maksusitoumukset vuosittain, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan säännöksiä. Ensimmäinen sitoumus tehdään sen jälkeen, kun komissio on tehnyt päätöksen rahoitustuen myöntämisestä. Seuraavia vuosittaisia eriä koskevat maksusitoumukset perustuvat hankkeen alkuperäiseen tai tehdään yleensä kunkin tarkistettuun rahoitussuunnitelmaan, varainhoitovuoden alussa ja viimeistään 1 päivänä maaliskuuta kyseistä hanketta koskevien menoennusteiden perusteella, jotka on laadittu kyseiseksi vuodeksi. " ja ne c) Korvataan 7 kohta seuraavasti: "7. Komissio määrittää 17 artiklassa esitetyn menettelyn mukaisesti investointirahastoille korkohyvitystä, tai takuumaksunakin ja sellaisille vastaaville rahoitusjärjestelmille myönnettävää tukea tai niiden riski pääomaan osallistumista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, aikataulun ja tavoitteena on riskipääoman maksettavat määrät, joiden ensisijaisena tarjoaminen Euroopan laajuisia verkkoja koskeviin hankkeisiin. " 8. Korvataan 12 artiklan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti: "Sen varmistamiseksi, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitetut hankkeet saatetaan onnistuneesti päätökseen, jäsenvaltiot ja komissio toteuttavat tarvittavat toimenpiteet omaan toimivaltaansa kuuluvilla aloilla:" 15 9. Lisätään 13 artiklaan 2a kohta seuraavasti: "2a. Jos hanketta ei ole aloitettu 2 vuoden kuluttua tukipäätöksessä mainitusta aloituspäivästä, komissio lopettaa hankkeelle myönnetyn tuen lukuun ottamatta tapauksia, jotka on perusteltu komissiolle asianmukaisesti. " 10. Korvataan 14 artikla seuraavasti : "14 artikla Yhteensovittaminen Komissio huolehtii tämän asetuksen mukaisesti toteutettujen hankkeiden ja tarvittaessa 5 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ohjelmien sekä yhteisön talousarviosta, Euroopan investointipankista, Euroopan investointirahastosta ja muista yhteisön rahoitusvälineistä rahoitettujen hankkeiden yhteensovittamisesta ja yhtenäisyydestä. " 11. Korvataan 15 artikla seuraavasti : "15 artikla Tarkastelu, seuranta ja arviointi 1. Jäsenvaltiot ja komissio huolehtivat siitä, että tämän asetuksen perusteella toteutettuja hankkeita seurataan ja arvioidaan tehokkaasti. Hankkeita voidaan mukauttaa seurannan ja arvioinnin tulosten mukaisesti. 2. Yhteisön tuen tehokkuuden varmistamiseksi komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot seuraavat järjestelmällisesti hankkeiden edistymistä, tarvittaessa yhteistyössä Euroopan investointipankin tai muiden asianomaisten laitosten kanssa. 3. Kun tukihakemus on otettu vastaan ja ennen sen hyväksymistä komissio tarkastelee hanketta arvioidakseen, onko se 5 ja 6 artiklassa tarkoitettujen edellytysten ja perusteiden mukainen. Tarvittaessa komissio kehottaa Euroopan investointipankkia ja muita asianomaisia laitoksia osallistumaan tähän tarkasteluun. 4. Komissio ja jäsenvaltiot arvioivat hankkeiden ja ohjelmien toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä niiden toteuttamisen vaikutuksen, jotta voitaisiin arvioida, voidaanko saavuttaa tai onko saavutettu alun perin asetetut tavoitteet. Tässä arvioinnissa käsitellään muun muassa hankkeiden ympäristövaikutuksia ottaen huomioon yhteisön voimassa olevat säännöt. Komissio voi myös pyytää tuensaajaa toimittamaan erityisen arvion tämän asetuksen mukaan tuetuista hankkeista tai hankeryhmästä tai antamaan komissiolle hankkeiden arvioimiseen tarvittavia tietoja ja apua. 16 5. Seuranta varmistetaan rahoituksellisten ja indikaattorit on valittava hankkeen indikaattoreiden avulla. Nämä erityisluonteen ja sen tavoitteiden mukaan. Ne on suunniteltava siten, että ne osoittavat: tarvittaessa fyysisten - hankkeen edistymisvaiheen suunnitelmaan ja toiminnallisiin tavoitteisiin, suhteessa alun perin laadittuihin - hallinnoinnissa tapahtuneen edistyksen ja siihen liittyvät mahdolliset ongelmat. 6. Tutkiessaan erillisiä tukihakemuksia komissio ottaa huomioon tämän artiklan säännösten mukaiset tarkastelut ja arvioinnit. 7. Arviointia ja seurantaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, sellaisina kuin ne on säädetty 4 ja 5 kohdassa, määritellään hankkeiden hyväksymispäätöksissä ja/tai rahoitustukea koskevissa sopimusehdoissa. 12. Korvataan 16 artiklan 2 kohdan toinen virke: "Niiden on varmistettava erityisesti infrastruktuurihankkeiden osalta sellaisten helposti näkyvien kilpien pystyttäminen, joissa on yhteisön tunnus ja maininta 'Euroopan laajuiset verkot'. Lisäksi niiden on varmistettava, että tutkimukset ja/tai muut hanketta koskevat asiakirjat varustetaan yhteisön tunnuksella. " 13. Sana 'ecu' korvataan koko tekstissä sanalla 'euro'. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä siitä, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 1 artiklan 13 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 17 RAHOITUSSELVITYS 18 1. TOIMENPITEEN NIMI 2. BUDJETTIKOHDAT 3. OIKEUSPERUSTA 4. TALOUSARVIO 4. 1 Menojen luokitus, rahoitusnäkymien otsake 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 5. YHTEISÖN TOIMENPITEIDEN TARPEELLISUUS JA NIIDEN TAVOITTEET 5. 1 Yleistä 5. 1. 1 Perustelut 5. 1. 2 Tavoitteet 5. 2 Liikenne 5. 2. 1 Perustelut 5. 2. 2 Tavoitteet 5. 3 Teleliikenne 5. 3. 1 Perustelut 5. 3. 2 Tavoitteet 5. 4 Energia 5. 4. 1 Perustelut 5. 4. 2 Tavoitteet 19 22 22 22 22 22 23 23 23 23 23 24 24 24 25 25 26 26 26 27 6. SUUNNITELLUT TOIMET JA TALOUSARVIOTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT YKSITYISKOHTAISET 6. 1 Yleistä 6. 1. 1 Asetus N:o 2236/95 6. 1. 2 Uuden asetusehdotuksen merkittävimmät piirteet 6. 2 Liikenne 6. 2. 1 Toimet 6. 2. 2 Talousarviota koskevat yksityiskohtaiset säännöt 6. 3 Teleliikenne 6. 3. 1 Toimet 6. 3. 2 Talousarviota koskevat yksityiskohtaiset säännöt 6. 4 Energia 6. 4. 1 Toimet 6. 4. 2 Talousarviota koskevat yksityiskohtaiset säännöt 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7. 1 Alustava suunnitelma Euroopan laajuisiin verkkoihin varattavista määrärahoista 7. 2 B5-700: liikenteen alan verkot 7. 3 B5-710: energia-alan verkot 7. 4 B5-720: televiestintäalan verkot 8. TOIMENPITEEN SEURANTA JA ARVIOINTI 8. 1 Yleisiä huomautuksia seurannasta ja arvioinnista 8. 2 Seuranta ja arviointi: liikenne 8. 3 Seuranta ja arviointi: teleliikenne 8. 4 Seuranta ja arviointi: energia 20 27 27 27 28 28 28 29 30 30 32 32 32 33 34 34 34. 35 36 38 38 38 39 40 9. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET 10. HALLINTOMENOT 10. 1 Liikenne 10. 2 Teleliikenne 10. 3 Energia 41 42 42 43 44 21 1. TOIMENPITEEN NIMI Euroopan laajuiset verkot. 2. BUDJETTIKOHDAT B5-700: liikenteen alan verkot B5-710: energia-alan verkot B5-720: televiestintäalan verkot. 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 129 b, c ja d artikla. Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta 5 päivänä kesäkuuta 1996 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1254/96/EY (EYVLL 161, 29. 6. 1996, s. 147), sellaisena kuin se on muutettuna 29 päivänä toukokuuta ja neuvoston päätöksellä N:o 1047/97/EY. tehdyllä Euroopan parlamentin 1997 Yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY. (digitaalinen monipalveluverkko) kehittämistä Euroopan Euro-ISDN:n laajuisena verkkona koskevista suuntaviivoista 9 päivänä marraskuuta 1995 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2717/95/EY. Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista 17 päivänä kesäkuuta 1997 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1336/97/EY. Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18 päivänä syyskuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95. Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18 päivänä syyskuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamista koskeva asetusehdotus (EY). 4. TALOUSARVIO 4. 1 Menojen luokitus, rahoitusnäkymien otsake Ei-pakolliset menot, jaksotetut määrärahat, rahoitusnäkymien otsake 3. 22 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Ehdotuksen täytäntöönpanoon ehdotetut talousarviovarat kattavat ajanjakson 2000-2006. Komissio antaa hyvissä ajoin arvion toimenpiteen tuloksista, jotta voitaisiin määrittää, mitä rahoituksellisia seurauksia olisi toimenpiteen jatkamisella vuoden 2006 jälkeen. 5. YHTEISÖN TOIMENPITEIDEN TARPEELLISUUS JA NIIDEN TAVOITTEET 5. 1 Yleistä 5. 1. 1 Perustelut liikenne-, tele- ja energiaverkkojen välisten yhteyksien ja yhteen Kansallisten ja yhdenmukaista toimivuuden puuttuminen haittaa sisämarkkinoiden toimintaa, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittumista sekä yhteisön ja sen naapurimaiden - erityisesti EU:n jäsenyyttä hakeneiden maiden - välisen tiedonvaihdon ja kaupan kehittymistä. tehokasta Jotta liikenne-, tele- ja energiaverkot voitaisiin mukauttaa sisämarkkinoihin ja Euroopan teollisuuden tarpeisiin, yhteisön tasolla on toteutettava toimenpiteitä, joilla edistetään verkkojen kehittämistä ja yksityisen sektorin toteuttamia toimia. Näitä tavoitteita ei voida saavuttaa millään muulla toimivaltatasolla. ja koordinoidaan jäsenvaltioiden Kuten komission tiedonannossa Yhteisön politiikat ja työllisyys" todetaan, Euroopan laajuisilla verkoilla on tärkeä tehtävä keskipitkän aikavälin työllisyysstrategiassa, koska ne vaikuttavat merkittävästi EU:n kilpailukykyyn ja siten myös pitkän aikavälin kasvuun ja pysyvien työpaikkojen luomiseen. Myös Agenda 2000 -asiakirjassa todetaan, että Euroopan laajuisilla verkoilla on ensisijainen asema yhteisön sisäisissä politiikoissa, koska ne lisäarvoa edistäessään kasvua, työllisyyttä ja uuden tekniikan leviämistä. tuovat 5. 1. 2 Tavoitteet verkkojen Euroopan laajuisiin verkkoihin kohdistuvilla toimillaan unioni pyrkii edistämään kansallisten niiden käyttömahdollisuuksia. Näissä toimissaan se ottaa erityisesti huomioon tarpeen liittää saaret, eristyksissä olevat alueet ja syrjäseudut yhteisön unionin keskusalueisiin. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi unioni on vahvistanut suuntaviivat yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöimistä varten. yhteentoimivuutta yhteenliittämistä sekä ja 14 SEC(97)2168. 23 5. 2 Liikenne 5. 2. 1 Perustelut 1. Tehokas ja turvallinen liikenneverkko ei hyödytä pelkästään liikenteen alaa, vaan se edistää myös sisämarkkinoiden taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Lisäksi Euroopan laajuisilla liikenneverkoilla on tärkeä tehtävä uusien yhteyksien luomisessa unionin jäsenyyttä hakeneisiin Keski- ja Itä-Euroopan maihin, kuten Agenda 2000 -asiakirjassa korostetaan. tavoitteiden saavuttamista ja 2. Yhteisön toimet ovat aiheellisia erityisesti silloin, kun hankkeet voivat olla taloudellisesti elinkelpoisia mutta niiden ei katsota olevan rahoituksellisesti riittävän kannattavia (6 artiklan 2 kohta). Yhteisön toimia tarvitaan myös sen vuoksi, että niiden avulla voidaan lisätä merkittävästi muun rahoituksen kuten Euroopan investointipankin lainojen käyttöä. 3. Pääasiallisiin toimiin kuuluvat edelleen hankkeisiin liittyvien riskien yksilöiminen ja alustava määrittely, joita varten tehdään toteutettavuustutkimuksia ja tuetaan muita niihin liittyviä toimia (esimerkiksi testikäytävän kaivaminen tunnelin rakentamista varten). Lisäksi yhteisö osallistuu merkittävällä panoksella sellaisten alueellisten hankkeiden koordinointiin ja edistämiseen, jotka kuuluvat usean jäsenvaltion vastuualueeseen. sektorin yhteistyönä. Tämä 4. Jotta Euroopan laajuisen liikenneverkon toteutuminen nopeutuisi, jäsenvaltioiden on ensisijaisesti yksilöitävä sellaisia hankkeita, jotka voidaan toteuttaa julkisen ja yksityisen lokakuussa 1997 kokoontuneessa ja edellä mainittua yhteistyötä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän loppuraportissa. Komissio, Euroopan investointipankki ja Euroopan investointirahasto sitoutuvat tukemaan jäsenvaltioita, jotta tällaista julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä saataisiin mahdollisimman pian aikaan. liikenneasiani neuvostossa todettiin myös 5. 2. 2 Tavoitteet Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaan rahoitustuki on suunnattava erityisesti sellaisiin hankkeisiin, joilla pyritään seuraaviin tavoitteisiin: i) Sellaisten yhteyksien sekä pää- ja liitäntäyhteyksien kehittäminen, joiden avulla voidaan poistaa liikenteen pullonkaulat, saada valmiiksi puuttuvat osuudet ja täydentää pääliikenneväyliä. Esimerkkejä: suurnopeusjuna Rein-Rhône, suurnopeus-junat Tanskassa, rautatieyhteys Verona-Firenze. ii) Verkkoon pääsyyn kehittäminen, joka mahdollistaa saarten, eristyksissä olevien alueiden ja syrjäseutujen liittämisen yhteisön keskusalueisiin. Esimerkkejä: toimet lentoliikenteen ohjausjärjestelmien parantamiseksi, Madeira/Azorit. 24 iii) Eri liikennemuotojen paras mahdollinen yhdistäminen ja yhteensovittaminen. tuloväylien yhteen lentokenttä (mukaan lukien Esimerkki: Berliinin uusi sovittaminen). iv) Verkon osien yhteentoimivuuden suurnopeus-juna Etelä-Ranska-Espanja järjestelmän ERTMS:n käyttöönotto Espanjan rautatieverkossa). asteittainen toteuttaminen. Esimerkki: (Euroopan rautatieliikenteen hallinta v) Nykyisen infrastruktuurin kapasiteetin ja tehokkuuden optimointi. Esimerkkejä: erilaiset liikenteenhallintatoimet tieliikenteen parantamiseksi. vi) Liityntäliikenteen solmukohtien ja eri liikennemuotojen uudelleenlastaus- ja vaihtokohtien perustaminen ja parantaminen. Esimerkkejä: uutta Vuosaaren satamaa koskevat toteutettavuustutkimukset (Suomi). vii) Verkon turvallisuuden ja käyttövarmuuden parantaminen. Esimerkkejä: toimet meriliikenteen parantam iseksi. viii) Ympäristönäkökohtien ja kehittämisessä. Esimerkkejä: Ruotsin ja Tanskan välistä Juutinrauman kiinteätä yhteyttä koskevat ympäristötutkimukset. toteuttamisessa huomioon ottaminen verkon ix) Verkossa kulkevan liikenteen ohjaus- ja valvontajärjestelmien tarkoitettujen infrastruktuureja voitaisiin hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti. tiedotusjärjestelmien kehittäminen ja ja käyttäjille jotta toteuttaminen, x) Euroopan edistävien tutkimusten toteuttaminen. laajuisen liikenneverkon parempaa suunnittelua ja toteuttamista 5. 3 Teleliikenne 5. 3. 1 Perustelut laajuisia televerkkoja koskevalla ohjelmalla pyritään Euroopan teleliikenteen laajentamiseen. Ohjelmasta myönnetään rahoitustukea valikoivasti sellaisille aloitteille, joilla voidaan edistää telealan jatkuvaa kehittymistä. Tavoitteena on luoda uusia palveluja ja sovelluksia, jotka vastaavat ammatti- ja kotikäyttäjien tarpeita. Tietoyhteiskuntaa edistetään samanlaisin toimenpitein ja tavoittein myös Yhdysvalloissa ja Japanissa. Yksityisellä sektorilla on tulevaisuudessakin oltava keskeinen asema alan investoinneissa, mutta sen on usein vaikea tuoda markkinoille uusia palveluja erityisesti Euroopassa, jossa markkinat ovat edelleenkin pirstoutuneet. Yhteisön tehtävä on edistää Euroopan laajuisen televerkon kehittämistä poliittisin toimenpitein ja osallistua kohdennetusti sen kehittämisen rahoittamiseen. 25 Yhteisön on toimittava katalysaattorina, jotta yhteistä etua koskevat hankkeet saavuttaisivat riittävän laajuuden. Antamalla sysäyksen verkkojen kehittämiseen koko alueellaan yhteisö vähentää erityisesti rahoituksellisia ja poliittisia riskejä, jotka liittyvät sellaisten palvelujen ja sovellusten kehittämiseen, jotka voivat olla kannattavia ainoastaan täysimittaisilla yhtenäismarkkinoilla. toiminta yhteisön aikaisempaa nopeampaan antaa mahdollisuuden Lisäksi yhteenliittymien perustamiseen erityisesti sen vuoksi, että se kantaa osan Euroopan laajuisten toteutettavuustutkimusten ja sovellusten arvioinnin kustannuksista. Yhteisö tukee myös toimia, joilla kehitetään innovatiivisia, yhteistä etua palvelevia sovelluksia. Tällaisten sovellusten kaupallisia mahdollisuuksia pidetään usein epävarmoina, vaikka niillä on ilmeisiä sosioekonomisia etuja. Näiden sovellusten käyttöönotto edellyttää julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä, koska niiden yhteistyö antaa mahdollisuuden hyödyntää kaikkien osapuolten resursseja ja saada tarpeellisia tuloja. 5. 3. 2 Tavoitteet Euroopan laajuisia televerkkoja koskevien suuntaviivojen lähtökohtana on kolmitasoinen rakenne (verkot - palvelut - sovellukset), joka heijastaa teleliikenteen, tietotekniikan ja sisällön alojen keskinäistä lähentymistä. Suuntaviivoissa yksilöillyillä yhteistä etua koskevilla hankkeilla pyritään seuraaviin yleisiin tavoitteisiin: 1) havainnollistamaan tietoyhteiskuntaan siirtymistä esittämällä konkreettisia esimerkkejä uusista palveluista ja sovelluksista 2) vahvistamaan sisämarkkinoita kehittämällä yhteentoimivaa teleliikenteen infrastruktuuria 3) parantamaan palveluilla teollisuuden kilpailukykyä yritysten tarpeisiin mukautetuilla 4) lujittamaan telepalvelujen käyttöä (etäopetus, terveydenhuollon telematiikka jne. ). yhteenkuuluvuutta edistämällä sosiaalista yhteiskunnallisten 5. 4 Energia 5. 4. 1 Perustelut Energiansiirtojärjestelmät ovat jotka varmistavat energiahuollon jatkuvuuden ja mahdollistavat siten talouselämän toimivuuden ja monen toiminnan harjoittamisen. infrastruktuureja, ja vähitellen koko Euroopan mantereella perustetaan Kun yhteisössä laajoja yhteentoimivia energiaverkkoja ja kun näitä verkkoja liitetään yhteen, tällä toiminnalla turvataan energiahuolto, edistetään energian sisämarkkinoiden kehittymistä ja lujitetaan yhteenkuuluvuutta yhdistämällä syrjäseudut ja eristyksissä olevat alueet muihin alueisiin. Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevissa suuntaviivoissa on yksilöity yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka vastaavat juuri näitä tavoitteita. 26 Lisäksi Euroopan laajuisten energiaverkkojen toteuttaminen luo uusia työpaikkoja (ks. tutkimus The employment effects of building the trans-European energy networks, jossa käsitellään energiaverkon työllisyysvaikutuksia), edistää talouden kehittymistä ja lujittaa kansainvälistä yhteistyötä. Myös nämä kuuluvat Euroopan unionin tärkeisiin, monia aloja koskeviin tavoitteisiin. Euroopan laajuisilla energiaverkoilla myötävaikutetaan myös siihen, että energian tarjonta vastaa Euroopan yhteisössä mahdollisimman hyvin energian kysyntää. Lisäksi sillä edistetään kestävää kehitystä, koska Euroopan laajuisessa energiaverkossa tapahtuva energiansiirto vaikuttaa muuta energiansiirtoa vähemmän kasvihuoneilmiöön (vrt. Kiotossa tehdyt sitoumukset C02-päästöjen vähentämisestä). Euroopan laajuista energiaverkkoa koskevaan ohjelmaan on varattu rahoitusvaroja, joiden ainoana käyttötarkoituksena on nopeuttaa energia-alalla määriteltyjen yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamista. Euroopan yhteisön joka myötävaikuttaa jäsenvaltioiden sekä sähköä ja kaasua toimittavien yritysten pyrkimyksiin Euroopan laajuisten energiaverkkojen alalla. toimia katalysaattorina, tehtävänä on 5. 4. 2 Tavoitteet Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevalla ohjelmalla pyritään ennen kaikkea edistämään, koordinoimaan ja nopeuttamaan yhteistä etua koskevien hankkeiden tutkimista ja toteuttamista. Energia-alan erityispiirteiden vuoksi (tuloja tuottavat hankkeet ja alalla käytettävissä olevat rahoitusmahdollisuudet) painopiste on hankkeiden määrittelyssä ja valmistelussa, joita tuetaan osallistumalla erilaisten tutkimusten yhteisrahoitukseen. Ne voivat olla alustavia tutkimuksia, seikkaperäisiä hankkeen teknistä ja taloudellista toteutettavuutta koskevia tutkimuksia tai ympäristövaikutus-ja linjaustutkimuksia. Näitä alkuvaiheita on aiheellista edistää aina viranomaisten lupiin saakka, mikäli niiden käytännön toteuttamista halutaan nopeuttaa. Joissakin yhteistä etua koskevissa hankkeissa voidaan osallistua investointien rahoitukseen, jos se katsotaan välttämättömäksi ja jos se voi vaikuttaa ratkaisevasti hankkeen alullepanoon ja toteutukseen. 6. SUUNNITELLUT TOIMET JA TALOUSARVIOTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT 6. 1 Yleistä 6. 1. 1 Asetus N:o 2236/95 Yhteisön rahoitustukea on myönnetty asetuksen (EY) N:o 2236/95 perusteella vuodesta 1995 lähtien, ja sen pääasiallisena tarkoituksena on edistää yhteistä etua koskevien koskevia alullepanoa hankkeiden suunnittelua tukemalla niitä ja 27 toteutettavuustutkimuksia. Tämän lisäksi tai sijasta sillä voidaan tarvittaessa tukea hankkeen toteuttamista korkotuen, lainatakuiden takuumaksujen ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa suoran investointituen avulla. Yleisenä sääntönä on, että yhteisö voi rahoittaa enintään 50 prosenttia toteutettavuus- tutkimusten kokonaiskustannuksista. On kuitenkin poikkeustapauksia, joissa rahoitusta voidaan komission aloitteesta myöntää enemmän kuin 50 prosenttia, jos siihen on saatu asianmukaiset perusteet. Yhteisön osuus hankkeiden rahoituksesta voi olla enintään 10 prosenttia niiden tukikelpoisten investointien kustannuksista. 6. 1. 2 Uuden asetusehdotuksen merkittävimmät piirteet Uusi asetusehdotus poikkeaa asetuksesta N:o 2236/95 seuraavasti: 1 ) Siinä säädetään alustavista monivuotisista ohjelmista. 2) Yhteisön rahoitusosuuden enimmäismäärä korotetaan 20 prosenttiin sellaisten hankkeiden osalta, jotka ovat erityisen merkittäviä yhteisölle. 3) Sillä pyritään lisäämään yksityisen rahoituksen käyttöä ja tukemaan aikaisempaa enemmän julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. 4) Se antaa mahdollisuuden tukea rahastoja, jotka ovat erikoistuneet riskipääomaa Euroopan laajuisia verkkoja koskeviin hankkeisiin. tarjoamaan 6. 2 Liikenne 6. 2. 1 Toimet Kaudella 2000-2006 Euroopan kohdennetaan lähinnä seuraavien tavoitteiden saavuttamiseen: laajuiseen liikenneverkkoon varatut määrärahat - Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston yksilöimien 14 ensisijaisen hankkeen toteuttaminen (uusia hankkeitakin voidaan määritellä) - - julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön lujittaminen uuden tekniikan käyttöönotto liikenteessä. Ensisijaisiin toimintatavoitteisiin kuuluvat seuraavat: i) Essenissä yksilöityjen hankkeiden asianmukainen tukeminen niiden varsinaisessa rakennusvaiheessa. Esimerkkejä: suurnopeusjuna - etelä (Ranska/Espanja), West Coast Main Line (rautatie Yhdistyneessä kuningaskunnassa), Pohjolan kolmion multimodaalinen väylä (Suomi/Ruotsi) ja suurnopeusjuna - itä (Ranska/Saksa). ii) Muiden tärkeiden hankkeiden tukeminen. Niitä ovat hankkeet, jotka on yksilöity muodostaman) henkilökohtaisten (hallitusten Christophersenin ryhmän vuonna 1994 antaman kertomuksen liitteessä A olevassa toteutettava II osassa. Seuraavassa on esimerkkejä hankkeista, jotka olisi päämiesten edustajien 28 (rakentamiseen tarvitaan investointeja): moottoritie A20 (Saksa), Rein-Ruhr- rataosuudet Alankomaissa, Berliinin kansainvälinen suurnopeusjunahankkeen lentokenttä ja Tanskan suurnopeusverkko. iii) Sellaisten tärkeiden liikenteenhallintahankkeiden toteuttamisvaiheen tukeminen, joiden tavoitteena on esimerkiksi parantaa navigointia, turvallisuutta ja tehokkuutta tai vähentää riskejä, joita törmäykset aiheuttavat ympäristölle. Tämän alan erityistoimiin kuuluvat seuraavat: - ERTMS (Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä) GNSS (maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä) - - - lentoliikenteen hallinta laivaliikenteen tietoj ärj estelmä (meri 1 iikenne) tieliikenteen telematiikka, mukaan lukien alueelliset hankkeet, joilla pyritään parantamaan Euroopan ja tehokkuutta. tieinfrastruktuurin turvallisuutta unionin 6. 2. 2 Talousarviota koskevat yksityiskohtaiset säännöt Tukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt riippuvat ensisijaisesti hankkeen tilanteesta ja edistymisasteesta. Toteutettavuustutkimusten avulla voidaan varmistaa, että hankkeet on määritelty hyvin niiden suunnittelusta niiden alullepanoon saakka. Tätä välinettä ei pitäisi käyttää kovin paljon edellä mainituissa 14 ensisijaisessa hankkeessa, joiden toteuttamisvaihe on juuri alkamassa tai joita toteutetaan parhaillaan. Sen sijaan se sopii hyvin muihin tärkeisiin hankkeisiin (kuten Rein-Rhône-suurnopeusjunahankkeeseen), joihin tarvitaan alustavia tutkimuksia ja toteutettavuustutkimuksia ennen töiden aloittamista. Muiden tukimuotojen eli korkotuen, lainatakuiden takuumaksujen ja riskipääomaan osallistumisen tehtävänä on varmistaa, että hankkeisiin valitaan paras mahdollinen rahoitusmuoto. Tämä pätee myös suoraan tukeen silloin, kun sillä voidaan edistää hankkeita, joita ei aikaisemmin ole voitu toteuttaa rahoituksen puutteen vuoksi. tukimuodot sopivat erityisen hyvin edellä mainittuihin 14 ensisijaiseen Nämä hankkeeseen ja eräiden liikenteenhallintahankkeiden kehittämiseen (kuten ERTMS ja GNSS). Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeiden tukemiseen käytetään ensisijaisesti korkotukea ja riskipääomaan osallistumista, jos hankkeiden rahoitusjärjestelmä antaa siihen mahdollisuuden. 29 6. 3 Teleliikenne 6. 3. 1 Toimet Euroopan laajuisia televerkkoja koskeva ohjelma aloitettiin vuonna 1995 suuntaviivojen mukaan, jotka koskivat ainoastaan Euro-ISDN:n kehittämistä Euroopan laajuisena multimediapalveluverkkona. ISDN:n merkitystä ovat kuitenkin vähentäneet tänä aikana tapahtuneet kaksi "verkkomullistusta": yleisenä sovellusperustana toimiva Internet sekä satelliitti- ja matkaviestinverkot. Näiden muutosten vuoksi komissio halusi laatia uudet suuntaviivat, joissa muutokset otetaan huomioon ja joiden avulla yhteisön toimenpiteet voidaan asettaa uuteen ja laajempaan yhteyteen, johon kuuluu myös laajakaistaverkkojen huomattavasti ja laajakaistaisten matkaviestin- ja satelliittiverkkojen kehittäminen sekä erityisesti multimediasovellukset, joissa hyödynnetään Internetin antamia uusia mahdollisuuksia. Parlamentti on tukenut näitä suuntaviivoja, jotka hyväksyttiin kesäkuussa 1997 sovittelumenettelyn jälkeen, ja se on osoittanut kasvavaa kiinnostusta alaa kohtaan laajuisten tukemalla käyttäjäystävällisen sovellusten käyttöönottoa. luomista ja Euroopan tietoyhteiskunnan Yhteistä etua koskevien hankkeiden osalta uudeksi rahoitusnäkymäkaudeksi toiminnan painopistealat määriteltiin ensimmäisen kerran 7 tammi suunnitellut kuuta 1998 vahvistetussa työohjelmassa (joka on jatkuvan suunnitelman tyyppinen asiakirja, jota voidaan tarkistaa tarpeen mukaan). Nämä painopistealat on selostettu tarkemmin ehdotuspyynnöissä, joista komissio on tehnyt päätökset ja jotka on julkaistu EYVL:ssä. Suuntaviivoissa määritellyissä yhteistä etua koskevissa hankkeissa tärkeimmät haasteet ovat pääasiallisesti seuraavat: 1) • Sellaisen uusimman teleliikenneinfrastruktuurin kehittäminen, jolla voidaan edistää uusia käyttötapoja tekniikan mukaisen, yhteentoimivan maailmanlaajuisen Laajakaistaisten multimediapalvelujen käyttöön tarkoitetut satelliittiviestintä- järjestelmät: uusien palvelujen validoiminen ja toiminta, jolla helpotetaan integroimista maailmanlaajuisiin satelliittiviestinnän televerkkoihin, kuten tammikuussa 1998 tehdyssä, suhteellisen vähin määrärahoin varustetussa ensimmäisessä ehdotuspyynnössä todetaan. • Matkaviestinverkot: entistä suorituskykyisempien sovellusten (datasovellusten) tuetaan yhteiseen standardiin kehittämisen valmistelu sekä perustuvaa seuraavan sukupolven matkaviestinnän kehittämistä toiminta, jolla • Maailmanlaajuisen yhteentoimivuuden antamiin haasteisiin vastaaminen ottaen huomioon verkoston monimuotoistuminen (IP, ATM, ISDN, satelliitit, GSM jne. ). ja yhteenliitettävyyden Kohderyhmät: teleliikenteen harjoittajat, toimiluvan haltijat, laitevalmistajat, satelliitti-ja toimittajat, erityisesti satelliitti- ja matkaviestinverkkoja matkaviestinjärjestelmien hyödyntävien palvelujen tarjoajat, standardointielimet, eritelmiä laativat elimet ja elimet, jotka edistävät televerkkojen yhteentoimivuutta. 30 2) Mahdollisimman monille pk-yrityksille tarkoitettujen telepalvelujen edistäminen • • • Internet-tyyppisten palvelujen laadun parantaminen, Intranetin ja Extranetin pk- yrityksille antamien mahdollisuuksien kehittäminen ja näiden palvelujen tarjoamisen edistäminen koko yhteisössä Internet-palvelujen tarjoajien välisin sopimuksin. teleliikenteen peruspalvelujen Sellaisten tarvitaan elektronisen kaupankäynnin kehittämiseen: digitaalinen allekirjoitus, todentaminen, turvallisuus ja luettelot. valmisteleminen, joita Toiminta, joilla edistetään palvelujen tarjonnan yhdenmukaistamista, jotta tarjonta vastaisi pk-yritysten tarpeita ja olisi sopeutettu tuotteiden jakelukanaviin, joita käytetään näillä markkinoilla (pk-yrityksille tarkoitettujen telepalvelupakettien tarjoaminen). teleliikenteen harjoittajat, palvelujen Kohderyhmät: yrityksille ohjelmistojen toimittajat elektronista kaupankäyntiä tukevien palvelujen alalla. Intranet-palveluja, pk-yrityksiä edustavat Internet- tarjoajat, jotka ja tarjoavat pk- sekä järjestöt 3) • • Telemaattisten palvelujen käyttöönotto ja vakiinnuttaminen yhteistä etua koskevilla aloilla investointia uusiin telepalveluihin, jotka on Toiminta, jolla edistetään tarkoitettu yhteistä etua koskeville aloille: lisäarvon aikaansaaminen näillä (etäopetus, etälääketiede, mahdollisuus hyödyntää kulttuuriperintöä, aloilla ja ympäristösovellukset yhteiskunnan dynaamisuuteen. taloudelliseen kehitykseen jne. ) myötävaikuttamalla Esikuvallisten hankkeiden sektorin osallistumista hankkeisiin. Hankkeita olisi tuettava erityisesti silloin, kun hankkeen todellisissa kaupallisissa olosuhteissa ennen sen hyväksymistä. liiketoimintasuunnitelma on arvioitava tukeminen edistämällä yksityisen Kohderyhmät: erityisesti alueelliset ja paikalliset julkisyhteisöt, verkko-operaattorit, loppukäyttäjät, koulut, korkeakoulut, sairaalat, museot, ympäristövirastot, liikenteen ja matkailualan järjestöt sekä sisällöntuottajat yleistä etua koskevilla aloilla. lisäksi 17. kesäkuuta 1997 annetuissa Yhteistä etua koskevien hankkeiden suuntaviivoissa ja työohjelmassa on tuki- ja yhteensovittamistoimia Euroopan laajuisten televerkkojen kehittämiseksi. Näitä toimista tehdään ehdotuspyynnöt erikseen seuraavilla aloilla: markkinatutkimukset, tekniikan kehityksen seuraaminen, alustavat alakohtaiset tutkimukset ja toimet (esimerkiksi etäopetuksen alalla), yhteistyö- ja standardointitoimet, yhteyshenkilöiden välisen verkon perustaminen ja levittämistoimet. Näiden toimien kustannuksista rahoitetaan 50-100 prosenttia aina sen mukaan, minkä tyyppinen toimi kulloinkin on kyseessä. 31 6. 3. 2 Talousarviota koskevat yksityiskohtaiset säännöt 6. 3. 2. 1 Tuki voi olla jopa 100 prosenttia sellaisten tutkimusten kustannuksista, jotka tehdään komission aloitteesta. 6. 3. 2. 2 Yhteisrahoitukseen tarkoitettu tuki voi yleensä olla enintään 50 prosenttia, ja sitä myönnetään muun julkisen tai yksityisen sektorin rahoituksen ohella alustaviin tutkimuksiin ja toteutettavuustutkimuksiin, validointi ja tekninen apu mukaan lukien. 6. 3. 2. 3 Hankkeissa, joissa on kyse innovatiivisista yleistä etua koskevista sovelluksista, voi olla tarpeellista käyttää muita asetuksen (EY) N:o 2236/95 4 artiklassa säädettyjä tukimuotoja, jotta yhteisön rahoitustuella voitaisiin mahdollisimman tehokkaasti myötävaikuttaa hankkeen alullepanoon. Nämä muut tukimuodot ovat seuraavat: a) korkotuet ja lainatakuiden takuumaksut, joilla tuetaan yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä b) yhteistä etua koskeviin hankkeisiin tarkoitettu suora investointituki asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa c) osallistuminen eräiden rahastojen riskipääomaan, millä helpotetaan julkisen ja yksityisen sektorin välisen yhteistyön aloittamista. Kyseiseen budjettikohtaan kuuluvia tukia voidaan myös käyttää yhdessä muihin kanssa varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti. rahoitusvälineisiin kuuluvien yhteisön tukien 6. 4 Energia 6. 4. 1 Toimet Euroopan maakaasuverkot. laajuisia energiaverkkoja koskevaan ohjelmaan kuuluvat sähkö- ja Sähköverkkojen alalla erityistoimet koskevat 1) erillisten sähköverkkojen liittämistä Euroopan yhteenliitettyihin verkkoihin 2) jäsenvaltioiden välisten verkkojen yhteenliittämisen kehittämistä 3) 4) sellaisten sisäisten verkkoyhteyksien kehittämistä, joita tarvitaan jäsenvaltioiden yhteenliitettyjen verkkojen hyödyntämiseksi sellaisten yhteenliitettyjen verkkojen kehittämistä Euroopan kolmansien maiden ja Välimeren alueen maiden kanssa, jotka parantavat omalta osaltaan yhteisön sähköverkkojen luotettavuutta ja varmuutta tai parantavat yhteisön sähkönhankinta- mahdollisuuksia. 32 Maakaasuverkkojen alalla erityistoimet koskevat 1 ) maakaasun käyttöönottoa uusilla alueilla 2) 3) erillisten kaasuverkkojen mukaan lukien nykyisten verkkojen vahvistaminen tarvittaessa liittämistä Euroopan yhteenliitettyihin verkkoihin, nestekaasun kuljetukseen, vastaanottoon ja varastointiin tarvittavan kapasiteetin lisäämistä ja maanalaisen varastointikapasiteetin lisäämistä 4) kaasuj ohtojen välityksellä tapahtuvaan siirtoon tarvittavan kapasiteetin lisäämistä. Kohderyhmät: julkisen ja yksityisen sektorin yhteisöt ja -yritykset tai sekayhteisöt ja -yritykset, jotka voivat suunnitella, tutkia, rakentaa, ylläpitää, hyödyntää tai hallita Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevissa suuntaviivoissa määriteltyjä verkkoja. 6. 4. 2 Talousarviota koskevat yksityiskohtaiset säännöt 1) Alustavien tutkimusten ja toteutettavuustutkimusten yhteisrahoitus Asetuksen (EY) N:o 2236/95 hyväksymispöytäkirjaan liitettiin lausuma, jonka mukaan Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevasta ohjelmasta myönnettävä tuki annetaan yleensä energia-alan tutkimusten yhteisrahoituksena. Rahoitustukea on myönnettävä ja toteutettavuustutkimuksiin niiden riskien vuoksi, jotka liittyvät hankkeiden määrittelyn ja valmistelun alkuvaiheisiin sekä lupamenettelyihin, joissa ei useinkaan onnistuta noudattamaan määräaikoja. erityisen paljon tutkimuksiin alustaviin Kokemukset, joita asetuksen soveltamisesta on saatu kolmen ensimmäisen vuoden aikana, ovat osoittaneet, että on aiheellista rahoittaa jopa 50 prosenttia tutkimusten kustannuksista, sillä perimmäisenä tavoitteenahan on edistää Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittämistä. 2) Investointien rahoittaminen Asetuksessa (EY) N:o 2236/95 ei estetä käyttämästä muita tukimuotoja energia-alalla. Muiden asetuksessa säädettyjen tukimuotojen (korkotuen, lainatakuiden takuumaksujen ja suoran tuen) käyttö on perusteltava asianmukaisesti, ja on erityisen tärkeää, että niiden käytöllä ei vääristetä alalla toimivien yritysten välistä kilpailua. Kolmen ensimmäisen vuoden aikana, jolloin asetusta on sovellettu, komissio on saanut loin puoli tusinaa sellaista hakemusta, joilla on haettu rahoitusta energia-alan investointeihin ja jotka komissio on katsonut perusteettomiksi tai joita ei sen mielestä ole perusteltu riittävästi. 33 Euroopan investointitukea seuraavissa tapauksissa: laajuisia energiaverkkoja koskevasta ohjelmasta on syytä antaa • • kiinnostuksen herättäminen sellaiseen yhteistä etua koskevaan hankkeeseen, joka on taloudellisesti elinkelpoinen mutta jonka rahoituksellista kannattavuutta pidetään riittämättömänä sellaisen yhteistä etua koskevan hankkeen jatkamisen varmistaminen, joka on taloudellisesti elinkelpoinen mutta jonka rahoitus on vaarantunut odottamattomien kustannusten vuoksi. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7. 1 Alustava suunnitelma Euroopan laajuisiin verkkoihin varattavista määrärahoista (miljoonaa ecua markkinahintoina laskettuna) ' B5-700 liikenne 2000 562 2001 601 2002 2003 2004 2005 650 700 760 831 2006 888 YHTEENSA 4 992 B5-710energia B5-720 televiestinta 25 38 25 41 26 44 26 46 26 50 26 53 26 56 180 328 YHTEENSA VTJODESSA 625 667 720 772 836 910 970 5 500 Tämän aikataulun mukaan Euroopan laajuisten verkkojen osuus rahoitusnäkymien otsakkeesta 3 kasvaa 9 prosentin enimmäismäärästä vuonna 1999, joka on nykyisen rahoitusnäkymäkauden 1993-1999 viimeinen vuosi, 11,1 prosentin enimmäismäärään vuonna 2006, joka on komission Agenda 2000 -asiakirjassa ehdottaman uuden rahoitusnäkymäkauden 2000-2006 viimeinen vuosi. 7. 2 B5-700: liikenteen alan verkot 14 erityishanketta 2000 423 2001 442 2002 462 2003 2004 415 400 2005 400 2006 400 YHTEENSA 2942 (miljoonaa ecua markkinahintoina laskettuna) Muut hankkeet ja uudet 93 104 117 195 260 331 388 1488 Liikenteenhallinta- hankkeet YHTEENSA 46 55 71 90 100 100 100 562 562 601 650 700 760 831 888 4992 1) Talousarvion määristä investointien kokonaiskustannukset, jotka aiotaan tehdä Essenissä yksilöityihin ensisijaisiin hankkeisiin, ovat tällä hetkellä noin 54 miljardia ecua suunnitellulla kaudella voidaan todeta, niiden että 34 (vuosina 2000-2006). Tätä määrää voidaan verrata 25 miljardin ecun kokonaiskustannuksiin Edinburghissa vahvistettujen rahoitusnäkymien kaudella (vuosina 1995-1999). Tämä kasvu johtuu siitä, että useimpien ensisijaisten hankkeiden rakennusvaihe alkaa vuoden 2000 jälkeen. 2) Kaudella 2000-2006 tarvitaan luultavasti noin 5-6,3 miljardia ecua varmistamaan, että ensisijaiset hankkeet saavat kohtuullisesti yhteisön rahoitustukea (noin 10 prosenttia kustannuksista, mihin ei ole toistaiseksi päästy) ja että muita tärkeitä hankkeita kuten liikenteenhallintahankkeita varten on riittävästi pelivaraa. 3) Vuoden 2002 jälkeen 14 erityishankkeeseen ehdotetun rahoitustuen määrä alkaa pienetä ja vakiintuu lopulta noin 400 miljoonaaksi ecuksi. Tämä johtuu siitä, että monet näistä hankkeista saadaan kyseisellä kaudella päätökseen, minkä vuoksi investoinnit vähenevät asteittain. Koska Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin varatut määrärahat kuitenkin kasvavat tällä kaudella, tämä merkitsee sitä, että 14 erityishankkeen osuus määrärahoista pienenee 75 prosentista noin 45 prosenttiin eli keskimäärin 59 prosenttia. Tarkoituksena on, että tuen osuus ensisijaisten hankkeiden investoinneista kasvaisi hanketta kohden nykyisen noin 3-5 prosentista nykyisellä rahoitusnäkymäkaudella keskimäärin 7 prosenttiin kaudella 2000-2006. 4) Ehdotuksen mukaan Euroopan laajuisiin verkkoihin varatuista määrärahoista myönnetään sekä määrällisesti että prosentuaalisesti aikaisempaa enemmän tukea muihin ja uusiin hankkeisiin, jotka yksilöidään Euroopan laajuisia verkkoja koskevien suuntaviivojen tarkistuksen yhteydessä. On todennäköistä, että tulevina vuosina nykyisiä painopistealoja tarkistetaan sekä yksilöidään useita uusia hankkeita. Tämä koskee esimerkiksi Christophersenin ryhmän kertomuksen toiseen ryhmään kuuluvia hankkeita. (Esimerkkejä hankkeista ja niiden investointi-kustannuksista: Berliinin lentokenttä - 4,1 miljardia ecua, Tanskan suurnopeusjunat - 1,8 miljardia ecua, - 1,56 miljardia ecua jne. ) Rein-Ruhr-suurnopeusjunahankkeen rataosuudet Alankomaissa 5) Ehdotuksen mukaan liikenteenhallintahankkeisiin myönnettävän tuen määrä kaksinkertaistetaan vuosittain, kunnes se on noin 100 miljoonaa ecua vuodessa. Hankkeiden tutkimusvaihe on parhaillaan päättymässä ja varsinainen rakennusvaihe alkamassa. Muutamien investointi-kustannukset ovat alustavan arvion mukaan seuraavat: tieliikenteen hallinta - 320 miljoonaa ecua, GNSS (satelliitit) - 490 miljoonaa ecua ja ERTMS (rautatieliikenteen hallinta) - 154 miljoonaa ecua. tärkeimpien hankkeiden 7. 3 B5-710: energia-alan verkot (miljoonaa ecua markkinahintoina laskettuna) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 YHTEENSA Sahkoverkot 10 10 10 10 10 10 10 70 Maakaasuverkot 15 15 16 16 16 16 16 YHTEENSA 25 25 26 26 26 26 26 110 180 35 Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevissa suuntaviivoissa on määritelty 74 yhteistä etua koskevaa hanketta, joiden investointikustannukset ovat arvion mukaan yhteensä noin 15 miljardia ecua kaudella 2000-2006. Nykyisellä rahoitusnäkymäkaudella 1995-1999 samojen hankkeiden investointikustannukset ovat noin 11 miljardia ecua. Jos kaudeksi 2000-2006 suunniteltujen investointien kustannukset lasketaan aloittain, tulokseksi saadaan, että yhteistä etua koskeviin hankkeisiin investoidaan sähköalalla noin 4,5 miljardia ecua ja maakaasualalla noin 10,5 miljardia ecua. Energia-alan nopean kehityksen vuoksi voidaan olettaa, että luetteloa yhteistä etua koskevista hankkeista täydennetään kaudella 2000-2006 pääasiallisesti uusilla maakaasuverkkohankkeilla. Tämä lisäisi Euroopan laajuisia energianverkkoja koskeviin hankkeisiin tehtyjen investointien kokonaiskustannuksia ja maakaasuverkkojen suhteellista merkitystä. Edellä olevassa taulukossa esitetyt rahoitustuen tarvetta koskevat arviot perustuvat hankkeiden edistymisestä tehtyyn analyysiin ja käytettävissä oleviin tietoihin edellä mainittujen 74 hankkeen rahoituksellisesta kannattavuudesta sekä uusista yhteistä etua koskevista hankkeista tehtyyn arvioon. Näiden tietojen perusteella arvioidaan, että kaudella 2000-2006 tarvitaan tukea noin 50:n yhteistä etua koskevan hankkeen (20 sähköalan ja 30 maakaasualan hankkeen) tutkimusten yhteisrahoittamiseen ja noin kymmenen yhteistä etua koskevan hankkeen (4 sähköalan ja 6 maakaasualan hankkeen) investointien rahoittamiseen. Rahoitustukea arvioidaan tarvittavan seuraavasti: • sähköverkkojen alalla 25 miljoonaa ecua yhteisrahoitteisiin 45 miljoonaa ecua investointien rahoittamiseen tutkimuksiin ja • maakaasuverkkojen alalla 45 miljoonaa yhteisrahoitteisiin tutkimuksiin ja 65 miljoonaa ecua investointien rahoittamiseen. 7. 4 B5-720: televiestintäalan verkot (miljoonaa ecua markkinahintoina laskettuna) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 YHTEENSA PERUSVERKOT PERUSPALVELUT/INTERNET SOVHl. l. UKSET TAYDENTAVAT TOIMET. YHTEENSA 12 13 10 3 38 14 13 11 3 41 16 13 12 3 44 18 13 12 3 46 22 13 12 3 50 25 13 12 3 53 28 13 12 3 56 135 91 SI 21 328 36 Perusverkoista, peruspalveluista ja sovelluksista tehdyn markkinatutkimuksen perusteella on tehty arviot määrärahojen jakautumisesta kaudella 2000-2006 ottaen huomioon perusverkkoja koskevat uudet painopistealat (46 prosenttia kokonaismäärärahoista) sekä sovelluksiin ja Intemet-palveluihin tarkoitetun tuen säilyttäminen. Nämä arviot ovat seuraavat: • Arvion mukaan perusverkkoihin tarvitaan 135 miljoonaa ecua määrärahoja. Toistaiseksi ei ole saatu konkreettisia tuloksia, koska ensimmäisen ehdotuspyynnön määräaika päättyy vasta 15. huhtikuuta 1998. Työohjelmassa määritellyt painopistealat liittyvät markkinatutkimukseen ja ovat seuraavat: - navigointisatelliitit, niiden markkinoille saattamisen tukeminen (pääasiallisesti vuodesta 2004) sekä niiden ja kiinteiden verkkojen välisen yhteentoimivuuden tukeminen - multimediaviestinnässä käytettävät satelliitit, jotta uusilla markkinoilla (arvioitu arvo noin 15-30 miljardia ecua vuonna 2005) saataisiin aikaan riittävä vaikutus; näitä uusia markkinoita ovat älykkäät liikennej ärj estelmät etälääketiede etäopetus, ja - matkaviestinverkot ja uuden sukupolven laajakaistaisen monipalveluverkon (UMTS) tukeminen vuodesta 2004. Arvion mukaan peruspalveluihin tarvitaan 91 miljoonaa ecua määrärahoja. Tuki, jota on määrä alkaa myöntää Euroopan laajuisia televerkkoja koskevasta ohjelmasta, kohdennetaan elektronisen kaupankäynnin turvallisuutta tukeviin palveluihin ja uusiin Internet-välineisiin. laatua ja Arvion mukaan yleistä etua koskeviin sovelluksiin tarvitaan 81 miljoonaa ecua määrärahoja, ja niitä lisätään huomattavasti investointihankkeisiin kolmesta viimeisestä vuodesta alkaen. Arvion mukaan täydentäviin toimiin tarvitaan 21 miljoonaa ecua määrärahoja. lisäksi 17. kesäkuuta 1997 annetuihin Yhteistä etua koskevien hankkeiden suuntaviivoihin ja työohjelmaan sisältyy tuki- ja yhteenspvittamistoimia Euroopan laajuisten televerkkojen kehittämiseksi. Näitä toimista tehdään ehdotuspyynnöt erikseen, ja niihin kuuluvat seuraavat toimet: markkina-tutkimukset, tekniikan kehityksen seuraaminen, alustavat alakohtaiset tutkimukset ja toimet (esimerkiksi etäopetuksen alalla), yhteistyö- ja standardointitoimet, yhteyshenkilöiden välisen verkon perustaminen ja levittämistoimet. Näiden toimien kustannuksista rahoitetaan 50-100 prosenttia sen mukaan, minkä tyyppinen toimi kulloinkin on kyseessä. Edellä mainitut määrärahat on tarkoitettu kohdennettuihin toimiin, ja ne ovat edelleen varsin vaatimattomia niihin investointeihin nähden, joihin yksityisen tarvitaan kuitenkin sektorin halutaan osallistuvan. Yhteisön vähentämään riskejä, edistämään maailmanlaajuisen investointeihin infrastruktuurin kehittämistä ja yhteentoimivuutta, varmistamaan pk-yrityksille tarkoitettujen telepalvelujen käytön leviämistä ja edistämään uusien sovellusten käyttöä yhteistä etua koskevilla aloilla. rahoitustukea liittyviä 37 Kuten Agenda 2000 -asiakirjassa todetaan, Euroopan laajuiset verkot tuovat lisäarvoa edistämällä kasvua, työllisyyttä ja uuden tekniikan leviämistä, minkä vuoksi niillä on ensisijainen asema yhteisön sisäisissä politiikoissa. 8. TOIMENPITEEN SEURANTA JA ARVIOINTI 8. 1 Yleisiä huomautuksia seurannasta ja arvioinnista Uudessa asetusehdotuksessa seurantaa ja arviointia pyritään vahvistamaan seuraavin keinoin: 1) Ehdotuksessa täsmennetään, että yhteisön rahoitustuen saajien ehdottomana velvollisuutena on antaa säännöllisesti tietoja seurantatarkoituksiin. 2) Komissiolle annetaan mahdollisuus pyytää tuensaajia tekemään hankkeista erityisarvioita. 3) Komissio voi tarvittaessa itse tehdä hankkeita tai hankeryhmiä koskevia arvioita yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, jolloin se voi pyytää yhteisön rahoitustuen saajia antamaan tarvittavia tietoja ja tukea. 4) Komissio voi myös pyytää Euroopan investointipankkia ja muita laitoksia osallistumaan seurannan ja arvioinnin toteuttamiseen. 8. 2 Seuranta ja arviointi: liikenne a) Asetuksen (EY) N:o 2236/95 15 artiklan mukaan kaikkia toimia on seurattava ja arvioitava. Lisäksi artiklassa säädetään, että komission päätöksiin on tarvittaessa sisällyttävä fyysiset indikaattorit, jotka suunnitellaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Komission vakiopäätösten mukaan tuensaajien on annettava vuosittain tietoja toimien edistymisestä. Näitä tietoja tarvitaan analyyseihin, joiden perusteella komissio arvioi hankkeiden toteuttamismenetelmiä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Ensisijaisia hankkeita seurataan muita hankkeita tarkemmin ja järjestelmällisemmin seminaarien ja kahdenvälisten kokousten avulla. b) Sellaiset tutkimukset, joiden arviointiin ei voida suunnitella indikaattoreita, arvioidaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tutkimuksille asetetut tavoitteet huomioon ottaen. Asetuksen 16 artiklan 1 kohdan mukaan komissio antaa vuosittain toiminta kertomuksen parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Kertomuksessa arvioidaan, millaisia tuloksia yhteisön rahoitustuen avulla on saavutettu asetuksen eri soveltamisaloilla suhteessa alun perin asetettuihin tavoitteisiin. On kuitenkin huomattava, että toimien perusteellinen arviointi on liikenneinfrastruktuurien tehtävä riittävän pitkällä aikavälillä, koska suurten talousarviot ovat luonteeltaan monivuotisia, vaikka Euroopan laajuisia verkkoja koskeva yhteisön talousarvio laaditaankin vuodeksi kerrallaan. 38 rahoitus- Yksittäisten hankkeiden edistymistä seurataan vuosittain sitoumusten ja toteuttamisaikataulujen perusteella. Seurannassa otetaan huomioon myös tekniset ja taloudelliset näkökohdat. tarkasti Yksittäisarviot toimien vaikutuksista voidaan Joidenkin tai taannehtivia arvioita, jos tuloksia on helpompi arvioida lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Esimerkkinä voidaan mainita, että vuonna 1997 komissio teki arvion yhteisön rahoitustuen vaikutuksista eräisiin liikenteenhallintahankkeisiin ja ERTMS-hankkeeseen. tavanomaisempia väliarvioita tehdä Yleinen väliarviointi Asetuksen (EY) N:o 2236/95 mukaisesta rahoitustuesta on tarkoitus tehdä yleinen väliarviointi vuoden 1998 aikana, minkä vuoksi komissio teki vuoden 1997 lopussa asiaa koskevan kiinnostuksenilmaisupyynnön. Tämä suuntaa antava arviointi on suunniteltu SEM 2000 -aloitteen yhteydessä ja arviointia koskevan komission tiedonannon perusteella, ja sen avulla pyritään tekemään tilannekatsaus, selvittämään hankkeiden arviointia ja seurantajärjestelmiä. päätöksentekomenettelyjä Arvioinnissa käsitellään myös seuraavia kysymyksiä: arvioimaan komission hakemuksenkäsittely- tutkimusten sekä hankkeiden jäsen-valtioissa ja ja i) eri rahoitusvälineiden (suoran tuen, korkotuen, toteutettavuustutkimusten rahoituksen ja takuiden) edut ja haitat lainatakuiden takuumaksujen, ii) yhteisön rahoitusosuudet ja saavutettu lisäarvo iii) Euroopan laajuisiin verkkoihin varatuista määrärahoista myönnettävän rahoitustuen koheesiorahastosta aluekehitysrahastosta ja yhteensovittaminen Euroopan myönnettävän tuen kanssa. Yleistä suuntaa antavaa väliarviointia johtaa ohjausryhmä, joka koostuu komission eri yksiköiden ja Euroopan investointipankin edustajista. Tätä ryhmää on jo kuultu tarjouseritelmien valmistelun yhteydessä. Tulosten arviointi Arviointituloksia tarkasteltaessa on otettava huomioon SEM 2000 -aloitteen säännökset ja niistä erityisesti ne, jotka koskevat tuloksista tehtävistä päätelmistä saatavan palautteen soveltamista uusien tavoitteiden asettamiseen (esimerkiksi asetuksen (EY) N:o 2236/95 mukaisen toiminnan jatkaminen ja ennen 1. heinäkuuta 1999 annettava kertomus siitä, onko suuntaviivoja mukautettava liikenteen alalla tapahtuneeseen taloudelliseen ja tekniseen kehitykseen). 8. 3 Seuranta ja arviointi: teleliikenne Hankkeiden seurantajärjestelmä määrätään kokonaan sopimusehdoissa: tutkimusta, teknistä toimenpidettä tai hanketta koskeva työohjelma, kertomukset, tulokset, tekninen tarkastus, tilintarkastus ja sopimuksen purkaminen, jos sitä ei noudateta. 39 Komission yksiköt varmistavat hankkeiden seurannan: määräaikaiskertomusten, tulosten ja niitä kustannuksia koskevien selvitysten tutkiminen, joita hankkeesta on koitunut ennen maksun suorittamista. toteuttamiseen (valmistelu, toteutettavuustutkimukset, mukaan Hanke on luonteeltaan monivaiheinen, ja eri vaiheiden on johdettava hankkeen varsinaiseen lukien arviointi, ja toteutus). Hanke on siis monivuotinen, ja kunkin yksittäisen vaiheen jälkeen on saavutettava selviä tuloksia. Hankkeen on johdettava uskottavaan liiketoiminta suunnitelmaan, jota valmistellaan ja korjataan jatkuvasti hankkeen aikana. Hankkeen rahoittajat määrittävät sen edistymisvaiheet sekä perusteet, joilla päätetään toimien jatkamisesta. Näistä vaiheista laaditaan tilannekertomuksia, joihin sisältyvät fyysiset ja rahoitukselliset indikaattorit. Sopimuksen mukaan käynnissä olevat hankkeet on arvioitava vuosittain. Hankkeen arvioimiseksi se esitellään ulkopuolisista arvioijista koostuvalle lautakunnalle. Nämä arvioijat on valittu tehtävään niiden joukosta, jotka ovat vastanneet EYVL:ssä julkaistuun kiinnostuksenilmaisupyyntöön (EYVL S 97/S 14-153147, 21. 1. 1997). Arvioinnin jälkeen hankkeet vahvistetaan tai niitä muutetaan taikka, jos niiden onnistumista epäillään, ne tutkitaan perusteellisesti aluksi sisäisellä ja sen jälkeen ulkoisella menettelyllä (niin kutsuttu varoitusmenettely). Tämä perusteellisen tutkimuksen perusteella komission yksiköt voivat purkavat sopimuksen. Vuoden 1998 aikana tehdään Euro-ISDN:n kehittämistä koskevien suuntaviivojen mukainen väliarviointi. Vaikka arvioinnissa ei voidakaan ottaa tarkasti huomioon uusien luultavasti suuntaviivojen mukaisia hyödyllisiä tietoja, koska monet yhteistä etua koskevat hankkeet ovat samankaltaisia. ja painopistealoja, siitä saadaan tavoitteita 8. 4 Seuranta ja arviointi: energia a) Vuodesta 1998 alkaen kaikki pääosasto XVII:n hallinnoimat ohjelmat kuuluvat samaan Energia-puiteohjelmaan lukuun ottamatta THERMIE-ohjelmaa, joka kuuluu TTK-puiteohjelmaan, ja Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevaa ohjelmaa. Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevia toimia seurataan ja arvioidaan samalla tavalla kuin Energia-puiteohjelmaa. Tällä tavalla voidaan myös hyödyntää nykyisiä rakenteita ja tähänastisia kokemuksia. b) Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevaa toimintaa seurataan vuosittain. Tämä seuranta ei ole arviointia eikä tarkastusta, vaan sillä pyritään lähinnä tekemään riippumaton ja nopea analyysi ohjelman toteuttamisesta, jotta voitaisiin korjata mahdolliset vinoumat ja heikkoudet. Samalla selvitetään, onko toiminta tavoitteiden ja painopistealojen mukaista ja miten voimavaroja on käytetty. Tässä tosiseikkojen analysoinnissa keskitytään kauden 2000-2006 alussa käynnissä olevien toimien analysointiin, mutta vuosien kuluessa sitä voidaan laajentaa koskemaan myös tuloksia ja vaikutuksia. Analyysin kohteisiin kuuluu myös eurooppalainen lisäarvo, jota syntyy toiminnasta, jota johdetaan Euroopan tasolla, ei siis kansallisella tasolla. 40 Seurantakertomusten on oltava lyhyitä ja ymmärrettäviä, ja niissä on annettava selviä ja käytännöllisiä suosituksia. Jos kertomukset ovat selviä, puolueettomia ja perustuvat tosiseikkoihin, arviointi on todennäköisesti helpompaa ja nopeampaa. Seurantaryhmien on tarkasteltava seuraavia seikkoja: - - ohjelman toteuttamisen tehokkuus ja avoimuus (erityisesti tarjouspyynnöt, tarjouksen tekijöille suunnattu tiedotus, tarjousten arviointi- ja valintamenettely sekä sopimusnäkökohdat) ja komissiossa tapahtuva koordinointi valittujen hankkeiden yhdenmukaisuus ohjelman tavoitteiden, työohjelman ja muiden Euroopan unionin poliittisten tavoitteiden kanssa tarjouspyyntömenettelyllä valittujen organisaatioiden ja yritysten tasasuhtainen maantieteellinen laajuista ottaen energiaverkkoa koskevissa suuntaviivoissa todetut tarpeet huomioon Euroopan jakautuminen - edellisvuoden seurannassa annettujen suositusten noudattaminen. Seurantakertomukset toimitetaan pääsihteeristölle, pääosastoille XIX ja XX sekä tarvittaessa muille komission yksiköille. c) Tulokset arvioidaan ennen vuoden 2006 loppua, kuten asetuksessa on säädetty. Tulosten arvioinnin lisäksi tehdään väliarviointi vuoden 1998 jälkipuoliskolla. Tämä väliarviointi otettiin käyttöön SEM 2000 -aloitteen yhteydessä, ja sen avulla on tarkoitus arvioida niiden hankkeiden tuloksia, jotka on rahoitettu Euroopan laajuisiin energiaverkkoihin varatuista määrärahoista, ja ennen kaikkea sitä, miten kyseiset toimet ovat edistäneet vaikutuksillaan Euroopan laajuisille energiaverkoille ansiosta asetettujen suuntaviivoja voidaan mukauttaa tekniikan kehitykseen ja niihin energiantuotannon ja -kulutuksen rakennemuutoksiin, joita on tapahtunut Euroopassa ja Euroopan laajuisten energiaverkkojen piiriin kuuluvissa naapurimaissa. saavuttamista. Väliarvioinnin tavoitteiden poliittisten Seurantakertomukset toimitetaan pääsihteeristölle, pääosastoille XIX ja XX sekä tarvittaessa muille komission yksiköille. Lisäksi ne toimitetaan muille yhteisön toimielimille. d) Vuosittainen seuranta sekä arviointi tehdään läheisessä yhteistyössä ohjausryhmän kanssa, joka muodostuu niiden komission yksiköiden edustajista, jotka käsittelevät sekä Euroopan Euroopan investointipankin edustajista. laajuisia energiaverkkoja koskevia kysymyksiä, 9. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Asetuksen (EY) N:o 2236/95 12 artiklassa säädetään petostenvastaisista toimenpiteistä. Asetusehdotuksessa kyseiseen artiklaan tehdään kuitenkin muutos, jolla pyritään vahvistamaan komission osallistumista näihin toimenpiteisiin. Muutetun artiklan mukaan jäsenvaltiot ja komissio toteuttavat tarvittavat toimenpiteet omaan toimivaltaansa 41 kuuluvilla aloilla varmistaakseen, että hankkeet on toteutettu, ehkäistäkseen säännönvastaiset toimet ja ryhtyäkseen niiden vastaisiin toimiin sekä periäkseen takaisin säännönvastaisten toimien vuoksi menetetyt varat. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle kuvaus valvonta- ja hallinnointijärjestelmistä, jotka on perustettu sen varmistamiseksi, että hankkeet ja tutkimukset saatetaan asianmukaisesti päätökseen. Asetuksen 12 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaan komissio voi myös tehdä tarkastuksia itse paikalla. 10. HALLINTOMENOT tosiasiallinen käyttöönotto riippuu komission Tarvittavien hallinnollisten varojen vuotuisesta varojen jakamista koskevasta päätöksestä, ja siinä otetaan huomioon henkilöstön määrä ja budjettivallan käyttäjän myöntämät lisämäärärahat. 10. 1 Liikenne Vaikutus henkilöstön määrään Toimi Toimintaa varten nimitettava henkilosto Vakinainen Väliaikainen A B C Virkamiehet tai valiaikaiset toimihenkilot Muu henkilöstö (A-7003, kansalliset asiantuntijat) Yhteensä 13 7 4 24 2 2 josta PO:n kyseisen yksikon nykyista henkilostoa 12 6 4 2 24 tai lisShenki- lostoa 1 1 2 Kesto 7 vuotta 7 vuotta 42 Henkilöstön kokonaisvaikutus rahoitukseen Virkamiehet (1) Virkamiehet (lisahenkilosto) Valiaikaiset toimihenkilot ecuma Maara 18 144 000 Laskentamenetelma 22 x 108 000 ecua x 7 vuotta = 16 632 000 ecua (%> 2 x 108. 000 ecua x 7 vuotta = 1 512 000 ecua Muu henkilosto (A-7003: kansalliset 518 000 asiantuntijat)(l) Yhteensa (1) Käytettäessä nykyistä henkilöstöä, joka on nimitetty hallinnoimaan toimintaa (virkamiehiä koskevat laskelmat perustuvat osastoihin A-l, A-2, A-4, A-5 ja A-7). 2 x 37 000 ecua x 7 vuotta = 518 000 ecua (I) | 18 662 000 | Muut toimenpiteestä aiheutuvat hallintomenot Budjettikohta A-7031 (pakolliset kokoukset) (I) Maara 136 500 ecua ecuina A-701 (virkamatkat) (1) 525 000 ecua Laskentamenetelma 1 edustaja x 15 jasenvaltioita x 650 ecua x 2 kokousta x 7 vuotta = 136 500 ecua (1) 750 ecua x 100 x 7 vuotta = 525 000 (Euroopan yhteisossa) (I) ecua Yhteensa (1) Maararahat saadaan PO VII:n nykyisista" maararahoista. 661 500 ecua 10. 2 Teleliikenne Vaikutus henkilöstön määrään Toimi Toimintaa varten nimitettava henkilSsto Vakinainen Väliaikainen 1 9 2 3 A B C Virkamiehet tai valiaikaiset toimihenkil6t Muu (A-7002: apu) Yhteensä 14 * Mukaan lukien yksi väliaikainen toimi. henkilöstö tekninen 3 4 Josta PO:n kyseisen yksikon nykyista henkilostoa 8* 1 2 3 14 tai Lisahenki- lostda** 2 1 1 4 Kesto 7 vuotta 7 vuotta ** Lisähenkilöstön sijoittamisesta päätetään vuosittain henkilöstön sijoittamisessa vuosittain noudatettavan menettelyn yhteydessä. 43 Henkilöstön kokonaisvaikutus rahoitukseen Virkamiehet (I) ecuina Maara 7 560 000 ecua Virkamiehet (lisahenkilosto) 3 024 000 ecua Valiaikaiset toimihenkilot (1) 756 000 ecua Muu henkilosto (A-7002) 2 100 000 ecua Laskentamenetelma 10 x 108 000 ecua x 7 vuotta = 7 560 000 ecua (1) 4 x 108 000 ecua x 7 vuotta = 3 024 000 ecua 1 x 108 000 ecua x 7 vuotta = 756 000 ECU (1) 3 x 100 000 ecua x 7 vuotta = 2 100 000 ecua Yhteensa (1) Käytettäessä nykyistä henkilöstöä, joka on nimitetty hallinnoimaan toimintaa (virkamiehiä ja väliaikaisia toimihenkilöitä koskevat laskelmat perustuvat osastoihin A-l,A-2,A-4,A-5jaA-7). 13 440 000 ecua Muut toimenpiteestä aiheutuvat hallintomenot Budjettikohta A-701 (virkamatkat) (I) ecuina Maara 525 000 ecua A-7031 (pakolliset kokoukset) (1) 546 000 ecua Laskentamenetelma 750 ecua x 100 x 7 vuotta = 525 000 ecua (Euroopan yhteisossa) (1) 2 edustajaa x 15 jasenvaltiota x 650 ecua x 4 kokousta x 7 vuotta = 546 000 ecua (I) Yhteensa (1) Määrärahat saadaan PO XIII:n nykyisistä määrärahoista. 1071 000 ecua 10. 3 Energia Vaikutus henkilöstön määrään Toimi Toimintaa varten nimitettava henkilosto Vakinainen Väliaikainen A B C Virkamiehet tai valiaikaiset toimihenkilot Muu henkilöstö (A-7003: kansalliset asiantuntijat) Yhteensä 5 1 3 9 2 2 tai lisahenki- lostoa Josta PO:n kyseisen yksikon nykyista henkilostoa 5 1 3 2 11 Kesto 7 vuotta 7 vuotta 44 Henkilöstön kokonaisvaikutus rahoitukseen Virkamiehet (1) ecuina Maara 6 804 000 ecua Laskentamenetelma 9 x 108 000 ecua x 7 vuotta = 6 804 000 ecua (1) henkildsto 518 000 ecua Valiaikaiset toimihenkilot Muu (A-7003: kansalliset asiantuntijat) (I) Yhteensa (1) Käytettäessä nykyistä henkilöstöä, joka on nimitetty hallinnoimaan toimintaa (virkamiehiä koskevat laskelmat perustuvat osastoihin A-l, A-2, A-4, A-5 ja A-7). 2 x 37 000 x 7 vuotta = 518 000 ecua (1) 7 322 000 ecua Muut toimenpiteestä aiheutuvat hallintomenot ecuina Budjettikohta A-7031 (pakolliset kokoukset) (I) Maara 205 000 ecua Laskentamenetelma 1 edustaja x 15 jasenvaltiota x 650 ecua x 3 kokousta x 7 vuotta = 204 750 ecua(7) Yhteensa (1) Määrärahat saadaan PO XVILn nykyisistä määrärahoista. 205 000 ecua ~ 45 ISSN 1024-4492 KOM(98) 172 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 11 06 08 Luettelonumero : CB-CO-98-I92-F1-C ISBN 92-78-32494-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: PERGUNTA ESCRITA n. 754/98 do Deputado Angela SIERRA GONZÁLEZ à Comissão. Reduções da iniciativa REGIS para as regiões ultraperiféricas no âmbito da Agenda 2000

eurovoc_concepts:
EU aid
EU initiative
Structural Funds
aid programme
gross domestic product
operational programme
peripheral region
terms for aid

formats: html pdf print

text: C 323/68 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 10. 98 (98/C 323/90) PERGUNTA ESCRITA E-0754/98 apresentada por Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (18 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Redu(cid:231)o(cid:152)es da iniciativa REGIS para as regio(cid:152)es ultraperife·ricas no a(cid:136)mbito da Agenda 2000 A Agenda 2000 da Comissa(cid:152)o Europeia preve(cid:136) a manuten(cid:231)a(cid:152)o das regio(cid:152)es ultraperife·ricas como Regia(cid:152)o Objectivo 1, desde que o PIB destas ultrapasse 75% da me·dia comunita·ria. No entanto, quando a mesma Agenda 2000 da Comissa(cid:152)o Europeia fala em «reduzir o nu·mero de iniciativas comunita·rias», sa(cid:152)o exclu(cid:14)·dos dos novos objectivos a iniciativa REGIS para regio(cid:152)es ultraperife·ricas, contempla- dos em anteriores per(cid:14)·odos de programa(cid:231)a(cid:152)o. Como e· do conhecimento da Comissa(cid:152)o, a iniciativa REGIS e· o segundo programa de investimento nas Cana·rias, depois do Programa Operativo das Cana·rias (FEDER), e pressupo(cid:152)e importantes fundos econo·micos para o desenvolvimento local e para o fomento das energias renova·veis, para citar apenas dois exemplos. Por outro lado, o tratamento especifico no novo Tratado de Amesterda(cid:152)o dado a‘s regio(cid:152)es ultraperife·ricas, onde se contemplam medidas especificas para as «condi(cid:231)o(cid:152)es de acesso aos fundos estruturais e aos programas horizontais comunita·rios», parece fazer necessa·rio contemplar uma iniciativa comunita·ria espec(cid:14)·fica para estas regio(cid:152)es, tal como aconteceu ate· agora com a iniciativa REGIS. Considera a Comissa(cid:152)o ser necessa·ria a inclusa(cid:152)o de uma iniciativa comunita·ria para regio(cid:152)es ultraperife·ricas no pro·ximo per(cid:14)·odo de programa(cid:231)a(cid:152)o, tal como sucedeu com o Programa REGIS I e REGIS II? Como preve(cid:136) a Comissa(cid:152)o impedir um poss(cid:14)·vel desaparecimento da iniciativa REGIS, considerando a importa(cid:136)ncia do seu contributo financeiro para a economia e para a sociedade das Cana·rias? Resposta dada por Monika Wulf-Mathies em nome da Comissa(cid:152)o (21 de Abril de 1998) A Comissa(cid:152)o tenciona dar uma aten(cid:231)a(cid:152)o especial a‘s regio(cid:152)es ultraperife·ricas. Na sua proposta de novos regulamentos dos fundos estruturais, de 18 de Mar(cid:231)o de 1998 (1), a Comissa(cid:152)o preve(cid:136), com efeito, equiparar especificamente essas regio(cid:152)es ao objectivo 1, mesmo que o seu produto interno bruto (PIB) por habitante seja superior a 75% da me·dia comunita·ria. A Comissa(cid:152)o pretende integrar nos programas do objectivo 1 as ac(cid:231)o(cid:152)es desenvolvidas ate· ao momento a t(cid:14)·tulo de REGIS I e II, a fim de concentrar os temas, simplificar a gesta(cid:152)o e a administra(cid:231)a(cid:152)o e aumentar a sua efica·cia. Quanto a‘ intensidade da ajuda comunita·ria, as zonas ultraperife·ricas devera(cid:152)o beneficiar, do mesmo modo que as outras regio(cid:152)es eleg(cid:14)·veis ao objectivo 1, do esfor(cid:231)o de concentra(cid:231)a(cid:152)o dos recursos or(cid:231)amentais a favor deste objectivo. (1) COM(1998) 131. (98/C 323/91) PERGUNTA ESCRITA E-0762/98 apresentada por Georg Jarzembowski (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (18 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Na(cid:152)o-aplica(cid:231)a(cid:152)o factual das disposi(cid:231)o(cid:152)es aduaneiras simplificadas na Gre·cia As autoridades aduaneiras gregas recusam, sem qualquer raza(cid:152)o objectiva, a‘s empresas de navega(cid:231)a(cid:152)o a possibilidade de desalfandegarem, de acordo com o procedimento de tra(cid:136)nsito comunita·rio simplificado previsto no artigo 448o do Regulamento (CEE) no 2454/93 (1), as mercadorias que devera(cid:152)o ser descarregadas nos portos do Pireu, de Salo·nica e de Hera·clion. As autoridades declararam os tre(cid:136)s portos supramencionados «zona franca», na sua integralidade. Assim sendo, os expedidores que utilizam esses portos sa(cid:152)o obrigados a‘ observa(cid:136)ncia das formalidades referentes a‘s «zonas francas», independentemente de as mercadorias serem transportadas em contentores ou de na(cid:152)o ser esse o caso. Essas formalidades comportam ate· quinze etapas processuais, sa(cid:152)o financeiramente onerosas e requerem muito tempo