title: PREGUNTA ESCRITA n. 964/98 del David THOMAS a la Comisión. Prohibición de los materiales de riesgo especificado

eurovoc_concepts:
consumer protection
marketing restriction
product safety
single market

text: 9. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 310/151 (98/C 310/208) PREGUNTA ESCRITA P-0964/98 de David Thomas (PSE) a la Comisio·n (18 de marzo de 1998) Asunto: Prohibicio·n de los materiales de riesgo especificado ¿Considera la Comisio·n que la propuesta que tiene como objetivo la regionalizacio·n de las normas sobre los materiales de riesgo especificado es compatible con los principios ba·sicos del mercado u·nico inscritos, entre otros, en los art(cid:14)·culos 2 y 3 de los Tratados? ¿Hasta que· punto ofrecer(cid:14)·an dichas normas una proteccio·n eficaz a los consumidores, teniendo en cuenta la imposibilidad de controlar las medidas propuestas? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (22 de abril de 1998) Se ruega a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a se refiera a la respuesta de la Comisio·n a su pregunta oral H-0282/98, formulada en el turno de preguntas de la sesio·n de marzo II de 1998 (1) del Parlamento. (1) Debates del Parlamento (marzo de 1998). (98/C 310/209) PREGUNTA ESCRITA E-0969/98 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisio·n (30 de marzo de 1998) Asunto: Empresas griegas en la Antigua Repu·blica Yugoslava de Macedonia La empresa griega «Kapniki Mihailidis» (Leaf Tobacco A. Mihailidis S. A. ) ha instalado una fa·brica de tabaco en la Antigua Repu·blica Yugoslava de Macedonia que da trabajo a 278 obreros fijos y 151 eventuales, y ha invertido sumas importante (5 millones de do·lares) tras un acuerdo con el Gobierno. En julio de 1997, infringiendo la legislacio·n vigente en el pa(cid:14)·s, el ministro competente otorgo· una licencia parcial a esta empresa que se ha visto obligada a comprar tabaco u·nicamente en la parte sudoriental del pa(cid:14)·s. ¿Que· medidas tiene intencio·n de adoptar la Comisio·n para investigar estas denuncias y hacer que se aplique la legislacio·n vigente en el pa(cid:14)·s? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (22 de abril de 1998) Las relaciones econo·micas entre la Antigua Repu·blica Yugoslava de Macedonia y Grecia han mejorado sustancialmente desde finales de 1995. La Comisio·n es consciente de los problemas con los cuales varios inversores griegos en la Antigua Repu·blica Yugoslava de Macedonia se enfrentan actualmente incluido el caso mencionado por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. La Comisio·n no esta· en condiciones de comprobar si, en este caso particular, la concesio·n de un permiso regional de compra para el tabaco por las autoridades de la Antigua Repu·blica Yugoslava de Macedonia es conforme con la legislacio·n nacional pertinente. Por otra parte, la Comisio·n ha mencionado este caso en varias ocasiones, incluyendo la primera reunio·n del consejo de cooperacio·n conforme al acuerdo de cooperacio·n entre la Comunidad y la Antigua Repu·blica Yugoslava de Macedonia que tuvieron lugar en Skopje el 20/21 de marzo de 1998. Se recordo· a las autoridades de la Antigua Repu·blica Yugoslava de Macedonia la importancia de crear un marco de condiciones apropiadas para la inversio·n extranjera directa, crucialmente necesaria en el pa(cid:14)·s, y promover la cooperacio·n industrial con la Comunidad de conformidad con los art(cid:14)·culos 4 y 6 del acuerdo de cooperacio·n. Las autoridades aseguraron a la Comisio·n que podr(cid:14)·a alcanzarse una solucio·n a este caso particular para permitir a los fabricantes de tabaco manufacturados la compra de tabaco en todas las prefecturas


title: WRITTEN QUESTION No. 960/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Incorporation into Greek law of directive on the protection of cultural objects (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
EC Directive
Greece
cultural heritage
cultural object
export
heritage protection
illicit trade
national implementing measure

formats: html pdf print

text: 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 50/5 20) j(cid:228)senvaltioiden on tiukempia suojatoimenpiteit(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ottaessaan tai niiden soveltamista jatkaes- saan noudatettava perustamissopimuksen periaatteita ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen tulkinnan mukaisesti,. N(cid:228)in ollen komissio vahvistaa, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioilla on oikeus vahvistaa tiukempia standardeja vedenjakeluj(cid:228)rjes- telmilleen (vesijohtovesi) edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) edell(cid:228) mainittuja periaatteita noudatetaan. N(cid:228)m(cid:228) EY:n perustamisso- pimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset eiv(cid:228)t muutu Amsterdamin sopimuksen ratifioinnin j(cid:228)lkeen. Ratifioinnin j(cid:228)lkeen perus- tamissopimuksen 130 s artiklan 1 kohtaan perustuva ymp(cid:228)rist(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n kuitenkin yhteisp(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)smenettelyll(cid:228) eik(cid:228) yhteistoimintamenettelyll(cid:228) mukaisesti, kuten t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228). (1) EYVL L 229, 30. 8. 1980. (2) EYVL C 131, 30. 5. 1995. (3) EYVL C 213, 15. 7. 1997. (1999/C 50/006) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0960/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Kulttuuriesineiden palauttamisesta annetun direktiivin saattaminen osaksi Kreikan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) Komissio on l(cid:228)hett(cid:228)nyt Kreikalle perustellun lausunnon, koska Kreikka ei ole m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaan menness(cid:228) saattanut osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltion alueelta laittomasti vietyjen kulttuuriesineiden palauttamisesta annettua direktiivi(cid:228) 93/7 sellaisena kuin se on muutettuna direktiivill(cid:228) 96/100 (1). 1. Mit(cid:228) perusteluja Kreikka on esitt(cid:228)nyt syyksi direktiivin soveltamatta j(cid:228)tt(cid:228)miselle? Voisiko siit(cid:228), ett(cid:228) direktiivi(cid:228) ei ole saatettu osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), aiheutua ep(cid:228)suotuisia 2. vaikutuksia ja mahdollisesti riskej(cid:228) Kreikalle kuuluville kulttuuriesineille, ja jos voisi, mit(cid:228) ne ovat? (1) EYVL L 60, 1. 3. 1997, s. 59. Komission j(cid:228)senen Mario Montin komission puolesta antama t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228) vastaus (3. kes(cid:228)kuuta 1998) Komission teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) ei ole paljastaa rikkomisesta johtuvan menettelyn yhteydess(cid:228) j(cid:228)senvaltion esitt(cid:228)mi(cid:228) 1. perusteita sille, ett(cid:228) se ei ole antanut ilmoitusta direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). 2. Ei. Se, ett(cid:228) jokin j(cid:228)senvaltio ei ole saattanut direktiivi(cid:228) osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), ei vaikuta velvoitteisiin, jotka kyseisest(cid:228) direktiivist(cid:228) koituvat muille j(cid:228)senvaltioille, jotka ovat saattaneet sen osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n. (1999/C 50/007) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1003/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Gianni Tamino (V) komissiolle (2. huhtikuuta 1998) Aihe: Tarkemmat tiedot Avianon lentotukikohdasta Viite: Aikaisemmin esitt(cid:228)m(cid:228)ni kysymys E-3480/96 (1) ja komission j(cid:228)senen Bjerregaardin 20. tammikuuta 1997 ja 4. hein(cid:228)kuuta 1997 siihen antamat vastaukset. Voiko komissio sanoa, onko Italian viranomaisilta pyydetty vastauksissa mainittuja lis(cid:228)tietoja ja onko niit(cid:228) saatu erityisesti vakavasta onnettomuudesta, joka sattui Cerminsiss(cid:228) mainitun tukikohdan yhdysvaltalaiselle sotilaskoneelle? (1) EYVL C 83, 14. 3. 1997, s. 130 ja EYVL C 60, 25. 2. 1998, s. 7


title: WRITTEN QUESTION No. 754/98 by Angela SIERRA GONZÁLEZ to the Commission. REGIS Initiative cuts for the outermost regions under Agenda 2000

eurovoc_concepts:
EU aid
EU initiative
Structural Funds
aid programme
gross domestic product
operational programme
peripheral region
terms for aid

text: C 323/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 10. 98 (98/C 323/90) SKRIFTLIG FR¯GA E-0754/98 fr(cid:229)n Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) till kommissionen (18 mars 1998) A¤mne: Neddragningar av Regis-initiativet fo¤r de yttersta randomr(cid:229)dena i Agenda 2000 I Agenda 2000 planerar Europeiska kommissionen att fortsa¤tta att l(cid:229)ta de yttersta randomr(cid:229)dena ra¤knas till m(cid:229)lomr(cid:229)de 1 trots att deras BNP o¤verskrider 75 procent av genomsnittet i gemenskapen. Na¤r kommissionen i Agenda 2000 talar om att minska antalet gemenskapsinitiativ utesluter man ur de nya m(cid:229)lsa¤ttningarna Regis-initiativet fo¤r de yttersta randomr(cid:229)den, som tagits med i tidigare programplanerings- perioder. Som kommissionen vet a¤r Regis-initiativet det andra viktigaste investeringsprogrammet p(cid:229) Kanarie- o¤arna, efter det operativa programmet fo¤r Kanarieo¤arna (ERUF), och bidrar med viktiga ekonomiska medel fo¤r lokal utveckling och sto¤d till fo¤rnybar energi, fo¤r att bara na¤mna tv(cid:229) exempel. Med tanke p(cid:229) den sa¤rskilda behandlingen av de yttersta randomr(cid:229)dena i Amsterdamfo¤rdraget da¤r man talar om specifika (cid:229)tga¤rder fo¤r (cid:148)villkor fo¤r tillg(cid:229)ng till strukturfonderna och o¤vergripande gemenskapsorgan(cid:148), tycks det kra¤vas ett specifikt gemenskapsinitiativ fo¤r dessa regioner, p(cid:229) det sa¤tt som Regis hittills har varit. Anser kommissionen att man beho¤ver info¤rliva ett gemenskapsinitiativ fo¤r de yttersta randomr(cid:229)dena under na¤sta programplaneringsperiod p(cid:229) samma sa¤tt som inom Regis I och Regis II? Hur har kommissionen planerat att lindra effekten av att Regis-initiativet eventuellt fo¤rsvinner med ha¤nsyn till den stora betydelse som dess ekonomiska bidrag har fo¤r Kanarieo¤arnas ekonomi och samha¤lle? Svar fr(cid:229)n Monika Wulf-Mathies p(cid:229) kommissionens va¤gnar (21 april 1998) Kommissionens planerar att fa¤sta sa¤rskild uppma¤rksamhet vid omr(cid:229)dena i gemenskapens yttersta periferi. I sitt nya fo¤rslag till strukturfondsfo¤rordning av den 18 mars 1998 (1) planerar kommissionen att l(cid:229)ta dessa omr(cid:229)den omfattas av m(cid:229)l 1, a¤ven om deras bruttonationalprodukt (BNP) per capita ligger o¤ver 75 % av genomsnittet i gemenskapen. Na¤r det ga¤ller den verksamhet som hittills har fo¤retagits inom REGIS I och II planerar kommissionen att integrera denna i m(cid:229)l 1-programmen fo¤r att samla fr(cid:229)gor inom samma a¤mnesomr(cid:229)de, fo¤renkla fo¤rvaltningen och go¤ra verksamheten mer effektiv. Na¤r det ga¤ller niv(cid:229)n p(cid:229) gemenskapssto¤det bo¤r omr(cid:229)dena i gemenskapens yttersta periferi, p(cid:229) samma sa¤tt som andra omr(cid:229)den som a¤r sto¤dbera¤ttigade enligt m(cid:229)l 1, omfattas av fo¤rso¤ken att rikta in budgetresurser p(cid:229) dessa omr(cid:229)den. (1) KOM(98) 131. (98/C 323/91) SKRIFTLIG FR¯GA E-0762/98 fr(cid:229)n Georg Jarzembowski (PPE) till kommissionen (18 mars 1998) A¤mne: Icke tilla¤mpning i praktiken av fo¤renklat transiteringsfo¤rfarande i Grekland De grekiska tullmyndigheterna va¤grar utan saklig grund att ge rederier mo¤jlighet att expediera gods som skall lossas i hamnarna Pireus, Thessaloniki och Heraklion enligt artikel 448 i kommissionens fo¤rordning (EEG) nr 2454/93 (1) i enlighet med det s(cid:229) kallade fo¤renklade transiteringsfo¤rfarandet. Myndigheterna har fo¤rklarat de na¤mnda tre hamnarna i sin helhet fo¤r (cid:148)frizoner(cid:148). Da¤rigenom blir de spedito¤rer som anva¤nder dessa hamnar tvungna att uppfylla de formaliteter som ha¤nger samman med dessa (cid:148)frizoner(cid:148), och detta a¤ven oberoende av om godset transporteras i container. Dessa formaliteter omfattar upp till femton olika fo¤rfarandesteg och a¤r mycket tidskra¤vande och kostsamma. Mot denna bakgrund fr(cid:229)gar jag kommissionen:


title: Förslag till Rådets förordning (EG) om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor

eurovoc_concepts:
aid per hectare
arable land
reform of the CAP
regional farm policy
set-aside
support policy

text: C 170/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 6. 98 98/0108 (CNS) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr. av den. om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor (98/C 170/02) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europe- iska gemenskapen, särskilt artiklarna 42 och 43 i detta, Det bästa sättet att uppnå balans på marknaden är att närma gemenskapens spannmålspriser till världsmark- nadspriserna och att bevilja ersättning för icke-grödspeci- fika arealer. med beaktande av kommissionens förslag, och Arealersättningen bör granskas om marknadsvillkoren skiljer sig från dem som för närvarande förutses. med beaktande av Europaparlamentets yttrande, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, och De arealer som berättigar till detta stöd bör begränsas till jordbruksgrödor eller tidigare offentligt arealer med finansierade uttag av arealer. med beaktande av följande: Syftet med den gemensamma jordbrukspolitiken är att uppnå de mål som anges i artikel 39 i fördraget, med hänsyn tagen till marknadssituationen. För att säkerställa en bättre balans på marknaden inför- des ett nytt stödsystem genom rådets förordning (EEG) nr 1765/92 av den 30 juni 1992 om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor (1). Efter 1992 års reform av den gemensamma jordbruks- politiken har balansen på marknaden förbättrats avse- värt. Arealuttag enligt det stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor, som infördes 1992 samtidigt som inter- ventionspriset sänktes, har bidragit till att produktionen har kunnat hållas under kontroll, medan ökad priskon- kurrens har medfört att betydande extra spannmålskvan- titeter har använts på hemmamarknaden, huvudsakligen till foder. När den sammanlagda areal, för vilken ansökan om ersättning görs enligt systemet, överskrider basarealen bör en minskning ske av den stödberättigande arealen per jordbruksföretag för att säkerställa balansen på markna- den. Arealersättningen bör avspegla de särskilda strukturella särdrag som påverkar avkastningen och det bör överlåtas åt medlemsstaterna att utarbeta regionaliseringsplaner baserade på objektiva kriterier. I regionaliseringsplanerna bör enhetliga mått för genomsnittsavkastning fastställas. Planerna måste överensstämma med genomsnittsavkast- ningen i de enskilda regionerna under en given period, med hänsyn till strukturella skillnader mellan produk- tionsregionerna. Ett särskilt förfarande bör fastställas för granskningen av dessa planer på gemenskapsnivå. En differentiering av avkastning kan tillåtas beträffande bevattnade och icke-bevattnade arealer, under förutsätt- ning att en separat basareal upprättas för bevattnade grödor och att detta inte innebär någon utvidgning av den totala basarealen. Stödet enligt det system som infördes 1992 bör behållas, dock med hänsyn till utvecklingen på marknaden och den erfarenhet som gjorts vid tillämpningen av det nuvarande systemet. För beräkningen av arealersättningen, bör ett grundbe- lopp per ton multipliceras med den genomsnittsavkast- ning av spannmål som fastställts för regionen. I reformeringen av stödsystemet måste gemenskapens internationella förpliktelser tas i beaktande. (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 12. Förordningen senast ändrad (EGT L 321, (EG) nr 2309/97 förordning genom 22. 11. 1997, s. 3). En enda arealersättning bör fastställas för jordbruksgrö- dor. Grundbeloppen per ton bör ökas med beaktande av sänkningen av interventionspriset för spannmål. Gröd- specifika utbetalningar för olje- och linfrö bör avskaffas. Ett särskilt stöd bör upprättas för proteingrödor för att bevara deras konkurrenskraft gentemot spannmålen. 4. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170/5 En särskild ordning för durumvete bör upprättas som garanterar en nivå på durumveteproduktionen som är tillräcklig för att försörja användarindustrin samtidigt som hänsyn tas till principen om kontroll över budgetut- gifterna. Detta mål kan uppnås genom att det för varje berörd medlemsstat införs ett tillägg som begränsas till en maximal areal för durumvete. Ett eventuellt överskri- dande av dessa arealer bör medföra en justering av inlämnade ansökningar. I vissa medlemsstater finns det dessutom en väl etablerad produktion av durumvete i regioner utanför de traditio- nella produktionsområdena. Det är önskvärt att en viss produktionsnivå bevaras i dessa regioner genom att ett särskilt stöd beviljas. För att vara berättigade till arealersättningen, bör produ- centerna ta en förutbestämd procentuell andel av sin brukade areal ur produktion. Den mark som tas ur produktion skall skötas på ett sådant sätt att vissa minimikrav ur miljöhänseende uppfylls. Arealuttag bör också vara stödberättigande för annan produktion än livsmedel, förutsatt att effektiva kontrollsystem kan till- lämpas. Under rädande marknadssituation bör kravet på uttag fastställas till 0 %. Andelen bör prövas på nytt så att hänsyn kan tas till produktions- och marknadsutveck- lingen. Ett åtagande att ta jordsbruksmark ur produktion bör medföra skälig ersättning. Ersättningen bör motsvara arealersättningen för andra jordbruksgrödor än protein- grödor. Inget krav på uttag av mark bör ställas på små producen- ter vars ansökan om arealersättning ligger under en viss nivå. Denna nivå bör fastställas. För frivilliga uttag bör grundläggande villkor fastställas på gemenskapsnivå. Arealersättningen bör betalas ut en gång om året för en viss areal. Arealer som inte odlats omedelbart före ikraft- rädandet av det system som upprättas genom förordning (EEG) nr 1765/92 bör inte berättiga till ersättning. Med hänsyn till vissa särskilda förhållanden där bestämmel- serna är alltför restriktiva måste undantag från denna artikel tillåtas som bör förvaltas av medlemsstaterna. Det är nödvändigt att fastställa vissa villkor för ansökan om arealersättning och att närmare ange när producen- terna skall betalas. Datum för utbetalning bör fastställas för att garantera en jämn fördelning av försäljningen av jordbruksgrödor under regleringsåret. Dagarna för sådd bör anpassas till naturvillkoren i de olika produktionsområdena. Medlemsstaternas utgifter till följd av de skyldigheter som tillämpningen av denna förordning medför bör finansieras av gemenskapen i enlighet med artiklarna 1 och 2 i rådets förordning (EEG) nr. /. om finansie- ring av den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är nödvändigt att fastställa övergångsåtgärder och att ge kommissionen möjlighet att om nödvändigt beslutta om ytterligare övergångsåtgärder. Anpassningarna av stödsystemet för jordbruksgrödor bör införas från och med regleringsåret 2000/2001. Mot bakgrund av de aktuella anpassningarna av det gällande stödsystemet och av tidigare ändringar, bör, för tydlighetens skull, förordning (EEG) nr 1765/92 ersättas med en ny förordning. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 Genom denna förordning upprättas ett system med (1) arealersättning till producenter av jordbruksgrödor. (2) I denna förordning — omfattas regleringsåret perioden 1 juli−30 juni, — avses med ”jordbruksgrödor” de produkter som för- tecknas i bilaga I. KAPITEL I Arealersättning Artikel 2 (1) Gemenskapens producenter av jordbruksgrödor får ansöka om arealersättning enligt de villkor som fastställs i detta kapitel. Arealersättningen skall fastställas per hektar och (2) differentieras regionalt. Arealersättningen skall beviljas för den areal där jord- bruksgrödor odlas eller som tas ur produktion i enlighet med artikel 6, och som inte överstiger en regional bas- areal. Denna fastställs som det genomsnittliga antal hek- tar inom en region där jordbruksgrödor odlas eller, i tillämpliga fall, som låg i träda enligt ett offentligt finansierat program under 1989, 1990 och 1991. Med en C 170/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 6. 98 region avses i detta sammanhang en medlemsstat eller en region inom en medlemsstat, alltefter den berörda med- lemsstatens eget val. Producenter som ansöker om arealersättning är (3) skyldiga att ta en del av den areal som deras jordbruks- företag omfattar ur produktion och skall få ersättning för detta åtagande. (4) När den sammanlagda areal för vilken ansökan om ersättning görs enligt programmet för producenter av jordbruksgrödor, inklusive det uttag av mark som före- skrivs enligt detta program, överskrider basarealen skall den stödberättigande arealen per jordbrukare minskas proportionellt, för all ersättning som beviljats enligt detta kapitel i regionen i fråga under samma regleringsår. Arealer som inte är föremål för en ansökan om ersättning enligt denna förordning, men som ligger till grund för en ansökan om stöd enligt förordning (EG) nr. /. , skall beaktas i beräkningen av de arealer som avses i ansökan om ersättning. Artikel 3 (1) För att fastställa den genomsnittsavkastning som skall användas vid beräkning av arealersättningen skall varje medlemsstat upprätta en regionaliseringsplan med relevanta objektiva kriterier för fastställandet av enskilda produktionsregioner för att uppnå specifika homogena områden. Medlemsstaterna skall ta hänsyn till särskilda förhållan- den vid upprättandet av regionaliseringsplanerna. De kan i synnerhet anpassa genomsnittsavkastningen till eventu- ella strukturella skillnader mellan produktionsregio- nerna. Medlemsstaterna kan i sina regionaliseringsplaner fast- ställa olika avkastning för bevattnad ock icke-bevattnad mark. I så fall skall medlemsstaterna upprätta en separat basareal för arealer med bevattnade grödor. Den bevattnade basarealen skall motsvara genomsnittet för bevattnade arealer under åren 1989 till 1991 för skörd av jordbruksgrödor, inklusive de ökningar som gjorts enligt artikel 3. 1 fjärde stycket sista meningen i förordning (EEG) nr 1765/92. Upprättandet av den bevattnade basarealen får inte leda till en ökning av den sammanlagda basarealen i den berörda medlemsstaten. Om denna basareal överskrids skall artikel 2. 4 tilläm- pas. Regionaliseringsplanen skall under alla omständigheter säkerställa att genomsnittsavkastningen beaktas för den berörda medlemsstaten som fastställts för perioden i enlighet med de kriterier som avses i punkt 2. För varje produktionsregion skall medlemsstaten (2) lämna närmare upplysningar om arealer med och avkast- ning för jordbruksgrödor i regionen under femårsperio- den 1986/87−1990/91. Genomsnittsavkastningen för spannmål skall beräknas separat för varje region, varvid året med den högsta och året med den lägsta avkast- ningen utesluts. Detta åtagande får dock när det gäller portugisisk spann- mål fullgöras genom att de upplysningar lämnas som lämnats med stöd av rådets förordning (EEG) nr 3653/90 av den 11 december 1990 om fastställande av övergångs- bestämmelser för den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål och ris i Portugal (1), och när det gäller de fem nya tyska delstaterna, genom angivande av den genomsnittsavkastning som gäller för de andra tyska delstaterna. Om en medlemsstat beslutar att behandla bevattnade arealer separat i förhållande till icke-bevattnade arealer, skall motsvarande genomsnittsavkastning, som inte skall ändras, anges särskilt för båda dessa arealkategorier. (3) Medlemsstaterna skall lämna in sin regionalise- ringsplan till kommissionen senast den 1 augusti 1999 tillsammans med all nödvändig bakgrundsdokumenta- tion. För att fullgöra detta åtagande får de hänvisa till den regionaliseringsplan de lämnade till kommissionen i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 1765/92. (4) Kommissionen skall granska de regionaliseringspla- ner som medlemsstaterna lämnar in och säkerställa att varje plan baseras på relevanta och objektiva kriterier och att den överensstämmer med tillgängliga upplysningar om tidigare år. Kommissionen får invända mot planer som inte är förenliga med ovannämnda kriterier, särskilt vad avser en medlemsstats genomsnittsavkastning. I så fall skall medlemsstaten justera planen efter samråd med kommissionen. (5) Regionaliseringsplanen får ändras av den berörda medlemsstaten på begäran av kommissionen eller på medlemsstatens eget initiativ enligt det förfarande som anges i punkt 1−4. (6) Om en medlemsstat i enlighet med punkt 1 väljer att upprätta produktionsregioner vars gränser inte mot- svarar gränserna för de regionala basarealerna, skall den förelägga kommissionen en sammanfattning av alla ansökningar om ersättning och de avkastningar som är knutna till dessa. Om det av dessa uppgifter framgår, att den genomsnittsavkastning som följer av regionaliserings- planen för 1993, eller i fall med nya medlemsstater, genomsnittsavkastningen som följer av planen för 1995 överskrids i en medlemsstat, skall all ersättning som skall (1) EGT L 362, 27. 12. 1990, s. 28. 4. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170/7 göras i den medlemsstaten under följande regleringsår sänkas i proportion till det konstaterade överskottet. Denna bestämmelse skall emellertid inte tillämpas om den kvantitet för vilken ansökningarna gjordes, uttryckt i ton spannmål, inte överskrider den kvantitet som utgörs av produkten av medlemsstatens samtliga basarealer och ovannämnda genomsnittsavkastning. Medlemsstaterna kan välja att få konstaterat eventuella överskridanden av genomsnittsavkastningen för varje basareal. I sådana fall skall bestämmelserna i denna punkt tillämpas på den ersättning som skall betalas ut för varje berörd basareal. Artikel 4 (1) Arealersättningen skall beräknas genom att grund- beloppet per ton multipliceras med den genomsnittsav- kastning som fastställs i regionaliseringsplanen för den berörda regionen. (2) Grundbeloppet per ton fastställs till: — 72,5 ecu för proteingrödor och — 66 ecu för andra jordbruksgrödor. Artikel 5 Ett tillägg till arealersättningen på 344,5 ecu per hektar skall betalas ut för den areal där durumvete odlas i de traditionella produktionsområden i bilaga II, inom de gränser som fastställs i bilaga III. förtecknas som Om summan av de arealer, för vilka det ansökts om ett tillägg till arealersättningen under ett regleringsår översti- ger ovan angivna gräns, skall den areal per producent för vilken tillägget får betalas ut sänkas i proportion därtill. Medlemsstaterna får, med iakttagande av de gränser som fastställs för en medlemsstat i bilaga III, fördela de arealer som anges i nämnda bilaga mellan de produk- tionsområden som definieras i bilaga II, eller, i förekom- mande fall, i nivå med det produktionsområde som avses i artikel 3, efter vilken omfattning odlingen av durumvete haft under perioden 1993 till 1997. Om summan av de arealer, för vilka det inom ett produktionsområde har ansökts om ett tillägg till arealersättningen under ett regleringsår överskrider motsvarande regionala gräns, skall den areal per producent till vilken tillägget får betalas minskas proportionellt. Denna minskning skall genomföras sedan det inom en medlemsstat har skett en överföring av arealer från regioner som inte har nått upp till gränsen för sin region till regioner som har överskridit denna gräns. I andra områden än de som anges i bilaga II och som har en väl etablerad produktion av durumvete, skall ett särskilt stöd på 138,9 ecu per hektar införas med de begränsningar när det gäller antal hektar som anges i bilaga IV. Artikel 6 (1) Åtagandet om arealuttag för varje producent som ansöker om arealersättning skall fastställas till en andel av hans areal med de berörda jordbruksgrödorna för vilken en ansökan lämnats in, och som tagits ur produk- tion, i enlighet med denna förordning. Åtagandet om arealuttag skall för närvarande vara 0 %. (2) Medlemsstaterna skall vidta de miljöåtgärder som är lämpliga med hänsyn till den uttagna markens sär- skilda beskaffenhet. (3) Den uttagna marken får användas för produktion av material för framställning inom gemenskapen av pro- dukter som inte primärt är avsedda som livsmedel eller djurfoder, förutsatt att effektiva kontrollsystem används. Medlemsstaterna får bevilja producenter nationellt stöd för att hjälpa dem att täcka kostnaderna för plantering av fleråriga grödor för produktion av biomassa. Stödet får dock inte överstiga räntan på ett lån som skall återbetalas i fem lika stora årliga delbetalningar och som har tagits ut till ett belopp som inte överstiger fem års arealersätt- ningar för marken i fråga. (4) Ersättningen för åtagandet om uttag av mark skall beräknas som arealersättningen enligt artikel 4. 1 och 4. 2 andra strecksatsen. När olika avkastningar är fastställda för bevattnad och icke-bevattnad mark, skall de för icke-bevattnad mark tillämpas. För Portugal skall det vid utbetalning av ersättning tas hänsyn till det stöd som beviljats enligt förordning (EEG) nr 3653/90. (5) Producenter kan beviljas ersättning för uttag när det gäller mark som tagits ur produktion utöver åtagan- det. I sådana fall får den uttagna arealen inte överstiga en areal som medlemsstaterna skall fastställa med hänsyn till särskilda situationer och till att en tillräckligt stor del av jordbruksmarken utnyttjas. Den areal som tas ur produk- tion bör åtminstone utgöra 10 % av arealen med jord- bruksgrödor för vilken en ansökan om ersättning lämnats in, och som tagits ur produktion, i enlighet med denna förordning. Ersättningen för uttag får beviljas på flera år, dock högst fem år. (6) Producenter som ansöker om ersättning för en areal som inte överstiger den areal som behövs för att C 170/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 6. 98 producera 92 ton spannmål, på grundval av den avkast- ning som fastställts för deras region, är inte bundna av åtagandet om uttag. Artikel 9 Artikel 7 Ansökningar om ersättning får inte lämnas för mark som den 31 december 1991 utnyttjades för permanent bete, fleråriga grödor, var skogbevuxen eller utnyttjades för andra ändamål än jordbruk. Medlemsstaterna får, på villkor som skall fastställas, avvika från dessa bestämmelser, under vissa särskilda omständigheter, särskilt för arealer som ingår i omstruk- tureringsprogram eller för arealer med normal växtföljd för fleråriga jordbruksgrödor med de grödor som finns förtecknade i bilaga I. I sådana fall skall medlemsstaterna vidta åtgärder för att förhindra betydande ökning av den totala stödberättigande jordbruksarealen. Dessa åtgärder kan utgöras av en möjlighet att låta arealer som tidigare var berättigade till kompensation förlora denna rättig- het. Medlemsstaterna får också avvika från bestämmelserna i första stycket under vissa särskilda omständigheter i samband med olika former av offentliga åtgärder, när en jordbrukare på grund av sådana åtgärder börjar odla mark som tidigare inte gav rätt till kompensation för att fortsätta sin normala jordbruksverksamhet, och om den aktuella åtgärden innebär att mark som ursprungligen gav rätt till kompensation inte längre gör detta så att den samlade mängden stödberättigad mark inte ökar betyd- ligt. Medlemsstaterna kan vidare, i vissa fall som inte omfat- tas av de två föregående styckena, avvika från det första stycket om de kam förelägga bevis i en plan som lämnas till kommissionen på att den samlade mängden stödberät- tigad mark är oförändrad. Artikel 8 Tillämpningsföreskrifter för detta kapitel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 23 i rådets förordning (EEG) nr 1766/92 (1), särskilt: — sådana som avser upprättande och förvaltning av basarealer, — sådana som avser upprättandet av regionaliseringspla- ner för produktionen, — sådana som avser beviljandet av arealersättning, — sådana föreskrifter som rör den minimiareal som berättigar till ersättning; i dessa föreskrifter skall särskild hänsyn tas till kraven vad avser övervakning och det aktuella programmets önskade effektivitet, — sådana som för durumvete fastställer berättigandet till tillägget till den ersättning som avses i artikel 5 och kraven för berättigande till det särskilda stöd som avses i den artikeln, och särskilt fastställandet av de regioner som skall beaktas, — sådana som avser uttag, särskilt de som hänför sig till artikel 6. 3; dessa villkor får inbegripa odling av produkter utan ersättning, — sådana som avser villkoren för tillämpning av arti- kel 7; dessa villkor skall fastställa under vilka omstän- digheter artikel 7 kan åsidosättas samt medlemsstater- nas plikt att förelägga kommissionens planerade åtgärder för godkännande. Enligt samma förfarande får kommissionen: — antingen uppställa vissa villkor för beviljandet av ersättning, som användandet av särskilt utsäde, certi- fierat utsäde när det gäller durumvete, vissa sorter när det gäller oljefrö, durumvete och linfrö eller ge med- lemsstaterna möjlighet att uppställa sådana villkor för beviljandet av ersättning, Utbetalning skall göras mellan den 1 januari och (1) den 31 mars efter skörden. — göra det möjligt att ändra de datum som avses i artikel 8. 2 för vissa områden där klimatförhållandena gör att de normala tidpunkterna inte kan tillämpas, För att få rätt till arealersättning skall en produ- (2) cent senast den 31 maj före skörden i fråga, så utsädet och senast den 15 maj lämna in ansökan. — göra det möjligt, med förbehåll för budgetsituationen, att, genom undantag från artikel 8. 1, tillåta utbetal- ningar före den 1 januari i vissa regioner på högst 50 % av arealersättningen och av ersättningen för (3) Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att påminna de sökande om att miljölagstiftningen skall iakttas. (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 923/96 (EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37). 4. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170/9 uttaget under år då extrema klimatförhållandena har medfört en sådan minskning av skördarna att produ- centerna råkar i svårigheter. Artikel 10 De åtgärder som anges i detta kapitel skall betraktas som intervention för stabilisering av jordbruksmarknaderna enligt artikel. i förordning (EG) nr. /. Artikel 12 Skulle särskilda åtgärder bli nödvändiga för att under- lätta övergången från det gällande systemet till det som upprättas genom denna förordning, skall sådana åtgärder antas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 23 i förordning (EEG) nr 1766/92. Artikel 13 Förordning (EEG) nr 1765/92 skall upphöra att gälla. KAPITEL II Allmänna bestämmelser och övergångsbestämmelser Artikel 14 Artikel 11 Storleken på arealersättningen och på ersättningen för åtagandet om uttag av mark samt den procentuella arealandel som skall tas ur produktion, vilka fastställs i denna förordning, får ändras mot bakgrund av produk- tions-, produktivitets- och marknadsutvecklingen enligt det förfarande som fastställs i artikel 43. 2 i fördraget. 1. Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemen- skapernas officiella tidning. Denna förordning skall tillämpas från och med 2. regleringsåret 2000/2001. Förordning (EEG) nr 1765/92 skall fortsätta att 3. tillämpas för regleringsåret 1999/2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Bryssel den. På rådets vägnar. C 170/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 6. 98 BILAGA I Produktbeskrivning KN-nummer Beskrivning 1001 10 00 1001 90 1002 00 00 1003 00 1004 00 00 1005 1007 00 1008 I. SPANNMÅL Durumvete Annat vete och blandsäd utom durumvete Råg Korn Havre Majs Sorghum Bovete, hirs och kanariefrö; annan spannmål 0709 90 60 Sockermajs 1201 00 ex 1205 00 II. ÖLJEVÄXTFRÖ Sojabönor Rapsfrön och rybsfrön ex 1206 00 10 Solrosfrön 0713 10 0713 50 III. PROTEINGRÖDOR Ärter Bondbönor och hästbönor 1209 29 50 Sötlupiner ex 1204 00 IV. LIN, utom spånadslin Linfrön (Linum usitatissimum L. ) 4. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170/11 BILAGA II Traditionella produktionsområden för durumvete GREKLAND ÖSTERRIKE Nomoi i följande regioner Pannonien Centrala Grekland Peloponnes Joniska öarna Thessalien Makedonien Egeiska öarna Thrakien FRANKRIKE Regioner Midi-Pyrénées Provence-Alpes-Côte d’Azur Languedoc-Roussillon Departement (1) Ardèche Drôme ITALIEN Regioner Abruzzo Basilicata Calabria Campania Lazio Marche Molise Umbrien Apulien Sardinien Sicilien Toscana (1) Vart och ett av dessa departement kan anknytas till en av regionerna ovan. SPANIEN Provinser Almería Badajoz Burgos Cádiz Córdoba Granada Huelva Jaén Málaga Navarra Salamanca Sevilla Toledo Zamora Zaragoza PORTUGAL Distrikt Santarém Lisboa Setúbal Portalegre Evora Beja Faro C 170/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 6. 98 BILAGA III Maximal garantiareal som fär tillägg till kompensationsbetalningen för durumvete Grekland Spanien Frankrike Italien Österrike Portugal (hektar) 617 000 594 000 208 000 1 646 000 7 000 59 000 BILAGA IV Maximal garantiareal som får särskilt stöd för durumvete Tyskland Spanien Frankrike Italien Förenade kungariket (hektar) 10 000 4 000 50 000 4 000 5 000


title: WRITTEN QUESTION No. 709/98 by Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA to the Commission. Food legislation - consumer health

eurovoc_concepts:
approximation of laws
consumer information
consumer protection
food inspection
foodstuffs legislation
labelling
mutual recognition principle
public health

text: 11. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 386/33 Aluksi komissio haluaa korostaa, ett(cid:228) komission mukaan nykyinen yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ei mill(cid:228)(cid:228)n tavoin kiell(cid:228) j(cid:228)senvaltioilta mahdollisuutta soveltaa yhdenmukaistamattomia v(cid:228)lillisi(cid:228) veroja, jos t(cid:228)m(cid:228) tapahtuu perustamis- sopimuksen perusperiaatteiden ja yhteis(cid:246)n johdetun oikeuden mukaisesti. Edell(cid:228) mainitun tapauksen tarkastelun yhteydess(cid:228) komissio on kuitenkin joutunut toteamaan, ett(cid:228) kyseess(cid:228) oleva It(cid:228)vallan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ei noudata kaikkia verotusta koskevia periaatteita, jotka on lueteltu valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisest(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) sek(cid:228) n(cid:228)iden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta annetussa direktiiviss(cid:228) 92/12/ETY (2), eik(cid:228) erityisesti t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin 3 artiklan 2 kohdassa lueteltuja peri- aatteita, koska komission mielest(cid:228) veroa ei kanneta t(cid:228)m(cid:228)n artiklan mukaisesti erityistarkoitukseen. Komissio on my(cid:246)s joutunut toteamaan, ett(cid:228) suoraan tilalta harjoitetun viinin myynnin vapauttaminen t(cid:228)st(cid:228) verosta ei sovi yhteen EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan kanssa. Komissio on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) muissa j(cid:228)senvaltioissa saatetaan peri(cid:228) samanlaisia veroja. Jos t(cid:228)llainen tapaus tulee ilmi ja jos osoittautuu, ett(cid:228) kyseess(cid:228) on yhteensopimattomuus yhteis(cid:246)n oikeuden kanssa, komissio toimii kuten It(cid:228)vallan tapauksessa ja k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) perustamissopimuksessa sille annettuja v(cid:228)lineit(cid:228), jotta yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- t(cid:246)(cid:228) noudatettaisiin. (1) (2) EYVL C 323, 21. 10. 1998, s. 60. EYVL L 76, 23. 3. 1992. (98/C 386/041) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0708/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Elintarvikelains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ja kuluttajien terveys Komission vihre(cid:228) kirja Euroopan unionin elintarvikelains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yleisist(cid:228) periaatteista. Komission tiedonanto kuluttajien terveydest(cid:228) ja elintarvikkeiden turvallisuudesta. KOM(97) 176 lopull. ja KOM(97) 183 lopull. Euroopan komissiolta pyydet(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n elintarvikelains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yksinkertaistamista ja j(cid:228)rkeist(cid:228)mist(cid:228) niilt(cid:228) osin kuin t(cid:228)m(cid:228) ei ole haitallista v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mien turvallisuusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten kannalta. (98/C 386/042) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0709/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Elintarvikelains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ja kuluttajien terveys Komission vihre(cid:228) kirja Euroopan unionin elintarvikelains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yleisist(cid:228) periaatteista. Komission tiedonanto kuluttajien terveydest(cid:228) ja elintarvikkeiden turvallisuudesta. KOM(97) 176 lopull. ja KOM(97) 183 lopull. Euroopan komissiota pyydet(cid:228)(cid:228)n tarkastelemaan muiden kuin pakollisten v(cid:228)lineiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) periaatteessa ennen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)llisten normien luomista ja ottamaan huomioon vastavuoroisen tunnustamisen periaate my(cid:246)s vapaaehtoisten v(cid:228)lineiden osalta


title: PREGUNTA ESCRITA n. 762/98 del Georg JARZEMBOWSKI a la Comisión. No aplicación de hecho de las disposiciones aduaneras simplificadas en Grecia

eurovoc_concepts:
Greece
Union transit
carrier
customs regulations
customs territory (EU)
customs union
free zone
harbour installation
legal code
simplification of formalities

text: C 323/68 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 10. 98 (98/C 323/90) PREGUNTA ESCRITA E-0754/98 de Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) a la Comisio·n (18 de marzo de 1998) Asunto: Reducciones de la iniciativa REGIS para las regiones ultraperife·ricas en el marco de la Agenda 2000 La Agenda 2000 de la Comisio·n Europea preve· el mantenimiento de las regiones ultraperife·ricas como Regio·n Objetivo nu·mero 1, pese a que e·stas superen en su PIB el 75 % de la media comunitaria. No obstante, cuando la misma Agenda 2000 de la Comisio·n Europea habla de «reducir el nu·mero de iniciativas comunitarias», se excluye de los nuevos objetivos a la iniciativa REGIS para regiones ultraperife·ricas, contemplados en anteriores per(cid:14)·odos de programacio·n. Como conoce la Comisio·n, la iniciativa REGIS es el segundo programa de inversiones en Canarias, tras el programa Operativo de Canarias (FEDER), y supone importantes fondos econo·micos para el desarrollo local o el fomento de las energ(cid:14)·as renovables, por mencionar so·lo dos ejemplos. Por otro lado, el tratamiento espec(cid:14)·fico en el nuevo Tratado de Amsterdam de las regiones ultraperife·ricas, donde se contemplan medidas espec(cid:14)·ficas para las «condiciones de acceso a los fondos estructurales y a los programas horizontales comunitarios», parece hacer necesario contemplar una iniciativa comunitaria espec(cid:14)·fica para estas regiones, tal como lo ha sido la iniciativa REGIS hasta ahora. ¿Considera necesario la Comisio·n incluir una iniciativa comunitaria para regiones ultraperife·ricas en el pro·ximo per(cid:14)·odo de programacio·n, tal como ha ocurrido en los Programas REGIS I y REGIS II? ¿De que· forma ha previsto la Comisio·n paliar una posible desaparicio·n de la iniciativa REGIS, teniendo en cuenta la importancia de sus aportaciones financieras para la econom(cid:14)·a y la sociedad canarias? Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisio·n (21 de abril de 1998) La Comisio·n tiene la intencio·n de conceder una atencio·n especial a las zonas ultraperife·ricas. En su propuesta relativa a los nuevos Reglamentos de los Fondos estructurales de 18 de marzo de 1998 (1), preve· asimilar espec(cid:14)·ficamente estas regiones al objetivo no 1, incluso aunque su producto interior bruto (PIB) por habitante rebase el 75 % de la media comunitaria. Por lo que respecta a las actuaciones realizadas hasta este momento correspondientes a REGIS I y II, la Comisio·n pretende integrarlas en los programas del objetivo no 1 en un afa·n por concentrar los temas, simplificar la gestio·n y la administracio·n y conseguir una mayor eficacia de las actuaciones. Por lo que se refiere a la intensidad de la ayuda comunitaria, las zonas ultraperife·ricas debera·n beneficiarse, al igual que las dema·s regiones subvencionables en virtud del objetivo no 1, del esfuerzo de concentracio·n de los recursos presupuestarios en favor de este u·ltimo. (1) COM(98)131. (98/C 323/91) PREGUNTA ESCRITA E-0762/98 de Georg Jarzembowski (PPE) a la Comisio·n (18 de marzo de 1998) Asunto: No aplicacio·n de hecho de las disposiciones aduaneras simplificadas en Grecia Las autoridades aduaneras de Grecia deniegan, sin un motivo objetivo, a las compan(cid:152)(cid:14)·as navieras la posibilidad de despachar, conforme al «procedimiento de tra·nsito comunitario simplificado» contemplado en el art(cid:14)·culo 448 del Reglamento (CEE) no 2454/93 (1) de la Comisio·n, las mercanc(cid:14)·as que deben descargar en los puertos de El Pireo, Salo·nica y Heraklion. Dichas autoridades han declarado «zona franca» la totalidad de los tres puertos mencionados. De esta forma, los expedidores que utilizan dichos puertos esta·n obligados a cumplir las formalidades relacionadas con las «zonas francas», sin tener en cuenta, adema·s, si las mercanc(cid:14)·as han sido transportadas en contenedores. Dichas formalidades incluyen hasta 15 tra·mites, llevan mucho tiempo y son muy costosas


title: PERGUNTA ESCRITA n. 739/98 do Deputado Klaus LUKAS à Comissão. Discriminação de agências de viagem não filiadas na ABTA

eurovoc_concepts:
Austria
United Kingdom
educational administration
professional association
restriction on competition
right of establishment
sport
teaching
travel
travel agency

text: 9. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 310/121 Que medidas tenciona pois tomar a Comissa(cid:152)o para que estes viticultores possam recuperar a certifica(cid:231)a(cid:152)o de «agricultura biolo·gica»? (1) JO L 198 de 22. 7. 1991, p. 1. Resposta dada pelo Sr. Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (8 de Abril de 1998) A Comissa(cid:152)o esta· actualmente a proceder a uma ana·lise aprofundada do problema evocado pelo Senhor Deputado, que na(cid:152)o deixara· de informar no mais curto prazo. (98/C 310/161) PERGUNTA ESCRITA E-0739/98 apresentada por Klaus Lukas (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (18 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Discrimina(cid:231)a(cid:152)o de age(cid:136)ncias de viagem na(cid:152)o filiadas na ABTA Foi-me enviada documenta(cid:231)a(cid:152)o, da qual se infere que as autoridades escolares da Gra(cid:152)-Bretanha discriminam sistematicamente as age(cid:136)ncias de viagem que na(cid:152)o esta(cid:152)o filiadas na Associa(cid:231)a(cid:152)o de age(cid:136)ncias de viagem brita(cid:136)nicas (ABTA) ou cuja sede social na(cid:152)o se situe na Gra(cid:152)-Bretanha. Assim, sa(cid:152)o dadas instru(cid:231)o(cid:152)es aos professores para que, em caso algum, recorram a age(cid:136)ncias de viagem na(cid:152)o brita(cid:136)nicas, ou que na(cid:152)o estejam filiadas naquela associa(cid:231)a(cid:152)o, para organizar cursos de esqui na A· ustria. Se essas instru(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o forem acatadas, os cursos na(cid:152)o sa(cid:152)o autorizadaos. Essa atitude e· tanto mais incompreens(cid:14)·vel porquanto o argumento das «melhores» garantias oferecidas pelos membros da ABTA na(cid:152)o e· sequer aplica·vel, ja· que a age(cid:136)ncia em causa opera em conformidade com o regulamento austr(cid:14)·aco sobre as garantias das age(cid:136)ncias de viagem, que corresponde ao Package Travel, Package Holidays and Package Tours Regulatins de 1992, mediante o qual e· transposta a mesma directiva da UE. Para poder oferecer cursos de esqui a‘s escolas, e na(cid:152)o obstante os custos adicionais que tal comportava, a empresa austr(cid:14)·aca em causa tentou, sem e(cid:136)xito, filiar-se na ABTA. Com efeito, os estatutos da ABTA esta(cid:152)o concebidos de tal forma que qualquer age(cid:136)ncia na(cid:152)o brita(cid:136)nica se ve(cid:136), na pra·tica, impossibilitada de o fazer. A atitude das autoridades escolares e os me·todos seguidos pela ABTA fazem com que saiam goradas todas as expectativas ligadas a‘ cria(cid:231)a(cid:152)o do mercado interno. 1. 2. 3. A Comissa(cid:152)o tem conhecimento destes factos? Que comenta·rio lhe merece a atitude da ABTA e das autoridades escolares brita(cid:136)nicas? Que medidas tenciona tomar em rela(cid:231)a(cid:152)o a essa atitude? Resposta dada pelo Sr. Monti em nome da Comissa(cid:152)o (8 de Maio de 1998) A Comissa(cid:152)o esta· actualmente a proceder a uma ana·lise aprofundada do problema evocado pelo Senhor Deputado, que na(cid:152)o deixara· de informar no mais curto prazo. (98/C 310/162) PERGUNTA ESCRITA E-0742/98 apresentada por Mihail Papayannakis (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (18 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Eixo Ocidental Poderia a Comissa(cid:152)o indicar qual o esta·dio de adiantamento do Eixo Ocidental? Poderia ainda a Comissa(cid:152)o indicar se foi efectuado um estudo de impacto ambiental e quais as propostas concretas, atendendo a que, segundo determinadas informa(cid:231)o(cid:152)es, tiveram ja· in(cid:14)·cio, quer a constru(cid:231)a(cid:152)o desta via, quer os processos de expropria(cid:231)a(cid:152)o a‘ mesma associados, o que suscita protestos e queixas?


title: QUESTION ECRITE no 749/98 de Allan MACARTNEY à la Commission. Programmes publics d'investissements

eurovoc_concepts:
European accounting system
financing
public investment
public sector

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 773/98 by Jessica LARIVE to the Commission. Book price agreements and Article 128 of the Maastricht Treaty

eurovoc_concepts:
Austria
German Democratic Republic
Germany
book trade
fixing of prices
price agreement
restriction on competition
trade restriction


title: PREGUNTA ESCRITA n. 766/98 del Nikitas KAKLAMANIS a la Comisión. Créditos de los Fondos estructurales (RESPUESTA COMPLEMENTARIA)

eurovoc_concepts:
Community budget
Community support framework
Structural Funds
budgetary power
closing of accounts
commitment of expenditure
financial year
payment appropriation
use of aid
validation of expenditure

text: C 323/70 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 10. 98 (98/C 323/92) PREGUNTA ESCRITA E-0766/98 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisio·n (18 de marzo de 1998) Asunto: Cre·ditos de los Fondos estructurales Segu·n algunas informaciones, los importes pendientes de liquidacio·n de los Fondos estructurales se incrementaron en 1997 en 2,8 millones de ecus. Con motivo del establecimiento del presupuesto de la UE de 1997, la Comisio·n subestimo· los cre·ditos de pago en 2. 000 millones de ecus y la autoridad presupuestaria recorto· otros 1. 000 millones de ecus de los cre·ditos de pago. Estas medidas tuvieron como consecuencia que en 1997 se cerraran prematuramente la liquidacio·n de cuentas por falta de cre·ditos de pago. Ahora, se informa de que, en lo relativo a los cre·ditos de compromiso de los Fondos estructurales correspondientes a los ejercicios 1998 y 1999, no se prolongara· su ejecucio·n ma·s alla· del ejercicio econo·mico de 1999, y que se perdera·n todos los que no se hayan utilizado reduciendo proporcionalmente la dotacio·n de las actividades estructurales. Se trata de un asunto de extrema importancia, sobre todo para los pa(cid:14)·ses meridionales de la UE que tienen una necesidad absoluta de los cre·ditos de los Fondos estructurales para realizar las obras de infraestructura que necesitan, y por ello quisiera que la Comisio·n respondiera a las dos preguntas siguientes: 1. ¿De que· modo ha contribuido la falta de cre·ditos de pago al aumento de los importes pendientes de liquidacio·n de los Fondos estructurales? 2. ¿Cua·l es la posicio·n oficial de la Comisio·n sobre la transferencia de los cre·ditos de compromiso no utilizados de los an(cid:152)os 1998 y 1999 a presupuestos posteriores del nuevo marco financiero 2000-2006? Respuesta complementaria del Sr. Liikanen en nombre de la Comisio·n (6 de mayo de 1998) 1. En su anteproyecto de presupuesto de 1997, la Comisio·n propuso una cantidad de 24. 823 millones de ecus en cre·ditos de pago para los Fondos estructurales. Esta cifra correspond(cid:14)·a a un examen de las necesidades de los Estados miembros a lo largo del an(cid:152)o 1997. En el procedimiento presupuestario de 1997 la autoridad presupuestaria recorto· 1. 000 millones de ecus, reduciendo los cre·ditos de pago a 23. 823 millones de ecus. Los cre·ditos de pago consignados en el presupuesto de 1997 han resultado ser insuficientes para hacer frente, a lo largo del ejercicio de 1997, a todas las demandas de pago dirigidas por los Estados miembros a la Comisio·n. Las demandas de pago que no se llevaron a cabo, que ascend(cid:14)·an a cerca de 1. 200 millones de ecus con arreglo a los marcos comunitarios de apoyo, se han tenido que rechazar y pagar en 1998. De todo ello se deduce que las previsiones de la Comisio·n para su anteproyecto de presupuesto de 1997 han sido acertadas. Por supuesto, si no se hubieran recortado los cre·ditos de pago, la liquidacio·n de e·stos habr(cid:14)·a resultado mejor y menor el aumento de los importes pendientes de liquidacio·n. Segu·n la normativa actual, todos los compromisos comunitarios relativos a los Fondos estructurales 2. debera·n quedar cumplidos a 31 de diciembre de 1999. Con las informaciones de que dispone actualmente la Comisio·n no se puede anticipar una infrautilizacio·n de los compromisos de los Fondos estructurales para 1999. (98/C 323/93) PREGUNTA ESCRITA E-0770/98 de Ge·rard Caudron (PSE) a la Comisio·n (18 de marzo de 1998) Asunto: Seguridad de los nin(cid:152)os menores de 2 an(cid:152)os en los aviones Los nin(cid:152)os menores de 2 de an(cid:152)os se benefician de una gratuidad o casi gratuidad cuando viajan en avio·n. No tienen asiento reservado y viajan en las rodillas de un familiar o de un acompan(cid:152)ante