title: QUESTION ECRITE no 850/98 de Johanna MAIJ-WEGGEN à la Commission. Introduction d'une norme d'évaluation des actes législatifs nationaux dans l'optique des pays limitrophes

eurovoc_concepts:
EU Member State
frontier region
national law

text: C 323/84 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 21. 10. 98 les E· tats membres par les personnes sourdes et muettes. Une telle de·marche appara(cid:14)(cid:136)t absolument ne·cessaire pour garantir a‘ ces personnes l(cid:146)acce‘s a‘ la carrie‘re de l(cid:146)enseignement, certes, mais aussi pour les conforter dans le sentiment qu(cid:146)elles ne sont pas exclues de la vie publique de leur pays de re·sidence. La Commission peut-elle indiquer quels sont les E· tats membres ou‘ le langage des signes est officiellement reconnu? Comment entend-t-elle intervenir afin de consolider le statut de cet indispensable instrument de communication? (1) JO C 187 du 18. 7. 1988, p. 236. Re·ponse donne·e par M. Flynn au nom de la Commission (20 avril 1998) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter a‘ la re·ponse que la Commission a donne·e a‘ la question e·crite P-137/98 de Mme Graenitz (1). (1) JO C 304 du 2. 10. 1998, p. 37. (98/C 323/112) QUESTION E· CRITE E-0850/98 pose·e par Johanna Maij-Weggen (PPE) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Introduction d(cid:146)une norme d(cid:146)e·valuation des actes le·gislatifs nationaux dans l(cid:146)optique des pays limitrophes La Commission sait-elle qu(cid:146)il ressort de rapports e·tablis par les Eure·gios que re·gulie‘rement des E· tats membres adoptent des actes le·gislatifs en contradiction flagrante avec la le·gislation des pays limitrophes, mettant ainsi les citoyens et les entreprises des re·gions frontalie‘res dans une situation difficile et atte·nuant › voire annulant › les effets positifs de l(cid:146)ouverture des frontie‘res dans l(cid:146)Union europe·enne? Que pense la Commission de l(cid:146)ide·e d(cid:146)e·laborer une directive europe·enne qui ferait obligation aux E· tats membres d(cid:146)adopter une norme d(cid:146)e·valuation transfrontie‘re de toutes leurs dispositions le·gislatives, en sorte d(cid:146)e·viter de tels effets ne·gatifs? Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (5 juin 1998) La Commission proce‘de actuellement a‘ un examen approfondi du proble‘me e·voque· par l(cid:146)Honorable Parlementaire et ne manquera pas de la tenir informe·e aussito(cid:136)t que possible. (98/C 323/113) QUESTION E· CRITE E-0851/98 pose·e par Jonas Sjo¤stedt (GUE/NGL) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Politique de l(cid:146)UE concernant les varie·te·s de semences La le·gislation de l(cid:146)UE en matie‘re de semences est a‘ l(cid:146)origine de graves proble‘mes pour un certain nombre de petits ne·gociants de ce secteur. En effet, des semences ne peuvent e(cid:136)tre vendues qu(cid:146)a‘ condition d(cid:146)avoir e·te· enregistre·es. Or le cou(cid:136)t de cet enregistrement est souvent supe·rieur a‘ la valeur marchande des semences peu communes, ce qui menace le commerce d(cid:146)un grand nombre de varie·te·s de semences peu re·pandues mais souvent traditionnelles. Cette situation peut se re·ve·ler particulie‘rement grave pour les plantes potage‘res pre·sentant une valeur historique qui sont bien adapte·es a‘ des types de climat de·termine·s


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 838/98 van Roberta ANGELILLI aan de Commissie. Vermeende onregelmatigheden bij het beheer van ESF- beroepsopleidingssubsidies door Enfap UIL (AANVULLEND ANTWOORD)

eurovoc_concepts:
European Social Fund
Latium
Structural Funds
financial management
fraud
vocational training

formats: html print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 878/98 του Per GAHRTON προς την Επ τροπή. Οι σπόροι που χρησιμοποιούνται από ερασιτέχνες κηπουρούς στη Σουηδία

eurovoc_concepts:
Sweden
fruit vegetable
infringement of EU law
leaf vegetable
marketing
principle of subsidiarity
root vegetable
seed

formats: html pdf print

text: 21. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 323/85 Proti·uetai h Epitroph· na protei·nei tropopoi·hsh sthn isxy·oysa nomouesi·a gia na epily·sei to pro·blhma; Mporei· na kauierv· sei h Epitroph· genikh· ejai·resh gia paradosiaka· laxanika·, xo·rta kai bo·tana h· gia poikili·ew spo·rvn oi pvlh·seiw tvn opoi·vn ei·nai xamhle·w; (98/C 323/114) GRAPTH ERVTHSH E-0878/98 ypobolh· : Per Gahrton (V) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Oi spo·roi poy xrhsimopoioy·ntai apo· erasite·xnew khpoyroy·w sth Soyhdi·a Meta· thn e·ntajh thw Soyhdi·aw sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh, oi soyhdike·w arxe·w poy asxoloy·ntai me ton e·legxo tvn spo·rvn (Statens Utsa¤deskontroll) ape·steilan epistole·w, efistv· ntaw thn prosoxh· stiw koinotike·w diata·jeiw, stoyw soyhdoy·w pvlhte·w spo·rvn apeilv· ntaw toyw me mh·nysh sthn peri·ptvsh poy den stamath·soyn thn pv· lhsh spo·rvn oi opoi·oi sy·mfvna me thn a·poch tvn arxv· n apagorey·ontai apo· thn koinotikh· nomouesi·a, o·pvw gia para·deigma Easter Egg (rapana·kia), Buttercup (koloky·uia), Early Cascade f1 (ntoma·tew) kai Fleurio (se·skla). Uevrei· h Epitroph· svsto· na apofasi·zei h EE gia to poioy·w spo·royw ua mporoy·n na xrhsimopoioy·n oi erasite·xnew khpoyroi· sth Soyhdi·a; Ei·nai symbato· to gegono·w ayto· me thn arxh· thw epikoyriko·thtaw; Uevrei· h Epitroph· o·ti oi soyhdike·w arxe·w efarmo·zoyn svsta· tiw koinotike·w diata·jeiw; Proti·uetai h Epitroph· na probei· se tropopoi·hsh tvn kano·nvn h· toyla·xiston na epitre·cei sth Soyhdi·a thn kyklofori·a sthn agora· spo·rvn poy uevroy·ntai kata·llhloi gia tiw biologike·w, oikologike·w kai metevrologike·w synuh·kew thw xv· raw; Koinh· apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w stiw grapte·w ervth· seiw E-0851/98 kai E-0878/98 (24 Aprili·oy 1998) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy parakalei·tai na anatre·jei sthn apa·nthsh thw Epitroph·w sthn proforikh· erv· thsh H-246/98 toy k. Lindqvist kata· thn v· ra tvn ervth·sevn thw syno·doy toy Marti·oy 1998 (1) toy Koinoboyli·oy. (1) Syzhth·seiw toy Koinoboyli·oy (Marti·oy 1998). (98/C 323/115) GRAPTH ERVTHSH E-0856/98 ypobolh·: Ursula Schleicher (PPE) prow to Symboy·lio (31 Marti·oy 1998) Ue·ma: Syne·peiew thw apago·reyshw thw diafh·mishw pro(cid:14)¤o·ntvn kapnoy· H odhgi·a apagorey·ei kat(cid:146) arxh·n › me thn epify·lajh ekta·ktvn ryumi·sevn poy uespi·zoyn ta kra·th me·lh › th xrhsimopoi·hsh ono·matow proi¤o·ntvn kapnoy· kai gia a·lla proi¤o·nta. Afora· ayth· h apago·reysh mo·no th diafh·mish proi¤o·ntvn poy den ei·nai proi¤o·nta kapnoy· me ayth· thn 1. onomasi·a h· kai ayth· kaueayth· thn onomatouesi·a; Ta kra·th me·lh mporoy·n na uespi·zoyn e·ktaktew ryumi·seiw mo·non efo·son to sh·ma tvn proi¤o·ntvn kapnoy· ei·xe 2. h·dh xrhsimopoihuei· prohgoyme·nvw kai gia a·lla proi¤o·nta «kalh· th pi·stei». Poy· anafe·retai ayth· h «kalh· pi·sth»; Se peri·ptvsh poy e·na kra·tow paralei·pei na ka·nei xrh·sh thw dynato·thtaw gia ue·spish e·ktakthw ry·umishw, 3. to·te apagorey·etai h peraite·rv xrhsimopoi·hsh eno·w ono·matow poy e·xei egkriuei· nomi·mvw kai ei·nai sygxro·nvw sh·ma proi¤o·ntvn kapnoy· gia e·na proi¤o·n poy den ei·nai proi¤o·n kapnoy·; (para·deigma: den ua mporoy·se pia h koino·thta toy uere·troy St. Moritz na diafhmi·zei ta proi¤o·nta kai tiw yphresi·ew thw, me to diko· thw o·noma, molono·ti den e·xei kami·a sxe·sh me thn omv· nymh ma·rka tsiga· rvn;) Opvsdh·pote epitre·petai na xrhsimopoiei·tai e·na «i·dio onoma» gia ta proi¤o·nta poy den ei·nai proi¤o·nta 4. kapnoy· mo·no «ypo· safv· w diakritikh· morfh·» apo· th diafh·mish proi¤o·ntvn kapnoy·: Shmai·nei ayto· o·ti to sh·ma ayto· kau(cid:146) eayto· pre·pei na tropopoihuei· gia ta proi¤o·nta poy den ei·nai proi¤o·nta kapnoy·; Pv· w diasfali·zetai o·ti h diaforetikh· ermhnei·a ayth·w thw dia·tajhw apo· ta kra· th me·lh den ua odhgh·sei sth dhmioyrgi·a ne·vn empodi·vn stiw emporike·w synallage·w;


title: Regulamento (CE) nº 678/98 da Comissão de 26 de Março de 1998 que fixa a restituição máxima à exportação de trigo mole no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1339/97

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: L 94/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 3. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 678/98 DA COMISS(cid:212)O de 26 de Mar(cid:135)o de 1998 que fixa a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de trigo mole no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1339/97 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector dos cereais (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss(cid:209)o (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1501/95 da Comiss(cid:209)o, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execu(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, no que diz respeito (cid:133) concess(cid:209)o de restitui- (cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, bem como as medidas a tomar em caso de perturba(cid:135)(cid:209)o, no sector dos cereais (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2052/97 (4), e, nomeadamente, o seu artigo 7º, Considerando que, pelo Regulamento (CE) nº 1339/97 da Comiss(cid:209)o (5), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 507/98 (6), foi aberto um concurso para a restitui(cid:135)(cid:209)o e/ou a imposi(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de trigo mole para todos os pa(cid:146)ses terceiros; Considerando que o artigo 7º do Regulamento (CE) nº 1501/95 prev(cid:136) que a Comiss(cid:209)o pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23º do Regulamento (CEE) nº 1766/92, decidir sobre a fixa(cid:135)(cid:209)o duma restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) expor- ta(cid:135)(cid:209)o, tendo em conta os crit(cid:130)rios previstos no artigo 1º do Regulamento (CE) nº 1501/95; que, neste caso, ser(cid:145) adjudicat(cid:145)rio(s) o(s) proponente(s) (ser(cid:209)o) declarado(s) cuja(s) proposta(s) se situa(m) a um n(cid:146)vel igual ou inferior ao da restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima, assim como o(s) proponente(s) cuja(s) proposta(s) incide(m) sobre uma imposi(cid:135)(cid:209)o de exporta(cid:135)(cid:209)o; Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o dos crit(cid:130)rios acima refe- ridos (cid:133) situa(cid:135)(cid:209)o actual dos mercados do cereal em quest(cid:209)o leva a fixar a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima de exporta(cid:135)(cid:209)o no montante referido no artigo 1º; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º No que diz respeito (cid:133)s propostas apresentadas de 20 a 26 de Mar(cid:135)o de 1998 no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1339/97 alterado, a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de trigo mole (cid:130) fixada em 16,95 ecus por tonelada. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 27 de Mar(cid:135)o de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 26 de Mar(cid:135)o de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 de 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 184 de 12. 7. 1997, p. 7. (6) JO L 63 de 4. 3. 1998, p. 20


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 923/98 af Mihail PAPAYANNAKIS til Kommissionen. Emballering af fetaost

eurovoc_concepts:
Greece
designation of origin
packaging product
plastics
preparation for market
product quality
sheep's milk cheese
wood product

text: C 354/40 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 11. 98 (98/C 354/74) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0923/98 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Emballering af fetaost Den traditionelle fetaost, der er popul(cid:230)r i vide kredse, błr ifłlge den gr(cid:230)ske lovgivning om mad- og drikkevarer udelukkende emballeres og s(cid:230)lges i tr(cid:230)tłnder eller metalbeholdere. Ikke desto mindre sker det oftere og oftere, at fetaost s(cid:230)lges i plastikindpakning s(cid:229)vel p(cid:229) hjemmemarkedet som ved eksport til andre lande, is(cid:230)r EU-lande. Bortset fra at denne lovgivning overtr(cid:230)des, er det ogs(cid:229) et spłrgsm(cid:229)l om beskyttelse af forbrugerne og folkesundheden. Det kan tilfłjes, at den ulovlige brug af plastikemballage skaber ugunstige betingelser for producenterne af tr(cid:230)tłnder, som er en traditionsrig branche, som er blevet tilskyndet til at n(cid:230)re fremtidsfor- h(cid:229)bninger p(cid:229) baggrund af bestemmelserne indeholdt i den ovenn(cid:230)vnte lovgivning. Kan Kommissionen undersłge spłrgsm(cid:229)let og undersłge, om der i forbindelse med brugen af plastikemballage ved salg af fetaost sker overtr(cid:230)delse af f(cid:230)llesskabslovgivningen og forbrugerbeskyttelsespolitikken? Hvis ja, kan Kommissionen tage skridt f. eks. over for den gr(cid:230)ske regering for at słrge for, at de ovenn(cid:230)vnte bestemmelser i den gr(cid:230)ske levnedsmiddellovgivning overholdes? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. maj 1998) Betegnelsen »feta« er i F(cid:230)llesskabet blevet registreret som en beskyttet oprindelsebetegnelse ved anvendelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 af 12. juni 1996 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2081/92 (1). Denne registrering stadf(cid:230)ster s(cid:229)ledes p(cid:229) EF-plan den bindende kravspecifikation for n(cid:230)vnte ost, der blev fastsat ved gr(cid:230)sk ministeriel bekendtgłrelse nr. 313025 af 11. januar 1994. I artikel 3, stk. 6, i n(cid:230)vnte bekendtgłrelse forlanges det imidlertid, at markedsfłringen af ost under »feta«-betegnelsen foreg(cid:229)r i tr(cid:230)tłnder, metalbeholdere eller ved anvendelse af materialer, der er egnet til at komme i berłring med levnedsmidler. P(cid:229) denne baggrund har Kommissionen ingen indvendinger imod den af det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vnte anvendelse af plastbeholdere, s(cid:229)fremt disse opfylder kriterierne i rammedirektiv 97/48/EF af 29. juli 1997 (2) om materialer, der er bestemt til at komme i berłring med levnedsmidler, og Kommissionens direktiv 96/11/EF af 5. marts 1996 om (cid:230)ndring af direktiv 90/128/E(cid:216)F om plastmaterialer og -genstande bestemt til at komme i berłring med levnedsmidler (3). (1) EFT L 148 af 21. 6. 1996. (2) EFT L 222 af 12. 8. 1997. (3) EFT L 61 af 12. 3. 1996. (98/C 354/75) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0930/98 af Concepcio· Ferrer (PPE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Udbetalinger til aktioner til fordel for de sm(cid:229) og mellemstore virksomheder Ved udgangen af 1997 var kun 140 mio ecu af det bevilgede belłb p(cid:229) 910 mio ecu til f(cid:230)llesskabsinitiativet til fordel for de sm(cid:229) og mellemstore virksomheder blevet udbetalt. Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte disse tal? Kan Kommissionen oplyse, hvad (cid:229)rsagerne til denne uoverenmsstem- melse mellem forpligtelser og betalinger er? Hvad vil Kommissionen foretage sig for at afhj(cid:230)lpe denne sk(cid:230)vhed mellem forpligtelser og betalinger i forbindelse med EU(cid:146)s foranstaltninger til fordel for de sm(cid:229) og mellemstore virksomheder? Kan Kommissionen głre rede for, hvor store belłb der er blevet udbetalt til de enkelte medlemsstater til foranstaltninger til fordel for de sm(cid:229) og mellemstore virksomheder?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 922/98 del Katerina DASKALAKI a la Comisión. Reapertura de la Facultad de Teología de Jalki

eurovoc_concepts:
Türkiye
denominational education
educational institution
freedom of religious beliefs
religious discrimination
theology

text: 9. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 310/145 Respuesta del Sr. Santer en nombre de la Comisio·n (22 de abril de 1998) La Comisio·n indica a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a que en la decisio·n del Tribunal de Primera Instancia de 6 de febrero de 1998 (Asunto T-124/96), los puntos 4 al 6 explican con mucha claridad el sistema de acceso a los documentos organizado por la Comisio·n en 1994. El 8 de febrero de 1994, La Comisio·n adopto· la decisio·n 94/90/CECA, CE, Euratom relativa al acceso del pu·blico a los documentos de la Comisio·n (1). Esta decisio·n, que propone un Co·digo de Conducta decidido conjuntamente con el Consejo el 6 de diciembre de 1993, establece el principio de que el pu·blico dispone del mayor acceso posible a los documentos internos de la Institucio·n, a excepcio·n de aquellos cuya divulgacio·n podr(cid:14)·a perjudicar los intereses pu·blicos o privados, o la confidencialidad de sus deliberaciones. La Comisio·n indica a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a que su preocupacio·n por la transparencia esta· confirmada por los datos estad(cid:14)·sticos. Para el an(cid:152)o 1997, apenas el 10 % de las peticiones fueron denegadas en virtud de una de las excepciones previstas por el Co·digo de Conducta. (1) DO L 46 de 18. 2. 1994. (98/C 310/199) PREGUNTA ESCRITA E-0898/98 de Daniela Raschhofer (NI) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Representaciones permanentes de la Unio·n Europea En relacio·n con la provisio·n de los puestos de la «Task-Force Ampliacio·n hacia el Este» se debatio· tambie·n sobre la cobertura de los puestos directivos en las representaciones permanentes en los Estados candidatos a la adhesio·n. 1. 2. ¿Se han cubierto ya estos puestos? ¿Que· criterios se han seguido para cubrir estos puestos directivos? ¿Ha dado muestra el Gobierno Federal austriaco de ambiciones particulares en relacio·n con alguno de estos 3. puestos? ¿Seguira·n mantenie·ndose las representaciones permanentes en el caso de que alguno de estos pa(cid:14)·ses no sea 4. finalmente admitido en la Comunidad? 5. ¿Existen representaciones permanentes en Noruega, Suiza y Turqu(cid:14)·a? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (22 de abril de 1998) 1. Se han cubierto los puestos de jefe de delegacio·n en los pa(cid:14)·ses candidatos con una u·nica excepcio·n. Los puestos son cubiertos por la Comisio·n de la misma manera que todos los puestos de directivos de nivel 2. intermedio. El criterio utilizado es la naturaleza particular del papel del servicio exterior de la Comisio·n. 3. 4. El puesto del jefe de delegacio·n en Eslovaquia esta· reservado para un ciudadano austr(cid:14)·aco. S(cid:14)·. La Comisio·n tiene representaciones permanentes en Noruega y Turqu(cid:14)·a pero no en Suiza, ya que la 5. delegacio·n de la Comisio·n en Ginebra esta· acreditada no ante el Gobierno suizo sino ante las organizaciones internacionales con sede all(cid:14)·


title: WRITTEN QUESTION No. 869/98 by Hilde HAWLICEK to the Commission. European educational cooperation in southeastern Europe

eurovoc_concepts:
EU programme
EU relations
Western Balkans
democracy
higher education
peacekeeping
vocational training

text: C 310/142 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 10. 98 Komissionen har noterat det va¤xande intresset fo¤r produkter framsta¤llda i enlighet med principerna fo¤r ra¤ttvis handel och har da¤rfo¤r underso¤kt p(cid:229) vilket sa¤tt man skulle kunna ge ytterligare sto¤d till initiativ fo¤r ra¤ttvis handel p(cid:229) ett sa¤tt som a¤r fo¤renligt med Va¤rldshandelsorganisationens (WTO) regler. Resultatet fr(cid:229)n denna underso¤kning blir fo¤rmodligen tillga¤ngligt inom kort. I analysen ingick bland annat en Eurobarometer-underso¤kning av hur stor efterfr(cid:229)gan var p(cid:229) ra¤ttvisema¤rkta bananer. Resultatet fr(cid:229)n underso¤kningen, som a¤r till nytta fo¤r dem som vill gynna produkter av detta slag, visar att efterfr(cid:229)gan a¤r betydande bland gemenskapens konsumenter. (98/C 310/192) SKRIFTLIG FR¯GA E-0869/98 fr(cid:229)n Hilde Hawlicek (PSE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Europeiskt utbildningssamarbete i sydo¤stra Europa Sydo¤stra Europa eller Balkan a¤r ett ur sa¤kerhetspolitisk synpunkt ka¤nsligt omr(cid:229)de. Ett utbildningssamarbete kan fra¤mja och fo¤rba¤ttra fo¤rutsa¤ttningarna fo¤r fred, stabilitet och demokrati, men inte lo¤sa de politiska problemen. Eftersom EU a¤r direkt granne till det ha¤r omr(cid:229)det har EU ett sa¤rskilt ansvar gentemot de sydo¤steuropeiska la¤nderna. Med beaktande av detta ansvar sta¤ller jag fo¤ljande fr(cid:229)gor: 1. Ser kommissionen det europeiska utbildningssamarbetet som en viktig (cid:229)tga¤rd fo¤r att o¤ka fo¤rtroendet i sydo¤stra Europa? Finns det redan eller planerar kommissionen insatser, konferenser eller liknande fo¤r detta syfte? 2. Finns det n(cid:229)gon samordning mellan de olika generaldirektoraten vad ga¤ller ett gemensamt fo¤rfarande fo¤r utbildningssamarbetet (till exempel GD XXII fo¤r Sokrates och Leonardo, Phare fo¤r byggandet av skolor och liknande, samt Echo och s(cid:229) vidare)? Svar fr(cid:229)n Hans van den Broek p(cid:229) kommissionens va¤gnar (30 april 1998) Kommissionen tror p(cid:229) utbildning och yrkesutbildning som ett viktigt hja¤lpmedel fo¤r att f(cid:229) till st(cid:229)nd 1. o¤msesidigt samarbete, fred och stabilitet i regionen. Da¤rfo¤r ger kommissionen genom sitt Phare-program ekonomiskt sto¤d till Tempus-programmet fo¤r reformering av den ho¤gre utbildningen och till yrkesutbildningen via ett sa¤rskilt program fo¤r detta. Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen i Turin ansvarar i samarbete med kommissionen fo¤r genomfo¤randet av det senare programmet. Ett flertal projekt fo¤r (cid:229)teruppbyggnad av skolor har genomfo¤rts i Bosnien och Albanien. Sedan 1995 har medel till ho¤gre utbildning inom ramen fo¤r Tempus tilldelats Albanien fo¤r perioden 1995-1999 (5 miljoner ecu tilldelade och redan utbetalda, ytterligare 700 000 ecu planerade fo¤r 1998), Bosnien fo¤r perioden 1996 › 1998 (4 miljoner ecu, av vilka 1,5 miljoner ecu fo¤re Tempus) och f d jugoslaviska republiken Makedonien fo¤r perioden 1996 › 1997 (4 miljoner ecu). Det o¤vergripande m(cid:229)let med Tempus a¤r att omstrukturera systemet fo¤r ho¤gre utbildning i dessa la¤nder, vilket inneba¤r en o¤versyn av kursplanerna och en reformering av ledningen fo¤r institutionerna fo¤r ho¤gre utbildning. Inom Tempusprogrammet a¤r man just nu i fa¤rd med att ompro¤va sitt tillva¤gag(cid:229)ngssa¤tt fo¤r att avgo¤ra hur den ho¤gre utbildningen ba¤st kan anva¤ndas fo¤r att man skall komma tillra¤tta med de geopolitiska och socio- ekonomiska sv(cid:229)righeter som finns i regionen. Betra¤ffande yrkesutbildningen har medel ur Phare-programmet tilldelats Albanien (700 000 ecu till ett projekt som skall avslutas i maj 1998), Bosnien (3,5 miljoner ecu till ett projekt som befinner sig i inledningsskedet) och Makedonien (2,8 miljoner ecu till ett projekt som a¤ven det befinner sig i inledningsskedet). Detta program a¤r inriktat p(cid:229) p(cid:229)byggnadsundervisning inom yrkesutbildningen och inneh(cid:229)ller en strategi fo¤r att fo¤rba¤ttra systemet s(cid:229) att eleverna a¤r ba¤ttre fo¤rberedda fo¤r de nationella och internationella arbetsmarknaderna. Det go¤r att systemet f(cid:229)r en regional pra¤gel och att fo¤rbindelserna mellan skola och samha¤lle och na¤ringsliv sta¤rks. Inom kommissionen sker en na¤ra samordning vid utformningen och genomfo¤randet av utbildnings- 2. programmen i regionen


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 869/98 dell'on. Hilde HAWLICEK alla Commissione. Cooperazione europea alla formazione nell'Europa sud- orientale

text: C 310/142 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 9. 10. 98 La Commissione ha preso nota del crescente interesse per i prodotti «di commercio equo» e sta verificando quale ulteriore sostegno possa essere offerto alle iniziative «di commercio equo» compatibilmente con quanto previsto dall(cid:146)OMC. I risultati di questa verifica dovrebbero essere disponibili a breve termine. In questo ambito, un(cid:146)inchiesta Eurobarometro ha valutato il livello della domanda per le banane «di commercio equo». I risultati dell(cid:146)inchiesta, che saranno utili a tutti coloro che desiderano promuovere prodotti «di commercio equo», dimostrano che esiste una domanda considerevole tra i consumatori della Comunita‘. (98/C 310/192) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0869/98 di Hilde Hawlicek (PSE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Cooperazione europea alla formazione nell(cid:146)Europa sud-orientale L(cid:146)Europa sud-orientale, i cosiddetti «Balcani», e‘ una regione assai sensibile sul piano della sicurezza. La cooperazione alla formazione puo‘ promuovere e migliorare i presupposti per la pace, la stabilita‘ e la democrazia, ma non puo‘ risolvere i problemi politici. Dal momento che la UE e‘ un immediato vicino di questa regione, essa ha una responsabilita‘ particolare nei confronti dei paesi dell(cid:146)Europa sud-orientale. Consapevole di tale responsabilita‘, l(cid:146)interrogante pone i seguenti quesiti: 1. Considera la Commissione che la cooperazione europea alla formazione rappresenti uno strumento importante ai fini delle misure atte a creare fiducia nell(cid:146)Europa sud-orientale? Si sono gia‘ svolte, o ha essa in programma di svolgere, azioni, conferenze o iniziative analoghe riguardanti questa problematica? 2. Esiste un coordinamento tra le varie Direzioni generali per quanto riguarda un approccio comune alla cooperazione in materia di formazione (ad esempio la DG XXII con Socrate e Leonardo; PHARE con la costruzione di scuole e compiti analoghi, come pure con ECHO, ecc. )? Risposta data dal sig. Van den Broek in nome della Commissione (30 aprile 1998) 1. La Commissione e‘ convinta che istruzione e formazione professionale svolgano un ruolo importante nel contribuire a promuovere la cooperazione, la pace e la stabilita‘ nella regione. A tale scopo essa fornisce sostegno finanziario sia al programma Tempus per la riforma dell(cid:146)istruzione superiore, attraverso PHARE, che al settore dell(cid:146)istruzione professionale, mediante un programma per l(cid:146)istruzione e la formazione professionali. L(cid:146)attua- zione di quest(cid:146)ultimo programma e‘ di competenza della Fondazione europea per la formazione professionale di Torino, in coordinamento con la Commissione. Nel quadro del programma sono gia‘ stati avviati diversi progetti per la ricostruzione di scuole in Bosnia e in Albania. A partire dal 1995, sono stati destinati al programma Tempus per l(cid:146)istruzione superiore i seguenti stanziamenti: Albania 1995-1999: 5 Mecu stanziati e gia‘ versati, ulteriori 700. 000 ecu previsti per il 1998; Bosnia 1996-1998: 4 Mecu, di cui 1,5 Mecu da stanziamenti precedenti a Tempus; ex Repubblica iugoslava di Macedonia (FYROM) 1996-1997: 4 Mecu. L(cid:146)obiettivo globale di Tempus consiste nel riformare il sistema dell(cid:146)istruzione superiore di questi paesi, vale a dire nella revisione dei programmi di studio e nella riforma dell(cid:146)amministrazione delle istituzioni preposte all(cid:146)insegnamento superiore. Attualmente si prevede di modificare l(cid:146)impostazione del programma in modo da poter utilizzare al meglio l(cid:146)istruzione superiore come strumento in grado di misurarsi con i problemi geopolitici e socioeconomici che affliggono la regione. Per quanto riguarda l(cid:146)istruzione e la formazione professionali, sono stati stanziati fondi sul programma PHARE in favore di Albania (un progetto per 700 000 ecu che dovrebbe aver termine nel maggio 1998), Bosnia (un progetto per 3,5 Mecu in fase iniziale) e FYROM (un progetto per 2,8 Mecu anch(cid:146)esso in fase iniziale). Il programma e‘ destinato all(cid:146)istruzione e formazione professionali nell(cid:146)insegnamento secondario e sviluppa una strategia rivolta a potenziare il sistema in modo da fornire agli studenti una preparazione adeguata per il mercato del lavoro nazionale e internazionale. Contribuisce inoltre all(cid:146)introduzione nel sistema di un approccio regionale e a rafforzare i legami tra le istituzioni scolastiche, gli enti locali e le imprese. Lo sviluppo e l(cid:146)attuazione dei programmi per il settore dell(cid:146)istruzione nella regione dei Balcani avvengono 2. in stretto coordinamento tra i diversi servizi della Commissione


title: WRITTEN QUESTION No. 884/98 by Bill MILLER to the Commission. Length of time to reply to correspondence

eurovoc_concepts:
European official
Member of the European Parliament
access to EU information
administrative procedure
correspondence
interinstitutional relations
translation
written question

text: C 310/144 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 9. 10. 98 (98/C 310/195) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0882/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Bill Miller (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Muistutusten ma¤a¤ra¤ Kuinka monta muistutusta komission virkamiehelle on keskima¤a¤rin la¤hetetta¤va¤ ennenkuin on odotettavissa, etta¤ Euroopan parlamentin ja¤senen esitta¤ma¤a¤n kysymykseen saadaan vastaus? (98/C 310/196) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0883/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Bill Miller (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Vuosituhannen vaihtuminen ja uusi teknologia Olenko uuden teknologian kehittyessa¤ ja vuosituhannen vaihtumisen la¤hestyessa¤ todellakin vaarassa saada vastauksen aikaisempiin komissiolle osoittamiini kirjelmiin? (98/C 310/197) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0884/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Bill Miller (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Vastausten antamisen ma¤a¤ra¤aika Kuinka pitka¤n ajan komission virkamies tarvitsee keskima¤a¤rin voidakseen vastata Euroopan parlamentin ja¤senelta¤ saamaansa postiin? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0882/98, E-0883/98 ja E-0884/98 (14. huhtikuuta 1998) Komissio vakuuttaa, etta¤ kaikkeen kirjeenvaihtoon vastataan mahdollisimman nopeasti. Paljon riippuu kuitenkin siita¤, ta¤ytyyko¤ vastaus ka¤a¤nta¤a¤ vai ei ja tarvitaanko sen laatimiseen eri yksiko¤iden va¤lista¤ yhteistyo¤ta¤. Lisa¤ksi esille tulevien asioiden tekninen luonne vaikuttaa vastausten antamiseen. Toimielinten va¤lisen tehokkaan yhteistyo¤n mahdollistamiseksi on pa¤a¤tetty, etta¤ Euroopan parlamentin ja¤senen la¤hetta¤ma¤a¤n kirjeeseen olisi yleensa¤ vastattava kolmen viikon kuluessa. Jos Euroopan parlamentin ja¤senen kirje kirjataan komission postinka¤sittelysta¤ vastaavassa yksiko¤ssa¤ saapuneeksi, ta¤ma¤ komission pa¤a¤sihteeristo¤o¤n kuuluva yksikko¤ seuraa vastausten antamista ja la¤hetta¤a¤ asianomaisille yksiko¤ille muistutuksen siina¤ tapaukses- sa, etta¤ ne eiva¤t ole vastanneet ma¤a¤ra¤ajan kuluessa. Vuosituhannen vaihtumiseen liittyva¤t tietojenka¤sittelyn ongelmat eiva¤t mitenka¤a¤n vaikuta ta¤ha¤n menettelyyn. (98/C 310/198) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0885/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Bill Miller (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Asiakirjojen julkisuus Tunnustaako komissio yhteiso¤n ensimma¤isen oikeusasteen asiakirjojen julkisuudesta 6. helmikuuta 1998 antaman tuomion (asia T-124/96)? Jos tunnustaa, aikooko komissio noudattaa ta¤ma¤n tuomion 6 kohtaa, jossa ma¤a¤ra¤ta¤a¤n ka¤yta¤nnesa¤a¤nno¤ista¤? Jos aikoo, onko komissio sita¤ mielta¤, etta¤ 6 kohdan ma¤a¤ra¤ysten mukaan yleiso¤lle on taattava mahdollisimman esteeto¤n pa¤a¤sy komission ja neuvoston sa¤ilytta¤miin asiakirjoihin? Ta¤ssa¤ yhteydessa¤ asiakirjalla tarkoitetaan kaikkea kirjoitettua tekstia¤ › missa¤ muodossa tahansa › joka sisa¤lta¤a¤ olemassa olevia tietoja ja jota komissio tai neuvosto sa¤ilytta¤a¤?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 838/98 do Deputado Roberta ANGELILLI à Comissão. Presumíveis irregularidades da Enfap UIL na gestão dos contributos do FSE para a formação profissional

text: C 323/80 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 10. 98 (98/C 323/106) PERGUNTA ESCRITA E-0821/98 apresentada por Jose· Apolina·rio (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Iniciativa comunita·ria LEADER e o turismo Pe(cid:231)o a‘ Comissa(cid:152)o para me informar qual o montante global, por Estado-membro, de ac(cid:231)o(cid:152)es projectos inscritos na iniciativa comunita·ria LEADER, especificamente destinados ao turismo, no per(cid:14)·odo de programas financeiros 1994-1999. Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (23 de Abril de 1998) A iniciativa comunita·ria Leader II caracteriza-se, designadamente, pela sua execu(cid:231)a(cid:152)o descentralizada, no respeito das compete(cid:136)ncias institucionais de cada entidade territorial e em aplica(cid:231)a(cid:152)o do princ(cid:14)·pio de subsidiariedade. Os programas aprovados pela Comissa(cid:152)o, no a(cid:136)mbito desta iniciativa, para cada Estado-membro ou regia(cid:152)o sa(cid:152)o dotados de uma verba global, repartida por quatro medidas: aquisi(cid:231)a(cid:152)o de compete(cid:136)ncias, grupos de ac(cid:231)a(cid:152)o local (GAL), outros agentes colectivos e coopera(cid:231)a(cid:152)o transnacional. Em conformidade com a comunica(cid:231)a(cid:152)o aos Estados-membros sobre a iniciativa comunita·ria Leader II (1), cada programa de inova(cid:231)a(cid:152)o rural de cada GAL (conjunto de parceiros pu·blicos e privados que definem em comum uma estrate·gia de desenvolvimento multissectorial num territo·rio coerente de dimensa(cid:152)o local) pode incidir em va·rios dom(cid:14)·nios de interven(cid:231)a(cid:152)o: apoio te·cnico ao desenvolvimento rural, forma(cid:231)a(cid:152)o profissional e ajuda ao emprego, turismo rural, pequenas empresas, artesanato e servi(cid:231)os de proximidade, valoriza(cid:231)a(cid:152)o no local e comercializa(cid:231)a(cid:152)o dos produtos agr(cid:14)·colas, silv(cid:14)·colas e da pesca local, bem como preserva(cid:231)a(cid:152)o e melhoramento do ambiente e do quadro de vida. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o participou na selec(cid:231)a(cid:152)o dos grupos de ac(cid:231)a(cid:152)o local (cerca de 800 GAL para os 15 Estados-membros), sendo a aprova(cid:231)a(cid:152)o dos programas de inova(cid:231)a(cid:152)o rural a executar pelos GAL da responsabi- lidade dos Estados-membros. A selec(cid:231)a(cid:152)o individual dos projectos e· da compete(cid:136)ncia da parceria deciso·ria ao n(cid:14)·vel regional, no respeito das pol(cid:14)·ticas comunita·rias e dos crite·rios de elegibilidade das ac(cid:231)o(cid:152)es para os fundos estruturais. Uma vez que o turismo rural cobre um vasto leque de actividades, a sua importa(cid:136)ncia varia de um Estado-membro para outro e de um grupo Leader para outro, em fun(cid:231)a(cid:152)o das oportunidades de desenvolvimento de projectos tur(cid:14)·sticos e da importa(cid:136)ncia atribu(cid:14)·da a tal actividade nos planos de desenvolvimento apresentados por cada grupo de ac(cid:231)a(cid:152)o local. Com base na experie(cid:136)ncia de Leader I e nas primeiras comunica(cid:231)o(cid:152)es no a(cid:136)mbito de Leader II, calcula-se que 40% da contribui(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria de 1 700 milho(cid:152)es de ecus (ou seja, 680 milho(cid:152)es de ecus) sera(cid:152)o investidos em projectos de turismo rural no actual per(cid:14)·odo de programa(cid:231)a(cid:152)o de 1994-1999. No conjunto do financiamento pu·blico e privado, o investimento Leader total no turismo rural pode ser estimado em cerca de 1 300 milho(cid:152)es de ecus. A Comissa(cid:152)o dispora· muito em breve de um relato·rio de avalia(cid:231)a(cid:152)o ex post sobre o programa Leader I, com o qual sera· poss(cid:14)·vel ter uma perspectiva mais pormenorizada das actividades ligadas ao turismo rural. (1) JO C 180 de 1. 7. 1994. (98/C 323/107) PERGUNTA ESCRITA E-0838/98 apresentada por Roberta Angelilli (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Presum(cid:14)·veis irregularidades da Enfap UIL na gesta(cid:152)o dos contributos do FSE para a forma(cid:231)a(cid:152)o profissional Nos u·ltimos dias foram divulgados novos episo·dios pouco claros relativos a‘ gesta(cid:152)o dos fundos para a forma(cid:231)a(cid:152)o profissional na Regia(cid:152)o do La·cio. No passado dia 7 de Fevereiro, o Director-Geral do INPS (Instituto Nacional para a Seguran(cid:231)a Social), Sr. Penna, enviou ao deputado Angiolo Marroni, responsa·vel pelo or(cid:231)amento da


title: WRITTEN QUESTION No. 837/98 by Esko SEPPÄNEN to the Commission. The content of television programmes and freedom of expression

eurovoc_concepts:
Finland
censorship
freedom of expression
law relating to information
right to information
television

text: 9. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 310/137 (98/C 310/185) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0837/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Televisio-ohjelmien sisa¤lto¤ ja sananvapaus Suomessa on nelja¤ itsena¤ista¤ televisiokanavaa, jotka kaikki ovat journalistisesti riippumattomia valtiovallasta. Yhdella¤ na¤ista¤ kanavista (Oy Yleisradio Ab) on tehty journalistisin tavoittein ilman sponsorointia ohjelmasarjaa, jonka avulla on haluttu edista¤a¤ Suomessa valmistettujen tuotteiden myyntia¤. EU:n komissio on osoittanut Suomen liikenneministerio¤lle kirjeen, jossa kielleta¤a¤n ta¤llaisten ohjelmien tekeminen. Ta¤lla¤ tavalla komissio loukkaa journalistista vapautta ja puuttuu televisio-ohjelmien sisa¤lto¤o¤n. Pita¤a¤ko¤ komissio virkamiestensa¤ toimintaa ta¤ssa¤ asiassa asianmukaisena ja jos pita¤a¤, mihin EU:n sopimukseen se perustaa kantansa? Komission ja¤senen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. kesa¤kuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan ja¤senen esitta¤ma¤sta¤ ongelmasta ja ilmoittaa ha¤nelle tuloksesta mahdollisimman pian. (98/C 310/186) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0845/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Edith Mu¤ ller (V) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Pa¤a¤osasto II a:n johdon matkat Bosniaan ja Hertsegovinaan Pa¤a¤osasto II a vastaa Bosnian ja Hertsegovinan hyva¤ksi toteutettavista EU:n ohjelmista. Kuinka usein komission ja¤sen van den Broek on ka¤ynyt Bosniassa ja Hertsegovinassa tammikuusta 1996 la¤htien? Kuinka usein pa¤a¤osaston johtaja Burghardt on ka¤ynyt siella¤ saman ajanjakson aikana? Komission ja¤senen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1998) Komission toimien pohjustamiseksi asiasta vastaava komission ja¤sen on ka¤ynyt Bosniassa ja Hertsegovinassa nelja¤ kertaa vuoden 1996 alun ja¤lkeen. Yksi na¤ista¤ matkoista tehtiin Sarajevoon heina¤kuussa 1996 unionin irlantilaisen puheenjohtajiston kanssa. Asiasta vastaava komission ja¤sen on luonut puitteet ha¤nen alaisuudessaan tyo¤skentelevien yksiko¤iden (PO IA › Ulkosuhteet: Eurooppa ja uudet itsena¤iset valtiot, yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka, ulkomaanedustustot) ta¤ysipainoiselle osallistumiselle kaikilla asianmukaisilla hallinnon tasoilla. Tilanne oli sama jo ennen vuotta 1996, Daytonin sopimuksia edelta¤neina¤ viitena¤ vuonna. Ta¤ma¤ on merkinnyt toistuvia ka¤ynteja¤ Bosniaan ja Hertsegovinaan ja osallistumista lukuisiin kansainva¤lisiin kokouksiin, joita ovat olleet muun muassa useat yhteiso¤n johtamat sovitteluyritykset, itse Daytonin neuvottelut, yhteydenpitoryhma¤n kokoukset seka¤ avunanta- jien kokoukset, joiden puheenjohtajuuden ovat jakaneet pa¤a¤johtaja ja Maailmanpankin varapuheenjohtaja


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 887/98 van Esko SEPPÄNEN aan de Commissie. Overheersende marktpositie bij tv-uitzendingen van formule 1-wedstrijden

eurovoc_concepts:
broadcasting
dominant position
free competition
infringement of EU law
motor car
restriction on competition
sporting event
sports body
television

text: 21. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 323/91 Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (5 juni 1998) De Commissie gaat momenteel over tot een grondig onderzoek van het door het geachte Parlementslid aan de orde gestelde probleem; zij zal zo spoedig mogelijk nadere mededelingen ter zake doen. (98/C 323/128) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0886/98 van Bill Miller (PSE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Toegang tot documentatie Indien de Commissie documentatie bezit die zij niet zelf heeft opgesteld en waarnaar wordt verwezen met het oog op besluitvorming, moet deze documentatie › naar ik mag veronderstellen › op verzoek openbaar worden gemaakt? Antwoord van de heer Santer namens de Commissie (22 april 1998) De Commissie deelt het geachte Parlementslid mede dat overeenkostig de gedragscode inzake de toegang van het publiek tot documenten van de Commissie en de Raad, zoals vermeld in het antwoord op de schriftelijke vraag E-885/98 (1), zij alleen inzage verleent in haar eigen documenten. De personen die een kopie wensen van een document dat niet van de diensten van de Commissie afkomstig is, worden naar de auteur van het document verwezen. (1) PB C 310 van 9. 10. 1998, blz. 144. (98/C 323/129) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0887/98 van Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Overheersende marktpositie bij tv-uitzendingen van formule 1-wedstrijden Bij de organisatie van formule 1-races lijkt het bedrijf van de heer Bernie Ecclestone een monopoliepositie te bezitten voor wat betreft de organisatie- en tv-rechten. Is de Commissie voornemens maatregelen te nemen om deze overheersende marktpositie te beperken op dezelfde grondslagen als die waarop in Europa ook op andere gebieden de vrije mededinging wordt bevorderd? Antwoord van de heer Van Miert namens de Commissie (5 mei 1998) De Fe·de·ration internationale de l(cid:146)automobile en het formule-e·e·nbestuur hebben in september 1997 bij de Commissie een aantal commercie¤le overeenkomsten met betrekking tot de formule-e·e·n aangemeld. De Commissie ontving van een aantal belanghebbende derden opmerkingen over de overeenkomsten. Zij onderzoekt tevens twee formele klachten alsook een aantal informele klachten welke onder meer beschuldigin- gen van misbruik van machtspositie bevatten met betrekking tot de uitzendrechten die op de markt worden gebracht door ondernemingen waarin de heer Ecclestone een belang heeft, en aangelegenheden die betrekking hebben op de wijze waarop de Formule-e·e·n is georganiseerd. De Commissie onderzoekt of de overeenkomsten artikel 85 van het Verdrag, dat betrekking heeft op overeenkomsten die de mededinging kunnen beperken, en artikel 86, dat betrekking heeft op misbruik van machtspositie, schenden. Het is in dit stadium te vroeg om uitspraak te doen over de uitkomst van het onderzoek van de Commissie. De Commissie hoopt evenwel de komende maanden tot conclusies te komen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 924/98 van Nikitas KAKLAMANIS aan de Commissie. Volledige gegevens over financiële steun aan Israël en Palestina

eurovoc_concepts:
EU financing
EU statistics
Palestine
balance of payments assistance
source of aid

text: C 310/146 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 9. 10. 98 (98/C 310/200) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0922/98 van Katerina Daskalaki (UPE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Heropening van de Theologische school van Chalki De kwestie van de heropening van de Theologische school van Chalki is van tijd tot tijd onder de aandacht van zowel de Europese Commissie als het Europees Parlement gebracht. Onlangs heeft ook de Commissie van het Amerikaanse Congres voor de veiligheid en samenwerking in Europa de Turkse premier Yilmaz rechtstreeks om heropening van de school gevraagd. Is de Commissie ook niet van mening dat eindelijk de tijd gekomen is om ook zelf in deze richting een initiatief te ontplooien in het kader van de algemene mobiliteit die zij ten opzichte van Turkije ten toon spreidt? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (21 april 1998) De Commissie is op de hoogte van de door het geachte Parlementslid ter sprake gebrachte heropening van de Theologische school van Chalki. De heropening van deze school werd trouwens door de Amerikaanse adjunct-staatssecretaris (de heer Shattoc) tijdens zijn bezoek aan Turkije aan de orde gesteld. Bovendien heeft de directeur van religieuze aangelegenheden van het ministerie van Binnenlandse Zaken de vertegenwoordiging van de Commissie in Ankara op de hoogte gebracht van de veranderingen die door zijn diens worden voorbereid en betrekking hebben op de wetgeving inzake het statuut van de religieuze scholen. De Commissie zal deze kwestie van dichtbij blijven volgen. (98/C 310/201) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0924/98 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Volledige gegevens over financie¤le steun aan Israe¤l en Palestina Kan de Commissie via haar diensten een gedetailleerde lijst verstrekken met gegevens over alle financieringen vanaf het begin van de eerste overeenkomsten van de Gemeenschap (1977) › indien aanwezig › tot op heden aan Israe¤l en Palestina, en wel per land en uit alle mogelijke bronnen (communautaire begroting, horizontale maatregelen, bilaterale overeenkomsten en financie¤le protocollen, Europese Investeringsbank alsmede alle andere communautaire initiatieven)? Antwoord van de heer Marin namens de Commissie (7 mei 1998) De Commissie zendt het geachte Parlementslid en het Secretariaat-generaal van het Parlement rechtstreeks een tabel met de gevraagde gegevens toe


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 846/98 του Klaus REHDER προς την Επ τροπή. Υποστήριξη μαθητικών διαγωνισμών σε ευρωπαiκή κλίμακα από την Επιτροπή

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
artistic creation
association
child
education
education grant
examination
promotion of the European idea

text: C 31/6 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 5. 2. 1999 (1999/C 31/007) GRAPTH ERVTHSH E-0846/98 ypobolh· : Klaus Rehder (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Yposth·rijh mauhtikv· n diagvnismv· n se eyrvpa(cid:239)kh· kli·maka apo· thn Epitroph· 1. Me poio·n tro·po ele·gxei h Epitroph· tiw aith·seiw syllo·gvn, env· sevn kai idivtv· n o·son afora· thn yposth·rijh mauhtikv· n diagvnismv· n se eyrvpai¤kh· kli·maka apo· thn Epitroph·; 2. Pv· w diapistv· nei h Epitroph· to ea·n o aitv· n ei·nai «a·jiow yposth·rijhw», ea·n diaue·tei e·na paidagvgika· apodekto· sxe·dio kai ea·n oi diagvnismoi· aytoi· den xrhsimopoioy·ntai mo·no p. x. gia th syllogh· dieyuy·nsevn; Gia poioy·w lo·goyw yposth·rije h Epitroph· ton koinvfelh· «Sy·llogo gia thn prov· uhsh tvn dhmioyrgikv· n 3. sxe·sevn metajy· tvn paidiv· n thw Eyrv· phw» kai toy epe·trece na diafhmisuei· dhmo·sia me thn yposth·rijh ayth·; Apa· nthsh thw kaw Cresson ej ono·matow thw Epitroph· w (30 Aprili·oy 1998) H Epitroph· den xrhmatodotei· eyrvpai¤koy·w diagvnismoy·w mauhtv· n, me thn ejai·resh tvn drasthrioth·tvn 1. thw «H Eyrv· ph sto sxolei·o» oi opoi·ew ypa·rxoyn edv· kai perisso·tero apo· 40 e·th kai anapty·ssontai ypo· thn aigi·da thw Epitroph·w, toy Koinoboyli·oy kai toy Eyrvpai¤koy· Idry·matow gia ton Politismo·. `ra h Epitroph· den kalei·tai na ejeta·sei aith·seiw gia arvgh· poy proe·rxontai apo· env· seiw kai idiv· tew. H Epitroph· uevrei· o·ti to eyrvpai¤ko· pro·gramma ston tome·a thw ekpai·deyshw (SVKRATHS) prosfe·rei e·na pronomioy·xo plai·sio gia th diakratikh· synergasi·a mauhtv· n kai sxolei·vn, symperilambanome·nvn tvn sxolikv· n sympra·jevn thw dra·shw 1 toy kefalai·oy Comenius; o·mvw ayto· to pro·gramma den proble·pei th xrhmatodo·thsh diagvnismv· n. Epeidh· h Epitroph· den ejeta·zei aith·seiw oikonomikh·w arvgh·w gia diagvnismoy·w ayth·w thw kathgori·aw, den 2. ei·nai dynato·n na douei· apa·nthsh sa·yth· thn erv· thsh. Epeidh· h Epitroph· den xrhmatodotei· eyrvpai¤koy·w diagvnismoy·w mauhtv· n, ton Ianoya·rio toy 1998 den 3. e·dvse syne·xeia se mi·a ai·thsh xrhmatodo·thshw ayth·w thw e·nvshw gia e·na eyrvpai¤ko· diagvnismo· sxedi·oy kai proe·bale tiw pollaple·w dynato·thtew poy prosfe·rei to pro·gramma SVKRATHS. H Epitroph· ype·deije metajy· a·llvn o·ti oi sxolike·w sympra·jeiw thw dra·shw 1 toy Comenius epitre·poyn stoyw mauhte·w na ergastoy·n me·sa se e·na diakratiko· plai·sio kai me kallitexnika· me·sa, pa·nv sth diaforetiko·thta thw eyrvpai¤kh·w pragmatiko·thtaw. H Epitroph· par(cid:146)o·la ayta· aisua·netai ikanopoi·hsh sxetika· me prvtoboyli·ew o·pvw e·naw eyrvpai¤ko·w diagvnismo·w sxedi·oy, poy apoble·poyn sto na anabaumi·soyn th fili·a ana·mesa sta paidia· kai ayto· pe·ra apo· ta sy·nora. (1999/C 31/008) GRAPTH ERVTHSH P-0890/98 ypobolh· : Patricia McKenna (V) prow thn Epitroph· (11 Marti·oy 1998) Ue·ma: `rnhsh tvn irlandikv· n aerogrammv· n Ryanair na anagnvri·soyn tiw syndikalistike·w organv· seiw H irlandikh· aeroporikh· etairi·a Ryanair e·xei emplakei· se synexizo·menh e·rida me toyw fortvte·w kai ekfortvte·w tvn aposkeyv· n stiw pth·seiw thw. H e·riw jekina· apo· thn a·rnhsh thw etairi·aw na anagnvri·sei h· na diapragmateytei· me thn etairi·a h opoi·a ekprosvpei· toyw ergazo·menoyw aytoy·w. H etairi·a arnh·uhke epi·shw na ypoblhuei· sth synh·uh diadikasi·a epi·lyshw tvn syndikalistikv· n diaforv· n dedome·noy o·ti den pro·keitai na symmeta·sxei se kami·a diadikasi·a diaithsi·aw poy e·xei jekinh·sei to irlandiko· ergatiko· dikasth·rio. H dioi·khsh thw Ryanair yph·rje shmantiko·w karpvth·w thw eleyue·rvshw tvn aeroporikv· n metaforv· n sthn EE. (cid:201)xontaw ypo·ch ta `rura 11-13 toy Eyrvpai¤koy· Koinvnikoy· Xa·rth, poy aforoy·n ta dikaiv· mata tvn ergazome·nvn sthn eleyueri·a toy synetairi·zesuai kai stiw syllogike·w diapragmatey·seiw, skopey·ei h Epitroph· na diereynh·sei ta ue·mata poy a·ptontai thw e·ridaw thw Ryanair kai na synta·jei sxetikh· e·kuesh; Ti· a·lla me·tra proti·uetai na la·bei en prokeime·nv; Po·te ua dhmosiey·sei h Epitroph· thn e·kuesh ajiolo·ghshw poy e·xei yposxeuei· sxetika· me ton koinvniko· anti·ktypo thw eleyue·rvshw tvn aeroporikv· n metaforv· n;


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 840/98 του Jose BARROS MOURA προς την Επ τροπή. Διαίρεση περιφερειών και διαρθρωτικά ταμεία

eurovoc_concepts:
Ireland
Lisbon and the Tagus Valley
Structural Funds
eligibility criteria
less-favoured region
nomenclature
regional development
town and country planning
town planning


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 813/98 von Glyn FORD an die Kommission. Begleitausschuß für das Nordwestengland-Programm

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
European Regional Development Fund
North West (England)
building subsidy
cultural policy
job creation
museum
project evaluation
tourism

text: 9. 10. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 310/135 Dieses Unternehmen mit Niederlassungen in Belgien, den Niederlanden und England tritt als Berater fu¤r nationale und EU-Beihilfen auf. Fu¤r ihre Dienstleistung berechnen sie einen Betrag von 20. 000 BEF (ohne MWSt. ), die der Kunde zuru¤ckerha¤lt, falls er binnen 6 Monaten keine Beihilfe erha¤lt. Andernfalls mu(cid:223) er 10% des Beihilfebetrags an EBS abfu¤hren. Die Inanspruchnahme eines Teils der erhaltenen Beihilfen versto¤(cid:223)t eindeutig gegen alle Gemeinschaftsvorschriften. Soweit uns bekannt ist, ist das UCLAF-Referat u¤ber diese Praktiken unterrichtet. Kann die Kommission mitteilen, wie dieser Fall weiterbehandelt wird und was sie hier zu tun gedenkt? Antwort von Frau Gradin im Namen der Kommission (28. April 1998) Die Direktion Koordinierung der Ma(cid:223)nahmen zur Betrugsbeka¤mpfung (UCLAF) fu¤hrt derzeit in Belgien Untersuchungen im Zusammenhang mit den von der Gemeinschaft gewa¤hrten Zuschu¤ssen durch. Es ist in diesem Stadium noch zu fru¤h, Schlu(cid:223)folgerungen namentlich in bezug auf die von dem Herrn Abgeordneten und der Frau Abgeordneten beschriebenen Praktiken zu ziehen. Das Parlament, insbesondere sein Ausschu(cid:223) fu¤r Haushaltskontrolle, wird entsprechend den Verfahren, die unla¤ngst diesem Ausschu(cid:223) vorgeschlagen wurden, hieru¤ber laufend unterrichtet. (98/C 310/182) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0813/98 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Begleitausschu(cid:223) fu¤r das Nordwestengland-Programm Wei(cid:223) die Kommission von dem Beschlu(cid:223) des Begleitausschusses fu¤r das Nordwestengland-Programm vom 15. Dezember, 8,1 Mio. £ fu¤r das Projekt eines (cid:132)Imperial War Museum(cid:147) in Nordengland bereitzustellen, das zu dem fraglichen Zeitpunkt bereits von (cid:132)Heritage Lottery Funding(cid:147) abgelehnt worden war, und statt dessen das Projekt der Manchester-Museen, fu¤r das 7,6 Mio. £ beno¤tigt werden, zuru¤ckzustellen, um die bereits bewilligte Unterstu¤tzung von 36 Mio. £ aus dem gleichen (cid:132)Heritage Lottery Fund(cid:147) zu sichern? Obwohl das (cid:132)Imperial War Museum(cid:147) fu¤r Nordengland sehr wertvoll ist, gibt es zur Zeit leider fast keine Mo¤glichkeit der Finanzierung, was nun aufgrund von Unstimmigkeiten ein Projekt mit einem Gesamtwert von 51 Mio. £, 135 direkten und 328 indirekten neuen Arbeitspla¤tzen gefa¤hrdet. Wird die Kommission den betreffenden Programmausschu(cid:223) bitten, seinen Beschlu(cid:223) zu begru¤nden? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (14. April 1998) Auf seiner Tagung vom 15. Dezember 1997 ero¤rterte der Begleitausschu(cid:223) des Ziel-2-Programms fu¤r Greater Manchester, Lancashire und Cheshire vier Antra¤ge auf Beihilfen des Europa¤ischen Fonds fu¤r regionale Entwicklung (EFRE) unter Ma(cid:223)nahme 19 des einzigen Dokuments der Programmplanung (DPP) (cid:132)Strategische Fremdenverkehrsinvestitionen(cid:147). In diesen Antra¤gen ging es um einen Gesamtbetrag von ca. 36 Millionen Ecu, im Rahmen des EFRE waren aber nur 19 Millionen Ecu fu¤r diese Ma(cid:223)nahme verfu¤gbar. Die Projekte wurden auf Grundlage der Auswahlkriterien bewertet, die vom Begleitausschu(cid:223) zu Beginn des Programms vereinbart worden waren. Beru¤cksichtigt werden dabei mehrere Faktoren einschlie(cid:223)lich des Verha¤ltnisses Ergebnis/Aufwand bei der Anstrengung, neue Besucher in die Region zu lenken und Arbeitspla¤tze zu schaffen. Der Begleitausschu(cid:223) beschlo(cid:223), zwei Projekte zu unterstu¤tzen: (cid:132)Xanadu(cid:147) und das (cid:132)Imperial War Museum(cid:147). Er begru¤ndete seine Entscheidung damit, da(cid:223) diese Projekte am ehesten die im DPP festgelegten Ziele erreichen ko¤nnen. Die beiden Projekte haben sechs Monate Zeit zu zeigen, da(cid:223) sie innerhalb der Laufzeit des Programms die Erwartungen erfu¤llen. Nach dieser Frist wird der Begleitausschu(cid:223) entweder seine Entscheidung zugunsten der Projekte besta¤tigen oder die anderen beiden Projekte › Union Street Kulturviertel und dann das Manchester Museumsprojekt › in Betracht ziehen, die auf einer Reserveliste stehen


title: WRITTEN QUESTION No. 915/98 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA to the Commission. Semi-preserves of salted anchovies and anchovies in oil in agreements with third countries

eurovoc_concepts:
EU statistics
agreement (EU)
import
originating product
preserved product
salted product
sea fish
third country
trade volume

text: C 323/96 EN Official Journal of the European Communities 21. 10. 98 (98/C 323/141) WRITTEN QUESTION E-0914/98 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Tinned tuna and bonito in agreements with third countries Can the Commission provide information on the undertakings accepted with regard to imports of tinned tuna and bonito under EU agreements with third countries, indicating the individual quantities by country of origin? (98/C 323/142) WRITTEN QUESTION E-0915/98 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Semi-preserves of salted anchovies and anchovies in oil in agreements with third countries Can the Commission provide information on the undertakings accepted with regard to imports of salted anchovies and anchovies in oil under EU agreements with third countries, indicating the individual quantities by country of origin? Joint answer to Written Questions E-0907/98, E-0908/98, E-0909/98, E-0910/98, E-0911/98, E-0912/98, E-0913/98, E-0914/98 and E-0915/98 given by Mrs Bonino on behalf of the Commission (30 April 1998) Because of the length of the answer, which includes a number of tables, the Commission is sending it direct to the Honourable Member and to Parliament(cid:146)s Secretariat. (98/C 323/143) WRITTEN QUESTION E-0928/98 by Concepcio· Ferrer (PPE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Role of SMEs in the European Union The Commission has recognized the decisive role played by small and medium-sized enterprises with regard to the creation of jobs. The annual report of the Court of Auditors for 1996 calculated that ECU 1 200 million are allocated each year to actions in favour of small and medium-sized enterprises under the ERDF, and this large sum demonstrates the importance of SMEs within the European Union. Nevertheless, even though it recognizes the importance of small and medium-sized enterprises, the Commission did not include SME representatives in the work of drawing up guidelines with a view to the extraordinary European Council on employment. Will the Commission open the social dialogue to representatives of small and medium-sized enterprises in order to make that dialogue more dynamic and adopt final measures which are more in tune with the actual situation and interests of European Union citizens? Answer given by Mr Papoutsis on behalf of the Commission (14 May 1998) The importance of small and medium-sized enterprises (SMEs) for economic and employment growth was re-confirmed by the Luxembourg European Council. The employment guidelines highlighted the need to improve the business environment in favour of SMEs and to involve social partners in the implementation process of these guidelines


title: WRITTEN QUESTION No. 931/98 by Riitta MYLLER , Reino PAASILINNA , Pertti PAASIO , Jörn DONNER The Commission and freedom of expression (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
European Commission
Finland
advertising
common commercial policy
freedom of expression
national production
non-tariff barrier


title: WRITTEN QUESTION No. 815/98 by Richard HOWITT to the Commission. Sewage treatment plant: San Juan De Los Terreros (Pulpi)

eurovoc_concepts:
Andalusia
application of EU law
environmental impact
impact study
nuisance
project evaluation
wastewater
water treatment

text: C 354/26 EN Official Journal of the European Communities 19. 11. 98 On 30 April 1997, the Commission adopted an (cid:145)Action plan for transit in Europe (cid:150) A new customs policy(cid:146) (1). In this action plan, the Commission describes the computerisation of the transit procedures as the key to transit reform. Under the New computerised transit system (NCTS), the return copy of the transit documents will be replaced by an electronic message, allowing a faster discharge of the transit operations and increasing the operational security. Pending the introduction of the computerised system, the Commission has launched a series of operational measures to speed up the return of the transit documents to the offices of departure. A network of national transit coordinators and local contact points was established and Member States were required to adopt national transit management plans following a commonly agreed structure. On the legislative side, the Commission proposed to clarify the deadlines for sending back the return copy of the transit documents and to reorganise the centralised offices. (1) COM(97) 188 final. (98/C 354/55) WRITTEN QUESTION E-0814/98 by Shaun Spiers (PSE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Use of porous asphalt in road-building Does the Commission have any data on the use of porous asphalt as a road surface › particularly for motorways and trunk roads › across the EU? Has it carried out any research into the efficacy of porous asphalt in reducing noise pollution and increasing road safety (by better drainage)? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (30 April 1998) The Commission has no information regarding the use across the Community of porous asphalt as a road surface material. There is some research work which relates indirectly to the subject raised by the Honourable Member: COST Action 324 concerns the development of methods to measure road pavement performance. The final report, now available (1), describes the work carried out to integrate national studies on long term pavement performance for use at European level. COST 324 was succeeded by the still ongoing fourth framework programme project PARIS (performance analysis of road infrastructure). COST action 333 looks at the development of new bituminous pavement design methods, and is planned to be finalised by February 1999. Research within the Brite/Euram 1 programme, finalised in 1993, compared various types of road surfaces, including porous asphalt, with concrete roads, in accordance with environmental acceptance and traffic safety. (1) EUR 17546, No ISBN 92-828-0308-2, 1997. (98/C 354/56) WRITTEN QUESTION E-0815/98 by Richard Howitt (PSE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Sewage treatment plant: San Juan De Los Terreros (Pulpi) My constituent, Mr Howard, owns a villa in San Juan De Los Terreros, Pulpi, Almeria in Spain. The sewage treatment plant is some 400 metres away from his property, and is the source of extremely foul smells, which my


title: QUESTION ECRITE no 933/98 de Giuseppe RAUTI à la Commission. Vente à des particuliers des lieux historiques du "Royaume du Sud" d'Italie

eurovoc_concepts:
EU programme
Italy
cultural heritage
cultural policy
heritage protection
historic site
public property
sale


title: QUESTION ECRITE no 830/98 des députes Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS à la Commission. Toxicité des jouets en PVC souple

eurovoc_concepts:
approximation of laws
carcinogenic substance
early childhood
harmonisation of standards
health risk
marketing restriction
plastics
product safety
toxic substance
toy industry

text: C 13/6 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 1. 1999 (1999/C 13/009) QUESTION (cid:201)CRITE E-0830/98 posØe par Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (26 mars 1998) Objet: ToxicitØ des jouets en PVC souple En dØpit de la dØcision du ComitØ scientifique de toxicitØ, d(cid:146)ØcotoxicitØ et de l(cid:146)environnement de l(cid:146)Union europØenne, qui a confirmØ que les jouets de PVC souple contenaient et libØraient des quantitØs inadmissibles de substances toxiques, aucune mesure n(cid:146)a ØtØ adoptØe au niveau communautaire pour supprimer ce type de jouets. Le gouvernement autrichien a prØsentØ un projet de loi destinØ (cid:224) interdire les jouets de PVC dont la fabrication requiert des plastifiants, et a transmis ce document (cid:224) l(cid:146)UE. ConsidØrant que l(cid:146)Union europØenne devrait elle mŒme adopter cette ligne de conduite au lieu de soumettre impunØment les enfants (cid:224) des niveaux inadmissibles de produits toxiques, 1. 2. 3. la Commission a-t-elle connaissance de cette situation? quelles raisons la Commission invoque-t-elle pour justifier l(cid:146)absence de mesures prises au niveau communautaire en vue d(cid:146)empŒcher et d(cid:146)Øliminer ce type de composØs dans les jouets? la Commission n(cid:146)estime-t-elle pas qu(cid:146)il convient d(cid:146)adopter les mØcanismes permettant d(cid:146)assurer le respect de la directive 88/378/CEE (1) relative au rapprochement des lØgislations des (cid:201)tats membres sur la sØcuritØ des jouets? Dans quelle mesure les (cid:201)tats membres ont-ils en l(cid:146)occurrence et en d(cid:146)autres cas similaires transposØ cette directive dans leur lØgislation nationale? (1) JO L 187 du 16. 7. 1988, p. 1. (1999/C 13/010) QUESTION (cid:201)CRITE E-0996/98 posØe par Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (2 avril 1998) Objet: ToxicitØ des jouets en PVC L(cid:146)Union europØenne a confirmØ rØcemment la toxicitØ des jouets en PVC souple. Le ComitØ scientifique de la toxicitØ, de l(cid:146)ØcotoxicitØ et de l(cid:146)environnement de l(cid:146)Union europØenne a reconnu que l(cid:146)exposition des enfants aux trois plastifiants utilisØs pour les jouets, (cid:224) savoir les phtalates DINP, DEHP et DNOP, se rapproche dangereusement des seuils recommandØs, ce qui corrobore les rØsultats de l(cid:146)Øtude effectuØe par l(cid:146)organisation Greenpeace sur les jouets en PVC. D(cid:146)aprŁs les constatations qui ont ØtØ faites, les jouets en PVC sont une source directe d(cid:146)ingestion de substances chimiques toxiques pour les enfants. 1. 2. Cela Øtant, quelles mesures la Commission entend-elle adopter en la matiŁre? Estime-t-elle qu(cid:146)il convient d(cid:146)utiliser moins d(cid:146)additifs ou de substances toxiques? ConsidŁre-t-elle qu(cid:146)il est prØfØrable d(cid:146)interdire les jouets en PVC et d(cid:146)encourager l(cid:146)utilisation d(cid:146)autres 3. matiŁres qui ne nØcessitent pas l(cid:146)emploi de plastifiants? (1999/C 13/011) QUESTION (cid:201)CRITE E-1536/98 posØe par Nikitas Kaklamanis (UPE) (cid:224) la Commission (18 mai 1998) Objet: Interdiction de l(cid:146)utilisation du PVC dans l(cid:146)Union europØenne Selon des accusations de Greenpeace et d(cid:146)autres organisations internationales reconnues, l(cid:146)utilisation du PVC, en particulier dans les jouets, menace directement la santØ des enfants. En effet, les enquŒtes ont montrØ que la prØsence de composants phtaliques toxiques et de certains mØtaux lourds (plomb, cadmium, etc. ) utilisØs comme


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 885/98 von Bill MILLER an die Kommission. Zugang zur Dokumentation

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European Commission
access to EU information
administrative transparency
code of conduct
confidentiality
document
right to information

text: C 310/144 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 9. 10. 98 (98/C 310/195) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0882/98 von Bill Miller (PSE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Anzahl von Mahnschreiben Wie viele Mahnschreiben mu(cid:223) ein Kommissionsbeamter durchschnittlich erhalten haben, bis mit einer Antwort auf eine Anfrage eines Mitglieds des Europa¤ischen Parlaments gerechnet werden darf? (98/C 310/196) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0883/98 von Bill Miller (PSE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Jahrtausendwende und neue Technologie Mu(cid:223) ich bei dem Fortschritt in den neuen Technologien und mit dem Herannahen der Jahrtausendwende wirklich befu¤rchten, eine Antwort auf fru¤here Schreiben an die Kommission zu erhalten? (98/C 310/197) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0884/98 von Bill Miller (PSE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Frist bis zur Beantwortung von Schreiben Wie viel Zeit beno¤tigt ein Kommissionsbeamter durchschnittlich, um auf ein Schreiben eines Mitglieds des Europa¤ischen Parlaments zu antworten? Gemeinsame Antwort von Herrn Santer im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-0882/98, E-0883/98 und E-0884/98 (14. April 1998) Die Kommission setzt alles daran, damit die an sie gerichtete Post zu¤gig beantwortet wird. Wie rasch eine Antwort ergeht, ha¤ngt allerdings zum gro(cid:223)en Teil davon ab, ob sie u¤bersetzt werden mu(cid:223), eine redaktionelle Koordinierung mehrerer Dienststellen erfordert oder aber ein ganz spezifisches Thema zum Gegenstand hat. Im Interesse einer guten Zusammenarbeit zwischen den Organen wurde indessen bestimmt, da(cid:223) Anfragen von Parlamentsmitgliedern normalerweise innerhalb von drei Wochen zu beantworten sind. Sofern die Post von Parlamentsmitgliedern bei der Dienststelle (cid:132)Post der Kommission(cid:147) des Generalsekretariats registriert wird, sorgt diese Dienststelle auch fu¤r die Beantwortung und u¤bermittelt den jeweils zusta¤ndigen Dienststellen bei Fristu¤berschreitung eine Mahnung. Bei diesem Verfahren wird der bevorstehenden Jahrtausendwende nicht Rechnung getragen. (98/C 310/198) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0885/98 von Bill Miller (PSE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Zugang zur Dokumentation Erkennt die Kommission das Urteil des Gerichts erster Instanz vom 6. Februar 1998 (Rechtssache T-124/96) betreffend den Zugang zur Dokumentation an? Wenn ja, beabsichtigt die Kommission, sich an Punkt 6 dieses Urteils zu halten, der einen Verhaltenskodex aufstellt? Falls ja, teilt die Kommission die Ansicht, da(cid:223) Punkt 6 feststellt, da(cid:223) die O¤ ffentlichkeit mo¤glichst breiten Zugang zu Dokumenten bei Kommission und Rat erhalten soll? Dabei gilt als Dokument in diesem Zusammenhang jeder › in welchem Medium auch immer › geschriebene Text, der Daten entha¤lt und von Kommission oder Rat verwahrt wird?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 871/98 do Deputado Gerhard HAGER à Comissão. Progressos na luta contra os maus tratos infligidos às crianças

eurovoc_concepts:
EU policy
child protection
children's rights
fight against crime
prostitution
tourism
violence

text: 21. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 323/89 (98/C 323/124) PERGUNTA ESCRITA E-0871/98 apresentada por Gerhard Hager (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Progressos na luta contra os maus tratos infligidos a‘s crian(cid:231)as Em 1997, a Comissa(cid:152)o publicou uma comunica(cid:231)a(cid:152)o sobre a luta contra o turismo sexual envolvendo crian(cid:231)as (COM(96)0547) bem como o memorando sobre a contribui(cid:231)a(cid:152)o da Unia(cid:152)o Europeia para o refor(cid:231)o da luta contra o abuso e a explora(cid:231)a(cid:152)o sexuais de crian(cid:231)as (C4-0556/96). Um relato·rio do Parlamento redigido sobre esses temas exigia com determina(cid:231)a(cid:152)o o recurso aos instrumentos dispon(cid:14)·veis. Quais foram as medias entretanto tomadas pela Comissa(cid:152)o, de forma a implementar os objectivos da sua 1. Comunica(cid:231)a(cid:152)o e do seu Memorando? Dispora· a Comissa(cid:152)o de informa(cid:231)o(cid:152)es sobre medidas empreendidas pelos Estados-membros sobre esta 2. mate·ria nos u·ltimos tempos? Resposta dada pelo Sr. Papoutsis em nome da Comissa(cid:152)o (24 de Abril de 1998) Dada a extensa(cid:152)o da resposta, a Comissa(cid:152)o transmite-a directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento. (98/C 323/125) PERGUNTA ESCRITA E-0872/98 apresentada por John Cushnahan (PPE) ao Conselho (31 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Medidas paliativas de combate a‘ fome na Papua Ocidental Esta· o Conselho ao corrente de relato·rios de Organiza(cid:231)o(cid:152)es de Direitos do Homem que referem que as autoridades militares indone·sias te(cid:136)m negado o acesso das igrejas da Papua Ocidental (Irian Jaya) para abastecimentos de socorro a‘s a·reas dos distritos de Puncak Jaya e Jawijaj, apesar da situa(cid:231)a(cid:152)o de fome que se vive nesta regia(cid:152)o? Tem o Conselho informa(cid:231)o(cid:152)es mais pormenorizadas desta situa(cid:231)a(cid:152)o assim como um plano de ac(cid:231)a(cid:152)o? Resposta (6 de Julho de 1998) O Conselho na(cid:152)o dispo(cid:152)e de quaisquer informa(cid:231)o(cid:152)es sobre o assunto referido pelo Senhor Deputado. A Preside(cid:136)ncia vai sugerir que se levante esta questa(cid:152)o numa pro·xima reunia(cid:152)o do Grupo de peritos «A· sia/Oceania» e tentara· estabelecer uma linha de ac(cid:231)a(cid:152)o em estreita liga(cid:231)a(cid:152)o com organismos de ajuda humanita·ria a trabalhar in loco na Irian Jaya. (98/C 323/126) PERGUNTA ESCRITA E-0874/98 apresentada por Concepcio· Ferrer (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Antibio·ticos para animais A «Euro-coop» apresentou recentemente um pedido de proibi(cid:231)a(cid:152)o total da utiliza(cid:231)a(cid:152)o na alimenta(cid:231)a(cid:152)o animal, na Unia(cid:152)o Europeia, de antibio·ticos como estimulantes do crescimento Tendo em conta os problemas que podem decorrer da utiliza(cid:231)a(cid:152)o de antibio·ticos se estes se destinarem a outros fins que na(cid:152)o terape(cid:136)uticos, bem como a necessidade de uma pol(cid:14)·tica alimentar da Unia(cid:152)o Europeia transparente e responsa·vel que garanta a protec(cid:231)a(cid:152)o do consumidor, Pensa a Comissa(cid:152)o adoptar medidas com vista a evitar o uso de antibio·ticos na alimenta(cid:231)a(cid:152)o animal na Unia(cid:152)o Europeia?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 807/98 του Hedy d'ANCONA προς την Επ τροπή. Έρευνα υπό τον τίτλο "An appraisal of technologies of political control - interim study" του STOA του Ευρωπαiκού Κοινοβουλίου (ΡΕ 166.499/Int.St)

eurovoc_concepts:
EU control
choice of technology
scientific apparatus
scientific research
supervisory power
technology assessment

text: 21. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 323/77 (98/C 323/100) GRAPTH ERVTHSH E-0799/98 ypobolh· : Nuala Ahern (V) prow thn Epitroph· (18 Marti·oy 1998) Ue·ma: Diaspora· radienergv· n apoblh·tvn apo· th mona·da Dourneay (Skvti·a) sth Bo·reio Ua·lassa (cid:201)xei lo·goyw h Epitroph· na tropopoih·sei thn apa·nthsh poy e·dvse sthn erv· thsh ar. H-0706/96 (1) stiw 17 Septembri·oy 1996, sy·mfvna me thn opoi·a h diaspora· thw radiene·rgeiaw apo· th mona·da Dourneay (Skvti·a) sth Bo·reo Ua·lassa den e·xei epiptv· seiw sto koino· thw Skandinabi·aw, th stigmh· poy h Yphresi·a Atomikh·w Ene·rgeiaw thw Bretani·aw parade·xuhke, stiw 2 Febroyari·oy 1998, o·ti ypa·rxei kai dey·tero fre·ar dia· ueshw apoblh·tvn/silo· sto Dourneay, h y·parjh toy opoi·oy h·tan mystikh· me·xri tv· ra; Po·te plhroforh·uhke h Epitroph· thn y·parjh toy en lo·gv freati·oy; (1) Syzhth·seiw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, 4-488 (Septe·mbriow 1996) Apa· nthsh thw kaw Bjerregaard ej ono·matow thw Epitroph· w (5 Mai(cid:143)oy 1998) To a·ruro thw efhmeri·daw sto opoi·o anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, den pare·xei stoixei·a sxetika· me aporri·ceiw apo· tiw egkatasta·seiw toy Dounreay. Kata· syne·peian, oydo·lvw ephrea·zei thn apa·nthsh thw Epitroph·w sthn Proforikh· Erv· thsh H-706/96 thw kaw Eriksson, poy ypeblh·uh sthn «v· ra tvn ervth·sevn» sthn merikh· sy·nodo toy Koinoboyli·oy, toy Septembri·oy toy 1996 (1). To «me·xri stigmh·w mystiko·» frea·tio ei·nai, sthn pragmatiko·thta, mi·a egkata·stash apouh·keyshw gnvsth· vw endia·meso silo· sterev· n apoblh·tvn. Synde·etai me to sy·sthma dia·ueshw lyma·tvn thw mona· daw, kai ka·ue apo·rrich apo· ayto· apotelei· tmh·ma tvn egkekrime·nvn aporri·cevn apo· thn mona· da. H Epitroph· gnvri·zei thn y·parjh thw egkata·stashw ayth·w afo·toy to Hnvme·no Basi·leio ype·grace thn Synuh·kh Eyrato·m. Sto plai·sio ayto·, to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy parakalei·tai na anatre·jei sthn apa·nthsh thw Epitroph·w sth grapth· erv· thsh E-663/98 thw kaw Bloch von Blottnitz (2). H kybe·rnhsh toy Hnvme·noy Basilei·oy anakoi·nvse epi·shw o·ti ta apo·blhta ua anaktv· ntai gia epejergasi·a to·so apo· to endia·meso frea·tio o·so kai apo· to silo· sto Dounreay. (1) Syzhth·seiw toy Koinoboyli·oy 4-488 (Septe·mbriow 1996) (2) ble·pe seli·da 62 (98/C 323/101) GRAPTH ERVTHSH E-0807/98 ypobolh· : Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: (cid:201)reyna ypo· ton ti·tlo «An appraisal of technologies of political control › interim study» toy STOA toy Eyrvpa(cid:14)¤koy· Koinoboyli·oy (RE 166. 499/Int. St) (cid:201)xei la·bei h Epitroph· gnv· sh thw e·reynaw toy STOA toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy (RE 166. 499/Int. St) ypo· ton ti·tlo «An appraisal of technologies of political control › interim study»; (98/C 323/102) GRAPTH ERVTHSH E-0808/98 ypobolh·: Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: (cid:201)reyna ypo· ton ti·tlo «An appraisal of technologies of political control › interim study» toy STOA toy Eyrvpa(cid:14)¤koy· Koinoboyli·oy (RE 166. 499/Int. St) (cid:201)xontaw, metajy· a·llvn, ypo·ch tiw prospa·ueiew toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy gia na teuoy·n eggyh·seiw gia thn prostasi·a toy idivtikoy· periba·llontow tvn politv· n, poia ei·nai ta sympera·smata thw Epitroph·w apo· thn


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 850/98 του Hanja MAIJ-WEGGEN Διερεύνηση των επιπτώσεων στις γειτονικές χώρες, κατά τη θέσπιση κάθε είδους εθνικής νομοθεσίας (Συμπληρωματ κή απάντηση)

eurovoc_concepts:
EU law
cross-border cooperation
legal cooperation


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets beslut om åtgärder för finansiellt stöd till innovativa och sysselsättningsskapande små och medelstora företag"

eurovoc_concepts:
European Investment Fund
economic growth
financial aid
job creation
small and medium-sized enterprises

text: 25. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 157/71 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets beslut om åtgärder för finansiellt stöd till innovativa och sysselsättningsskapande små och medelstora företag” (98/C 157/17) Den 24 februari 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 130. 3 i EG-fördraget att begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande över ovannämnda förslag. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, ansvarade för kommitténs arbete i frågan. Huvudföredragande var Antonello Pezzini. Vid sin 353:e plenarsessionen den 25-26 mars 1998 (sammanträdet den 26 mars 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande. 1. Inledning 1. 1. Medan huvuddelen av de åtgärder som har vidtagits för att stimulera sysselsättningen efter de beslut som togs vid det speciella Europeiska rådet om sysselsättning i Luxemburg i november 1997 skall genomföras av medlemsstaterna, har kommissionen fått i uppgift att lägga fram förslag till nya finansiella instrument som skall stödja innovativa och sysselsätt- ningsskapande små och medelstora företag. Att detta sker med artikel 130 (industripolitik) som rättslig grund är en anmärkningsvärd utveckling på ett område där gemenskapen tidigare inte har varit särskilt aktiv. 1. 2. Ekonomiska och sociala kommittén välkomnar denna utveckling som överensstämmer med de synpunk- ter som kommittén har gett uttryck för i en mängd yttranden (1). 2. Kommissionens förslag 2. 1. Europaparlamentet har öronmärkt medel i ge- menskapsbudgeten för stöd till de små och medelstora företagen under budgetposten för initiativet om tillväxt och sysselsättning. Kommissionen har använt sin initiativrätt och 2. 2. har i sitt förslag till rådsbeslut lagt fram ett program för hur dessa medel skall användas på ett sätt som kompletterar existerande åtgärder från Europeiska in- vesteringsbanken (EIB) och Europeiska investeringsfon- (1) ESK:s yttranden om: O¨ msesidiga garantisystems roll (EGT C 169, 6. 7. 1992). Små och medelstora företags finansiella problem (EGT C 388, 31. 12. 1994). Förbättring av små och medelstora företags skattesituation (EGT C 397, 31. 12. 1994). Tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag inom Europeiska unionen (1997-2000) (EGT C 295, 7. 10. 1996). Andra integrerade programmet för främjande av de små och medelstora företagen och hantverkssektorn (EGT C 56, 24. 2. 1997). den (EIF) liksom från andra existerande gemenskapsin- strument. På så sätt betonar kommissionen särskilt de finansiella behov som finns inom innovativa (2) och sysselsättningsskapande företag, inklusive tekniska före- tag. Dessa kan vara förhindrade att få finansiering från brukliga källor eftersom deras företagande är förenat med hög risk. Kommissionens förslag omfattar tre olika åt- 2. 3. gärder: — Förbättra innovativa företags tillgång till start- och riskkapital från riskkaptitalfonder i den privata sektorn genom att göra investeringar i specialiserade investeringsfonder som förvaltas av EIF. — Främja små och medelstora företags gränsöverskri- inom EU dande samriskföretag (joint ventures) genom att ge finansiellt stöd under planerings- och startfasen liksom genom bidrag till kostnaderna för fasta tillgångar, för vilket det för ögonblicket finns få finansieringskällor. Detta projekt leds av kommis- sionen och nationella förmedlare. — En lånegaranti, förvaltad av EIF, för små och medelstora företag med hög tillväxtpotential. Detta skall leda till att riskerna fördelas mellan kommissio- nen och de nationella garantiprogrammen, ömsesidi- ga garantiprogram och andra lämpliga institutioner, inklusive EIB i de fall där dess stadgar annars skulle förhindra bankens deltagande på grund av den höga risknivån. (2) I kommissionens grönbok om innovation ges en definition av innovation. ”Den omfattar sammanfattningsvis: — för- nyelse och utvidgning av registret av varor och tjänster och därtill hörande marknader; — införandet av nya metoder för produktion, leverans och distribution; — förändring av företagsledning, arbetsorganisation och även arbetsför- hållanden och arbetstagares kvalifikationer. ” C 157/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 3. Allmänna kommentarer 3. 1. Den viktigaste målsättningen för kommissionens förslag är att skapa arbetstillfällen genom att främja och stödja de små och medelstora företagen. Det handlar framförallt om att skapa kvalificerade och långvariga arbetstillfällen. (BC-Net), Euro-Info Centrum osv. ) utan även mobilise- rar en stor mängd professionella förmedlare och organi- sationer. Kommittén föreslår att Europeiska kommissio- nen anlitar professionella förmedlare och organisationer med den särskilda uppgiften att hitta och bevaka projekt. Det är viktigt att projekten bedöms med full 3. 6. hänsyn till principen om lika möjligheter. Detta skall också vara det viktigaste kriteriet för om ett företag skall få stöd eller inte. Detta mål måste ha en övergripande prioritet. 4. Särskilda kommentarer De utvärderingar som följer bör också vara så detaljerade att de kan ge information till framtida ansökningar. Artikel 3 — ETF Start (ETF — Europeiska teknik- fonden) Kommissionen påpekar att mycket mindre start- 3. 2. och riskkapital finns tillgängligt i Europa än i USA, men även i USA är det bara cirka 2 % av företagen som verkligen finansieras på så sätt. I Europa finns det inte bara stora skillnader mellan medlemsstaterna vad gäller tillgången på riskkapital, utan det som finns verkar också vara mindre riskbenäget och en hög andel av tillgängliga medel går till att stödja övertagande eller utköp avseende väletablerade företag av relativt omfatt- ande storlek. Det är ingen tvekan om att det existerar ett finansieringsglapp och Europaparlamentet och kom- missionen skall ha all heder av att försöka överbrygga det, inte på grund av det stora antalet potentiella stödtagare utan på grund av deras ekonomiska potential. 3. 3. Programmet måste verka efter företagsekono- miska principer, särskilt med tanke på den höga risk som det innebär att göra investeringar av det här slaget. Det är särskilt viktigt att graden innovation i varje projekt utvärderas av personer som har branschkänne- dom. Någon form av marknadsundersökning bör också genomföras. A¨ ven mot den bakgrunden skall det emeller- tid erkännas att det slutliga beslutet att ge stöd till ett projekt eller inte säkerligen kommer att vara baserat på hur man upplever de ansvarigas förmåga att driva projektet. 3. 4. En av de viktigaste målsättningarna för Europeis- ka investeringsfonden har varit att ge de små och medelstora företagen lånegarantier. Hittills har det antal företag som fått stöd varit en besvikelse, kanske på grund av en alltför försiktig attityd hos Europeiska investeringsfonden. Förhoppningsvis skall detta nya initiativ rätta till den situationen. 3. 5. Det är av avgörande betydelse att information om dessa tre initiativ får ordentlig spridning så att de blir kända av så många som möjligt bland småföretagar- na och bland potentiella entreprenörer. Detta kommer att kräva att man inte bara använder sig av kommissions- stödda informationskanaler (Business Cooperation Net 4. 1. Ett stort hinder för riskkapitalfonderna vid relativt små investeringar är omkostnaderna för att göra en grundlig utvärdering av företaget och ge råd och stöd på lång sikt. Ofta är kostnaderna så höga att investeringar i andra än ett fåtal lovande projekt är olönsamt. Om kommissionen vill att detta program skall få en verklig genomslagskraft bör den överväga att anslå ett förhandsbidrag till en fonds inledande utvärderingskostnader, som kan betalas tillbaka i enlig- het med totalresultatet av den portfölj av investeringar som gjorts inom programmet. Detta är sannolikt inte möjligt i nuläget på grund av bristen på budgetmedel, men ESK hoppas att kommissionen skall undersöka möjligheterna i framtiden. Den bör dessutom undersöka om det finns behov av bistånd till projektutvärderingen från de specialiserade förmedlarnas sida. Artikel 4 — Joint European Venture — JEV 4. 2. ESK välkomnar detta initiativ som den själv har efterlyst. Som ESK har påpekat är avsaknaden av riktade instrument faktiskt en orsak till att det finns så få joint ventures i EU. ESK vill därför uppmana kommissionen att också undersöka de andra hindren (lagstiftningsmäs- siga, skattemässiga m fl) för att detta utmärkta initiativ skall bli framgångsrikt. Artikel 5 — SMF-garantin ESK har tidigare vid ett flertal tillfällen (1) efter- 4. 3. lyst ett program av detta slag och stöder oförbehållsamt detta värdefulla nya instrument. (1) De ömsesidiga garantisystemens roll (EGT C 169, 6. 7. 1992); Små och medelstora företag i gränsregionerna (EGT C 206, 7. 7. 1997). 25. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 157/73 Artikel 6 — Rapportering och utvärdering endast en mindre del av företagen kommer att bjuda ut sina aktier till försäljning på en aktiemarknad. En period på fyra år innan kommissionen skall 4. 4. göra en ingående utvärdering av detta program kan förefalla en lång tid, även om den föregås av årliga rapporter. När det handlar om investeringar från riskka- pitalfonderna kan tidsperioden visa sig vara för kort, särskilt om man beaktar att det kommer att gå en viss tid innan det verkligen görs några investeringar och att investeringarna kan ha en varaktighet på upp till sexton år, med en medellängd på mellan sju och tio år. Därför måste det göras en närmare bedömning av rapporteringsperiodernas längd. Bilaga II — Punkt 2 4. 6. De finansiella förmedlarnas kvalitet kommer att bli avgörande för hur stor framgång de tre föreslagna programmen får. För att väcka intresse bland så många kretsar som möjligt i finansvärlden bör man införa åtminstone kortfattade annonser i de viktigaste finans- och affärstidningarna i EU i samband med utlysningen av intresseanmälan för programmet Joint European Venture. Bilaga I — Punkt 5 5. Slutsatser 4. 5. Om initiativet för tillväxt och sysselsättning skall bli en långsiktig framgång måste riskkapitalinvesterare kunna frigöra sig från sina investeringar, annars skulle den tillgängliga kapitalmassan tendera att bli orörlig. Detta illustrerar varför kommissionens pågående under- sökningar av hindren för utvecklingen av de kapital- marknader som är anpassade till små och medelstora företags behov och hur de skulle kunna undanröjas är så viktiga. Detta är dock bara en dellösning, eftersom Med förbehåll för ovanstående anmärkningar stöder ESK de tre initiativen eftersom de förväntas konkret bidra till finansieringen av små och medelstora företag på områden där det finns ett dokumenterat finansierings- underskott. Kommittén hoppas att dessa program får stort genomslag utåt, att de blir mycket framgångsrika och att de med tiden blir permanenta. I så fall kommer de att bidra väsentligt till skapandet av nya arbetstill- fällen av hög kvalitet. Bryssel den 26 mars 1998. Ekonomiska och sociala kommiténs ordförande Tom JENKINS


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 876/98 von Honório NOVO an die Kommission. Maßnahmen zur Minimierung der Auswirkungen des Baus der Zufahrten für die Brücke von Freixo auf die Umwelt

eurovoc_concepts:
Northern Portugal
acquisition of property
competence of the Member States
engineering structure
environmental impact
expropriation
green area
impact study
project evaluation
road building

text: C 354/32 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 19. 11. 98 (98/C 354/64) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0864/98 von Anita Pollack (PSE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Vierte Vertragsstaatenkonferenz des U¤ bereinkommens u¤ber Artenvielfalt, Pre(cid:223)burg, Mai 1998 Wird die Kommission im Lichte des Abkommens von Kyoto zum Klimawandel wa¤hrend der COP4 des U¤ bereinkommens u¤ber Artenvielfalt in Pre(cid:223)burg alle Anstrengungen unternehmen, um die Bedeutung der Erhaltung der Wa¤lder fu¤r die Neutralisierung von Kohlenstoff und die Abmilderung des Klimawandels herauszustellen? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (12. Mai 1998) Gema¤b Artikel 4. 2 des Rahmenu¤bereinkommens der Vereinten Nationen u¤ber Klimaa¤nderungen sind die in Anhang 1 genannten Parteien gehalten, Treibhausgassenken und -reservoirs generell zu schu¤tzen und zu entwickeln. Im Hinblick auf die Verwirklichung der Ziele fu¤r die Beschra¤nkung oder Verminderung der Emission von Treibhausgasen sind die existierenden Kategorien von Senken nach Artikel 3 Absatz 3 des Protokolls von Kyoto beschra¤nkt auf direkte menschliche Ta¤tigkeiten im Zusammenhang mit Aufforstung, Wiederaufforstung und Abholzung. In diesem Zusammenhang ko¤nnte sich die Durchfu¤hrung des Protokolls von Kyoto tatsa¤chlich in erheblichem Mabe auf die Artenvielfalt auswirken. In der vor kurzem angenommenen Mitteilung an den Rat und das Parlament u¤ber die Strategie der Gemeinschaft auf dem Gebiet der Artenvielfalt (1) ist die diesbezu¤gliche Strategie der Kommission festgelegt. Fu¤r die Gemeinschaft sind u. a. folgende Ziele festgelegt: (cid:132)Gewa¤hrleistung, dab bei der Aufforstung o¤kologisch interessante und bemerkenswerte Gebiete und O¤ kosyste- me nicht gescha¤digt werden, aber gleichzeitig fu¤r eine Nettoausweitung der Waldfla¤che gesorgt wird, um ihre Funktion als Kohlenstoffsenke zu versta¤rken und damit der Klimaa¤nderung entgegenzuwirken;(cid:147) (cid:132)Fo¤rderung einer nachhaltigen Bewirtschaftung der Wa¤lder, bei der die o¤kologischen Merkmale der betroffenen Gebiete nicht beeintra¤chtigt werden, und einer Wiederherstellung der entwaldeten Gebiete; heimische Arten und Samen sollten gegebenenfalls bevorzugt werden; wenn O¤ kosysteme durch neu eingefu¤hrte fremde Arten ersetzt werden, sollten stets gleichzeitig ausreichende Mabnahmen zum Schutz der heimischen Tiere und Pflanzen getroffen werden;(cid:147) (cid:132)Fo¤rderung der internationalen Forschung zur Untersuchung der Auswirkungen einer mo¤glichen Klimaa¤nderung auf die Waldo¤kosysteme, der etwaigen Anpassung der Waldo¤kosysteme an die Klimaa¤nderung und der Verringerung der negativen Auswirkungen des Klimawandels durch die Waldo¤kosysteme, wie in der Entschliebung Nr. 4 der Ministerkonferenz von Helsinki zum Schutz der Wa¤lder in Europa dargelegt;(cid:147) Die Kommission setzt sich in allen zusta¤ndigen Gremien fu¤r die Verwirklichung dieser Ziele ein, u. a. im Rahmen der kommenden vierten Konferenz der Parteien des U¤ bereinkommens u¤ber die biologische Vielfalt in Bratislava. (1) Dok. KOM(98) 42 endg. (98/C 354/65) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0876/98 von Hono·rio Novo (GUE/NGL) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Ma(cid:223)nahmen zur Minimierung der Auswirkungen des Baus der Zufahrten fu¤r die Bru¤cke von Freixo auf die Umwelt Bezugnehmend auf meine Anfrage E-3780/97 (1) und andere zu einem fru¤heren Zeitpunkt zu diesem Thema eingereichte Anfragen erinnere ich die Kommission daran, da(cid:223) die Beschlu¤sse des Ausschusses zur Beurteilung der Umweltvertra¤glichkeit des Baus der Zufahrten zur Bru¤cke von Freixo › Carvalhos den Bauherren dazu verpflichten, einen an die IP1 und die Zufahrtsstra(cid:223)en angrenzenden Gela¤ndestreifen zu erwerben, der dem Parque Biolo·gico der Gemeinde Vila Nova de Gaia anzugliedern ist


title: WRITTEN QUESTION No. 935/98 by Antonio TAJANI to the Commission. Health protection for local police officers

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
health policy
infringement of EU law
mortality
occupational disease
occupational health
occupational safety
police

text: 9. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 310/147 (98/C 310/202) SKRIFTLIG FR¯GA E-0925/98 fr(cid:229)n Carles-Alfred Gaso‘liba i Bo¤hm (ELDR) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Information om EU-sto¤d till ho¤gskolor och forskningsinstitut i Katalonien under (cid:229)ren 1995, 1996, och 1997 Kan kommissionen uppge hur stora belopp gemenskapsmedel som beviljades till ho¤gskolor och forsknings- institut i Katalonien (cid:229)ren 1995, 1996 och 1997 samt vilka (cid:229)tga¤rder som finansierades inom ramen fo¤r: 1. fo¤rsta ramprogrammet fo¤r forskning, teknisk utveckling och demonstration, 2. gemenskapsprogram p(cid:229) omr(cid:229)det energi och miljo¤, 3. gemenskapsinitiativ, i synnerhet programmet Interreg, 4. programmen Sokrates, Leonardo Da Vinci och Ungdom i Europa, 5. regional- och strukturfonderna samt 6. o¤vriga gemenskapsprogram? Svar avgivet av Jacques Santer p(cid:229) kommissionens va¤gnar (7 maj 1998) P(cid:229) grund av svarets la¤ngd, inra¤knat ett antal tabeller, sa¤nder kommissionen det direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat. (98/C 310/203) SKRIFTLIG FR¯GA E-0935/98 fr(cid:229)n Antonio Tajani (PPE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Ha¤lsoskydd fo¤r lokalpolis Enligt den italienska lagstiftningen inbegrips inte ansta¤llda inom lokalpolisen bland de arbetstagare som har sa¤rskilt farliga eller utslitande arbetsuppgifter. Likva¤l avled 180 aktiva kommunala polisma¤n mellan (cid:229)r 1980 och 1996 bara i Rom. 42 procent dog av tumo¤rer och 40 procent dog av hja¤rt- och lungsjukdomar. Medel(cid:229)ldern bland de avlidna var 51 (cid:229)r. I fo¤rh(cid:229)llande till andra arbetstagare som inbegrips bland skyddade grupper av arbetstagare, tycks do¤dstalet bland de lokala polisma¤nnen vara mycket ho¤gt och do¤dsfall beror na¤stan alltid p(cid:229) sjukdomar som uppst(cid:229)tt p(cid:229) grund av att en stor del av arbetet utfo¤rs p(cid:229) gatan, da¤r man a¤r utsatt fo¤r skadliga luftpartiklar. Anser inte kommissionen att det faktum att den italienska regeringen inte inbegriper de lokala polisma¤nnen bland de arbetstagare som har sa¤rskilt farliga eller utslitande arbetsuppgifter, strider mot de gemenskapsbesta¤mmelser som ro¤r ha¤lsoskydd? Anser inte kommissionen att detta strider mot Rom-, Maastricht- och Amsterdamfo¤rdraget samt gemenskaps- pakten om arbetstagarnas grundla¤ggande arbetsmarknadsma¤ssiga och sociala ra¤ttigheter? Vilka (cid:229)tga¤rder ta¤nker kommissionen vidta fo¤r att f(cid:229) den italienska regeringen att respektera de ra¤ttigheter som de ansta¤llda har inom det lokala polisva¤sendet? Svar fr(cid:229)n Pa·draig Flynn p(cid:229) kommissionens va¤gnar (8 maj 1998) R(cid:229)dets ramdirektiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om (cid:229)tga¤rder fo¤r att fra¤mja fo¤rba¤ttringar av arbetstagarnas sa¤kerhet och ha¤lsa i arbetet (1) och dess sa¤rdirektiv fo¤rpliktar inte medlemsstaterna att ange eller klassificera sa¤rskilda yrken som (cid:148)riskgrupper(cid:148). I artikel 2. 2 i direktiv 89/391/EEG faststa¤lls sa¤rskilt na¤r det ga¤ller polismyndigheter att direktivet inte a¤r tilla¤mpligt da¤r det inte kan undvikas att fo¤rh(cid:229)llanden som a¤r speciella fo¤r