title: Beretning fra Kommissionen om samarbejdet med europæiske ikke-statslige udviklingsorganisationer (NGDO'er) på områder af særlig interesse for udviklingslandene - (regnskabsåret 1996)

eurovoc_concepts:
EU financing
cooperation policy
developing countries
development aid
non-governmental organisation

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 17. 03. 1998 KOM(1998) 127 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN om samarbejdet med europæiske ikke-statslige udviklingsorganisationer (NGDO'er) på områder af særlig interesse for udviklingslandene (regnskabsåret 1996) RESUME 1. På mødet den 28. november 1977 godkendte Rådet proceduren for anvendelse af bevillingerne under post B7-6000 på Fællesskabets budget til samfinansiering af projekter med ikke-statslige udviklingsorganisationer (NGDO'er)1. I henhold til denne procedure skal Kommissionen hvert år forelægge Rådet en beretning om anvendelsen af disse bevillinger i det foregående regnskabsår. Kommissionen fremlægger hermed denne beretning for regnskabsåret 1996. 2. Selv om Rådets krav om forelæggelse af beretningen kun omfatter bevillingerne på budgetpost B7-6000, belyser beretningen også andre vigtige aspekter af samarbejdet med NGDO'erne, herunder fødevarehjælp, humanitær bistand, særprogrammer og koordinering mellem NGDO'erne. Disse forskellige bidrag fra de berørte tjenestegrene i Kommissionen giver tilsammen et helhedsbillede af dette samarbejde. Jf. Rådets dokument R/207/78 (GCD) af 26. januar 1978. 1 mOHÛLH INDLEDNING DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS SAMARBEJDE MED NGDO'ERNE I 1996 1. EF-SAMFINANSIERING AF PROJEKTER I UDVIKLINGSLANDE OG AF OPLYSNINGSKAMPAGNER I EUROPA, DER ER GENNEMFØRT AF IKKE-STATSLIGE EUROPÆISKE ORGANISATIONER 1. 1 Samlet overblik 1. 2 EF's samfinansieringsprogram for 1996 vedrørende projekter i udviklingslande, der gennemføres af europæiske NGQ'er 1. 2. 1 11996-programmets hovedtræk 1. 2. 2 Bloktilskud 1. 2. 3 Modtagerlande i 3 Samfinansiering og oplysningskampagner i EF om udviklingsspørgsmål 1. 3. 11996-programmets hovedtræk 1. 4 Samfinansieringsprogrammet i tidsrummet 1976 til 1996 1. 5 Forbindelserne mellem EF og NGQ'ernes Kontaktudvalg 1. 6 Rådets forordning om samfinansieringsforanstaltninger sammen med europæiske NGQ'er 1. 7 Udsigte 2. ANDRE SAMARBEJDSOMRÅDER 2. 1 Fødevarehjælp formidlet af NGDO'er (budgettets afsnit B7-2) 2. 2 Oplagring af fødevarer og systemer for tidlig varsling 2. 3 Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) 2. 3. 1 Generel oversigt over den humanitære bistand i 1996 2. 3. 2 Humanitære bistandsaktioner 2. 3. 3 Samarbejde med NGQ'er 2. 4 Samarbejde med NGQ'er omkring bistand til flygtninge, hjemvendende flygtninge og internt fordrevne personer Side 1 QL 2 3 3 4 4 5 7 8 8 9 il 12 12 14 14 15 16 16 16 17 17 2. 4. 1 Samarbejde med NGO'erne om bistand - med henblik på selvforsyning - til flygtninge, internt fordrevne personer og hjemvendende flygtninge i Asien og Latinamerika 2. 4. 2 Bistand til flygtninge, hjemvendte og internt fordrevne personer (Lomé-konventionens artikel 255) 2. 5 Rehabiliteringsprogrammer i udviklingslande 2. 5. 1 Rehabiliteringsforanstaltninger (budgetposterne B7-321Q og B7- 6410 på 1966-budgetten 2. 6 Europæisk program for genopbygning og udvikling i Sydafrika: 2. 6. 1 Generelle målsætninger for EPRD 2. 6. 2 Specifikke målsætninger 2. 6. 3 Konklusioner 2. 7 EF-sundhedsforanstaltninger i udviklingslandene, især med hensyn til AIDS -NGO'ernes rolle (AVS-staterne) 2. 8 Mitøø- og skovsektoren (budgetposterne B7-6200 for miljø og B7-6201 vedrørende tropiske skovet (AVS-staterne^ 2. 8. 1 Mi\jøhudgetppostB7-6200 2. 8. 2 Budgetpost B7-6201 til fordel for tropiske skove 2. 9B7-6004 2. 10BMQQ5 2. 11 Decentralt samarbejde (B7-6430^ 2. 11. 1 Målsætninger 2. 11. 2 Budgetpost B7-643Q-. 17 18 19 19 20 20 22 23 24 25 25 25 27 27 27 27 28 Al TABELLER vedrørende budgetpost B7-6000 , • - Side I. II. Oversigt over udviklingsprojekter samfinansieret af EF i perioden 1976-1996, fordelt på modtagerlande Fordeling på medlemsstater af fællesskabsmidler til samfinansiering bevilget i perioden 1976-1996 III. Fordeling på medlemsstater af fællesskabsmidler til samfinansiering bevilget i 1996 31 35 36 A C INDLEDNING Gennem de sidste 20 år har samarbejdet mellem de europæiske NGDO'er og EF afspejlet den solidaritet, som Europas borgere har vist gennem deres støtte til NGO'ernes arbejde med de fattige og marginaliserede befolkningsgrupper i udviklingslandene. EF bidrager af NGO'ernes gennem hovedsageligt udviklingsprogrammer i udviklingslandene og deres oplysningskampagner i Europa om udviklingsspørgsmål, gennem ydelse af iværksættelse af fødevaresikkerhedsprograrnmer, og gennem ydelse af humanitær bistand og hjælp inden for mange andre mere specialiserede områder. fødevarehjælp og samfinansiering formål dette til På trods af de senere års nedskæringer af de finansielle midler til udviklingssamarbejde og de aktuelle budgetbegrænsninger, som Kommissionen er blevet pålagt, har der dog været tale om megen kontinuitet i bevillingen af EF-midler til NGO'erne. I 1996 blev der over EF's budget bevilget godt 703. 6 mio. ECU til NGO'ernes udviklingsmæssige og humanitære aktiviteter i udviklingslandene (sammenholdt med 821,5 i 1995 og 803,3 i 1994). Derudover har NGO'eme spillet en afgørende rolle ved gennemførelsen af programmer inden for rammerne af EU's programmer i Asien og Latinamerika samt ved gennemførelsen af EUF-finansierede programmer (Den Europæiske Udviklingsfond). Den særlige budgetpost til samfinansiering af udviklingsprojekter sammen med europæiske NGO'er nåede i 1996 op på 175 mio. ECU2, sammenholdt med 174 mio. ECU i 1995 og 145 mio. ECU i 1994. I nærværende årsberetning lægges der i afsnit I særlig vægt på de NGO-foranstaltninger, der er blevet samfinansieret af Kommissionen under budgetpost B7-6000. Som følge af det meget store antal foranstaltninger er beretningen ikke bilagt lister over alle udviklingsprojekter og oplysningskampagner om udviklingsspørgsmål, men disse kan rekvireres hos Generaldirektoratet for Udvikling (GD VIII/B/2). Afsnit II i beretningen, "Andre samarbejdsområder", indeholder oplysninger om de andre hovedområder for EF's udviklingsbistand, hvor NGO'erne spiller en vigtig rolle, og som finansieres over EF-budgettet eller i henhold til artikel 254 og 255 i Lomé-konvention IV. 1 mio. ECU er overført fra budgetpost B7-6006 (Fællesskabsstøtte til ikke-statslige organisationers virksomhed i Cuba). DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS SAMARBEJDE MED NGO'ERNE T 1996 Det store antal poster på EF-budgettet, hvor NGO'erne var aktive i 1996, afspejler deres betydning inden for næsten alle aspekter af EF's programmer for udviklingssamarbejde. Følgende oversigt omfatter hovedområderne for samarbejdet med NGO'er. 1. Samfinansiering af udviklingsprojekter i udviklingslande 2. Samfinansiering af oplysningskampagner i Europa om udviklingssp0rgsmal 3. Samfinansiering af de europaeiske NGO'ers Kontaktudvalg og evalueringer mv. Rehabiliteringsprogrammer 4. F0devarehjaelp 5. Humanitaerbistand(ECHO) 6. udviklingslande 7. Rehabiliteringsprogrammer i det sydlige Afrika 8. Bistand til flygtninge og fordrevne i 9. Saerprogram for Sydafrika 10. Andre budgetposter, som NGO'er kan fa adgang til (Vietnam, Cambodja, sundhed, milj0 osv. )4 1996 Mio. ECU 155 1 1995 Mio. ECU 139,9 18^3 \J 111,2 30P 42,8 14,6 25,4 13,6 205 16$ ^4 214,0 328 44,0 13,9 15,7 48,6 n/a Fællesskabets bidrag i 1996 over EF-budgettet til NGO-projekter beløber sig til omkring 703,6 mio. ECU. 3 Omtrentligt tal. Den humanitær bistand, der blev kanaliseret gennem NGO'er, udgjorde i 1996 46% af det samlede beløb hertil. Fraregnet de NGO-projekter, der har modtaget støtte fra EUF og i form af ALA- og MED A-midler. 4 5 Omtrentlige tal. 2 1. EF-SAMFINANSIERING AF I UDVIKLINGSLANDE OG AF OPLYSNINGSKAMPAGNER I EUROPA, DER ER GENNEMFØRT AF IKKE-STATSLIGE EUROPÆISKE ORGANISATIONER PROJEKTER (Budgetpost B7-6000) 1. 1 Samlet overblik Programmets hovedmål i 1996 var: - at støtte lokale initiativer i udviklingslande, der gennemføres i partnerskab med NGO'er, med det formål at bekæmpe fattigdommen på græsrodsplan - at støtte aktiviteter inden for EU med henblik på at øge bevidstheden i Europa om de problemer, som udviklingslandene må kæmpe med, samt om Nord-Syd forbindelserne, og at støtte samarbejdet mellem de europæiske NGO'er indbyrdes og mellem de europæiske NGO'er og Fællesskabets institutioner gennem NGDO-EF- Kontaktudvalget. I lighed med de foregående år kanaliserede Kommissionen ca. 90% af bevillingerne under konto B7-6000 ind i samfinansieringen af aktiviteter, der blev gennemført i udviklingslandene, idet der tillige i stigende grad blev lagt vægt på at samfinansiere i EF omkring aktiviteter med henblik på at højne offentlighedens bevidsthed udviklingsproblematikken og at støtte NGDO-EF-Kontaktudvalget. Forpligtelsesbeillingerne på 1996-budgettet under budgetpost B7-6000 androg 174 mio. ECU (plus 1 mio. ECU fra budgetpost B7-6006 til fordel for NGO-virksomhed i Cuba). I 1996 blev der disponeret over hele dette beløb, og der blev i alt samfinansieret 824 projekter. Følgende oversigt giver et indtryk af det antal projekter, der har været behandlet, og det antal, der er blevet samfinansieret af Kommissionens NGO-Samfinansieringskontor i løbet af 1996: Antal behandlede projekter i 1996 1. 254 276 Antal samfinansierede projekter i 1996 Antal afviste projekter i 1996 Antal projekter, der blev overfort til 1997 645 179 179 33 430 64 Projekter i udviklingslande Oplysnings- kampagner i Europa omkring udviklings- sp0rgsmal I alt 1. 530 824 212 494 Kommissionens NGO-samfinansieringskontor behandler de mange ansøgninger efter de kriterier og regler, der er fastsat i de almindelige betingelser for samfinansiering6. Ved gennemgangen af hver enkelt ansøgning lægges der særlig vægt på den pågældende NGO's faglige og finansielle pålidelighed, projektets kvalitet, Syd-partnerens operationelle kapacitet og forholdet mellem denne og den europæiske NGDO, projektets forventede virkninger, dets levedygtighed og dets eventuelle multiplikatoreffekt for de berørte målgrupper. 1. 2 EF's samfinansieringsprogram for VM vedrørende projekter i udviklingslande, der gennemføres af europæiske NGO'er 1. 2. 1 11996-programmets hovedtræk I 1996 blev der samfinansieret 645 projekter til et samlet beløb af 154,5 mio. ECU, hvilket udgør 90% af forpligtelsesbevillingerne under B7-6000, herunder 164 bloktilskud. Kommissionen fortsatte med at prioritere de NGO-projekter, der især tog udgangspunkt i udviklingen på græsrodsplan og i grupper, der ikke har adgang til det officielle udviklingssamarbejde. Der blev ydet støtte til projekter såvel i landdistrikter som i byområder, med en mærkbar stigning i antallet af sidstnævnte. De væsentligste landdistrikter, almen og erhvervsrettet interventionsområder var udvikling af undervisning, sundhed, økonomiske aktiviteter, herunder støtte i form af mikrolån til mindre virksomheder og sociale støtteprojekter. Der blev fortsat ydet et særligt incitament til NGO-projekter: - I lande, der er under genopbygning eller som er ved at overgå til demokratisk styre - der skal styrke kapaciteten hos de europæiske NGO'ers Syd-partnere - I Middelhavsområdet og i den arabiske verden, som led i EU's støtte til det civile samfund, der er på vej. Der bliver fortsat lagt særdeles megen vægt på at støtte projekter, der vedrører kvinderne, og Kommissionen har samfinansieret en række projekter, der tager sigte på at lette deres adgang til den almene og erhvervsrettede undervisning samt til indkomstskabende aktiviteter både i by- og landområder. Gadebørnene udgør en anden vigtig målgruppe. Den stigende opmærksomhed, der har været omkring fattige børns sårbarhed i forbindelse med sexturismen, har givet stødet til en højere prioritering af denne udsatte gruppe, og der blev i 1996 godkendt en lang række nyskabende projekter, hvor man kombinerer adgang til uddannelse og indkomstskabende aktiviteter til fordel for de berørte familier. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: "Almindelige betingelser for samfinansiering af foranstaltninger i udviklingslandene" (dok. VIII/764/87) og "Foranstaltninger til oplysning af den europæiske offentlighed om udviklingsspørgsmål gennemført af ikke-statslige organisationer" (dok. VIII/271/87). 4 af spektrum Institutionel støtte til Syd-partnerne: De europæiske NGO'er arbejder sammen med et og både bredt græsrodsorganisationer. I de seneste år har de sydlige NGO'er i stigende grad været i stand til selv at udvikle og gennemføre projekter, og de nordlige NGO'ers rolle har derfor haft en tendens til at ændre sig; fra at stå for selve gennemførelsen af projekterne varetager de nu en mere støttende og rådgivende funktion. bistandsformidlende NGO'er Syd-partnere, Kommissionen har kraftigt tilskyndet sine europæiske NGO-partnere til at tage hensyn til deres Syd-partneres behov for institutions- og kapacitetsopbygning. Siden 1988 eksisterer der en særlig facilitet herfor under budgetpost B7-6000. Denne facilitet er ikke blevet fuldt udnyttet af de europæiske NGO'er, som det fremgik af den evaluering, som Kommissionen gennemførte i 1994. Et af de væsentligste resultater af det seminar, der blev afholdt om dette emne i maj 1996 sammen med Nord- og Syd-NGO'erne, gik ud på, at ydelse af institutionel støtte kræver et langsigtet, moralsk, politisk og finansielt engagement, der forudsætter, at både NGO'eme og Kommissionen opgiver deres nuværende projektbaserede tilgang til arbejdet og går over til en mere langsigtet programmæssig tilgang. Dette er et område i hurtig udvikling, som NGO'erne er i færd med at overveje og derefter vil gennemføre i praksis, og som Kommissionen energisk støtter og vil være behjælpelig med, ved bl. a. at revidere de almindelige betingelser for samfinansiering. Et særligt, af Kommissionen arrangeret, NGO-seminar ved udgangen af 1995 bragte en række NGO'er fra Maghreb-landene sammen med repræsentanter for EF, og her blev der taget initiativ til at styrke forbindelserne og fremme et tættere partnerskab. Dette er et led i et omfattende EF-program, der går ud på at udvikle snævrere kontakter inden for Middelhavsregionen, og for så vidt angår NGO'erne at støtte et civile samfund, der begynder at aftegne sig i disse regioner. Initiativet er blevet videreført i 1996 i form af en række europæiske NGO'ers iværksættelse af et uddannelsesprogram om land- og byudviklingsspørgsmål til fordel for arabiske NGO'er, hvor målet også var at formidle øget indsigt i, hvorledes man opnår adgang til donormidler. Der blev også i 1996 lang række projekter, der tager sigte på NGO-aktiviteter blandt godkendt en palæstinensere og i Libanon. Evalueringer: I kølvandet af de evalueringer, som Kommissionen udførte i 1994, især på området for långivning og kapacitetsopbygning, har Kommissionen truffet særlige foranstaltninger med henblik på at give mulighed for, at den lære, man havde draget, kan nyttiggøres i forbindelse med nye projekter og med henblik på en intensiveret politisk dialog. Der er blevet afholdt seminarer til spredning af resultaterne af disse evalueringer og af ekspertvurderinger af projekter. Dette har ført til en mærkbar højnelse af kvaliteten af de projekter, der er blevet forelagt inden for disse to NGO-specialområder, og det har sat Kommissionen i stand til at drage nytte af projekterfaringer i forbindelse med udviklingspolitiske drøftelser med NGO'er og andre donorer. 1. 2. 2 Bloktilskud Der er ydet bloktilskud til en række europæiske NGO'er, som Kommissionen har haft et tilfredsstillende og længerevarende samarbejde med. Hovedformålet med et bloktilskud er at forsyne NGO'erne med et fleksibelt finansieringsredskab til mindre tiltag (f. eks. anskaffelse af udstyr, etablering af infrastruktur i mindre omfang, uddannelsesbistand osv. ). Sådanne foranstaltninger er ofte et supplement til større projekter, og mange tjener også til etablering af de indledende kontakter med henblik på samarbejde med nye Syd- partnere. I 1996 blev der i alt bevilget 164 bloktilskud til diverse NGO'er til et samlet beløb af 21,9 mio. ECU. Mellem 1984 og 1996 har Kommissionen samfinansieret 1 330 bloktilskud til et samlet beløb af 167,9 mio. ECU. AR 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 BLOK- TILSKUD (mio. ECU) %AF FORPLIGTEL- SERNE UNDER ARTIKLEN ANTAL BLOKTEL- SKUD 3,1 3,7 5,7 6,8 8,8 9,9 9,7 13,1 18,1 21,9 21,5 23,7 21,9 9 11 13 11 11 12,4 10,8 12,6 16,5 16,2 14,8 13,6 12,5 39 43 50 59 79 96 97 118 140 159 134 152 164 ANTAL MINI- PRO- JEKTER7 383 450 671 822 961 1082 1099 1447 1935 2 263 2 239 2 435 foreligger ikke. GENNEMSNITLIGT EF-BIDRAGPR. MINTPROJEKT (ECU)7 8 202 8 146 8 507 8 272 9153 9 105 8 857 9 061 9 363 9 666 9 606 9 726 foreligger ikke. 1. 2. 3 Modtagerlande De 645 udviklingsprojekter, der samfinansieredes i 1996, blev gennemført i 100 udviklingslande. Den geografiske fordeling8 af Fællesskabets bidrag var følgende: 1996 Mio. ECU 45,9 46,2 24,7 6,2 7,9 0,8 0,9 132,6 % 34,6 34,8 18,6 4,7 6,0 0,6 0,7 100 1995 (%) 32,4 36,1 17,5 6,0 8,0 0,0 0,0 1994 (%) 33,9 40,6 16,0 3,7 5,3 0,1 0,4 100,0 100,0 - Afrika syd for Sahara - Latinamerika - Asien - Vestindien - Middelhavsomradet - Stillehavsomradet -Andre9 I ALT Dette tal vil først være til rådighed ved udgangen af 1997. Omfatter ikke den geografiske fordeling af bloktilskuddene i 1996, som beløber sig til 21,9 mio. ECU, og som først vil foreligge ved udgangen af 1997; det rokker dog ikke væsentligt ved det samlede billede af bevillinger pr. modtagerland. Projekter, der omfatter flere lande. 7 Fordelingen på AVS-stater og andre udviklingslande var følgende: 1996 Mio. ECU % - AVS-stater - Andre udviklings- lande IALT 53,37 79,22 132,6 40,25 59,75 100,0 1995 (%) 37,2 62,8 1994 (%) 36,3 63,7 100,0 100,0 , 1. 3 Samfinansiering og oplysningskampagner i EF om udviklingsspørgsmål 1. 3. 1 1996-programmets hovedtræk 11996 samfinansieredes 179 projekter til i alt 18,3 mio. ECU, og de tegnede sig for 10% af forpligtelsesbevillingerne under budgetpost B7-6000. Blandt dem var der 42 multiprojektprogrammer, der vedrørte 289 miniprojekter til 1,63 mio. ECU. Generelt har disse projekter til formål at informere og bevidstgøre den europæiske offentlighed og skabe interesse for udviklingsproblemerne for derved at støtte en politik og en indsats, som vil kunne få positive virkninger for udviklingslandenes befolkninger. Den officielle uddannelsessektor er også i dette tilfælde et vigtigt område for NGO'ernes arbejde (34 projekter blev samfinansieret i 1996, men også mange andre havde skoleelever blandt deres målgrupper). Der er en større evaluering på vej, hvor man især har undersøgt NGO'ernes fremgangsmåder med henblik på at give orienteringen om udviklingsarbejdet en mere permanent plads i undervisningssystemerne (resultaterne heraf vil foreligge ved udgangen af 1997). I de projekter, der samfinansieredes i 1996, er der blevet lagt øget vægt på lærernes uddannelse og på en mere systematisk imødekommelse af behovene i forbindelse med udarbejdelsen af læseplaner, ligesom der er satset på samarbejdet med undervisningsmyndighederne på diverse planer. Forbrugerne udgør en anden væsentlig målgruppe. Et stigende antal projekter har behandlet spørgsmålene omkring rimelige handelsvilkår (10 projekter i 1995, 14 i 1996), og visse NGO'er har også målrettet disse projekter mod andre aspekter af økonomisk rækkevidde (beskyttelse af tropiske skove, biodiversitet, arbejdstagernes rettigheder, børnearbejde). Dette ser ud til at blive et stadig mere omfattende aktivitetsområde for NGO'erne, hvor der foregår et tæt samarbejde mellem NGO'er fra forskellige medlemsstater, og som rummer betydelige muligheder for en fælles indsats sammen med andre organisationer i samfundet (miljøorganisationer, foreninger, der kæmper for børns rettigheder osv. ). Et andet område, hvor der foregår en stigende aktivitet, drejer sig om konsekvenserne af den stadig mere udtalte globalisering. De NGO'er, der arbejder med uddannelse af fagforeningsledere, har været inde på denne problematik i nogen tid. Emnet er imidlertid nu også i tiltagende omfang ved at dukke op inden for ungdomsarbejdet, arbejdet i lokalsamfundene og ved projekter, hvor visse organisationer i Europa samarbejder med (kvindesammenslutninger, udviklingslandene tilsvarende folkeoplysnings-bevægelser, kirkeligt orienterede grupper). organisationer i Endelig har NGO'erne til stadighed været opmærksomme på spørgsmålene omkring demokrati og menneskerettigheder og samspillet mellem udviklingsmuligheder og konfliktsituationer (7 projekter har specielt taget disse spørgsmål op, medens andre har medtaget dem inden for bredere anlagte kampagner). Det andet forum om undervisning i udviklingsspørgsmål, der blev gennemført i Lissabon i november 1996, indledte arbejdet med at indkredse mulighederne for en øget strategisk planlægning på området for bevidstgørelse og undervisning i udviklingsspørgsmål. Et af forummets vigtigste forslag gik ud på at arrangere en sommerskole, der skal give NGO'er fra alle medlemsstater mulighed for at udveksle erfaringer og orientere om praksis på en række nøgleområder. Sommerskolen vil blive afholdt i 1997 i Det Forenede Kongerige, hvor man vil drøfte forbindelsen mellem undervisning i udviklingsspørgsmål og antiracisme samt Nord-Syd-forbindelserne på områder som fattigdomsbekæmpelse, narkotikahandel og forebyggelse af konflikter. 1. 4 Samfinansieringsprogrammet i tidsrummet 1976 til 1996 Samfinansieringsprogrammet under budgetpost B7-6000 blev igangsat på forsøgsbasis i 1976 og udstyret med ret begrænsede forpligtelsesbevillinger (2,5 mio. ECU). I de efterfølgende år øgedes bevillingerne gradvis, delvis som et resultat af Europa- Parlamentets aktive støtte, og i 1996 nåede de helt op på 174 mio. ECU. Nedenstående tabel rummer en oversigt over udviklingen med hensyn til de disponible bevillinger og de indgåede forpligtelser under budgetpost B7-6000. DISPONIBLE BEVILLINGER (mio. ECU) INDGAEDE FORPLIGTELSER (mio. ECU) 1976 1986 1990 991 1992 1993 2,5 46,0 90,2 104,6 110,0 145,0 2,5 45,0 90,2 104,1 109,9 135,0 UDNYTTELSES- GRADENFOR FORPLIGTEL- SERNE (i%) 100 98 100 99,5 100 100 1994 1995 1996 135,0 [174,0] 157,5io [174+1] 175,0" 145,0 157,3 175,02 100 99,9 100 Inden for dette tidsrum blev der samfinansieret 9 119 NGO-projekter; EF-bidraget hertil beløb sig til 1 361 mio. ECU. Fordelingen på henholdsvis projekter i udviklingslande og oplysningskampagner i EU har været følgende: 1976-1996 Antal projekter Projekter i udviklingslande Oplysningskampagner i Europa IALT 7. 420 1. 699 9. 119 EF-bidrag (mio. ECU) 1. 230 131 1. 361 % 90,4 9,6 100 Der er blevet gennemført 7 420 udviklingsprojekter af ca. 650 NGDO'er i 133 udviklingslande. Geografisk fordeler Fællesskabets bidrag til disse projekter sig således: 1976-1996 Mio. ECU Afrika syd for Sahara Latinamerika Vestindien Asien Middelhavsomradet Stillehavsomradet Andre12 IALT 465,3 403,8 46,7 214,9 68,5 5,8 3,8 1. 208,813. 1 1 % 38,5 33,4 3,8 17,8 5,7 0,5 03 100 10 16,5 mio. ECU blev overført til budgetposterne for rehabilitering, AIDS, uddannelse og oplysningskampagner vedrørende udviklingsspørgsmål, til finansiering af presserende projekter, der blev gennemført af NGO'er. 1 x Med tilføjelse af 1 mio. ECU, der er overført fra budgetpost B7-6006 (bistand til NGO'er, der arbejder i Cuba). 12 Projekter, der omfatter flere lande. 13 Omfatter ikke den geografiske fordeling af bloktilskuddene i 1996 til et beløb af 21,9 mio. ECU. 10 Af Fællesskabets samlede bidrag gik omkring 42,9% til AVS-staterne og 57,1% til andre udviklingslande. Tabel I og II i bilaget viser,fordelingen på henholdsvis modtagende udviklingslande og de enkelte EF-medlemsstater, med hensyn til bevillingerne til deres NGO'er. Groft taget halvdelen af alle operationer, der blev samfinansieret, og mere end 50% af alle de midler, der er indgået forpligtelse for, har relation til de sidste fem regnskabsår, dvs. tidsrummet fra 1991 til 1996. Det gennemsnitlige EF-bidrag til projekter i udviklingslandene steg fra 123 000 ECU i 1985 til 275 000 ECU i 1996. 1. 5 Forbindelserne mellem EF og NGO'ernes Kontaktudvalg Igennem de sidste 22 år har Kommissionen opbygget snævre forbindelser til NGDO- Kontaktudvalget, der er en demokratisk valgt paraplyorganisation, der repræsenterer over 800 europæiske NGDO'er, der i første instans har valgt repræsentanter på nationalt plan. Temakonferencen for NGO'erne i året 1996 drejede sig om "Et Europa, der var åjjent for omverdenen, det civile samfund, regeringskonferencen, Unionen og udviklingslandene", og der blev især fokuseret på, hvorledes der kan skabes sammenhæng mellem EU's politikker, i særdeleshed udviklingssamarbejdet, landbrugs- og handelspolitikken samt de principper, der bør ligge til grund for Europas udenrigspolitik. Den årlige generalforsamling gav anledning til at drøfte emnerne: "Efter Lomé IV", "Fattigdom i Nord og Syd" og "Kontaktudvalgets evaluering". Hovedkonklusionerne af Kontaktudvalgets "95-96-evaluering" var centreret om behovet for at tilføre de nationale platforme fornyet dynamik, klarlægge deres rolle og ansvarsområder, med det formål at sikre et større engagement fra NGO-medlemmernes side og en opgavefordeling mellem de nationale enheder og det centrale sekretariat. I samarbejde med de 15 nationale platforme er er nu ved at blive udarbejdet en strategiplan for Kontaktudvalget for tidsrummet 1997-2000. I 1996 fortsatte drøftelserne mellem Kommissionen og Kontaktudvalget vedrørende forskellige aspekter af de almindelige betingelser for samfinansiering med NGO'erne, med henblik på en revision af disse betingelser. Der blev også regelmæssigt ført drøftelser om andre poster på EF-budgettet, som NGO'erne har adgang til. I 1995 gik NGO'erne og Kommissionen i gang med en samlet gennemgang af forbindelserne mellem EU og NGO'erne, der er kendt under navnet "Elewijt-dialogen" (efter den lille belgiske by, hvor det første møde blev afholdt). Denne dialog tjener tre formål: at nå frem til en bedre forståelse af en europæisk NGDO's identitet, at tilvejebringe en harmonisering af betingelserne for NGO'ernes adgang til at opnå støtte fra de forskellige budgetposter på EU-budgettet, og at foretage en indkredsning af de grundlæggende principper og retningslinjer for Kommissionens NGO-samarbejde. 11996 blev der udarbejdet et NGDO-charter vedrørende de grundlæggende principper for udviklingsstøtte og humanitær bistand, hvori man beskriver de hovedtræk og grundlæggende værdier, der bør kendetegne NGO-arbejdet. Dette charter skal ogfså hjælpe Kommissionen til bedre at forstå NGO'ernes særlige beskaffenhed og deres bidrag til udviklingssamarbejdet. Der er også gjort fremskridt med fastlæggelsen af for samarbejdet mellem Kommissionen og NGO'erne og med principperne 11 indkredsningen af områder, hvor man kan harmonisere betingelserne for NGO-adgang til EF-finansiering, især fqr så vidt angår udformning af kontrakter. Dette arbejde er fortsat i 1997. Efter en række resultatrige drøftelser mellem Kommissionen og NGO'erne i 1996 om det sammenhængende problemkompleks: nødhjælp, rehabilitering og udvikling har Kommissionen erklæret sig parat til at intensivere den politiske dialog med NGO'erne vedrørende sektorspecifikke og geografisk centrerede spørgsmål, dvs. på "mellemplan", så der kan skelnes mellem dette plan og makroplanet. Drøftelserne indledtes i slutningen af 1996 med det sigte at få fastlagt målene for en sådan dialog samt at indkredse passende sektormæssige spørgsmål og geografiske regioner. 1. 6 Rådets forordning om samlinansieringsforanstaltninger sammen med europæiske NGO'er Kommissionen fremlagde i juli 1995 et udkast til forslag til rådsforordning. Gennem hele 1995 og 1996 var forhandlingerne i Rådet imidlertid kørt fast som følge af meningsforskelle mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne og Kommissionen om "komitologi-spørgsmålet". (Vedrørende beføjelserne til det-udvalg, der skal nedsættes for at rådgive Kommissionen). I december 1995 var der førstebehandling af udkastet til forordning i Europa-Parlamentet, der afgav en positiv udtalelse om Kommissionens udkast til forslag. I juli 1997 lykkedes det endeligt for Rådet at nå frem til en fælles holdning, som nu er fremsendt til Parlamentet med henblik på Andenbehandlingen af forslaget. 1. 7 iidsigter. I 1996 har virkningerne af globaliseringen af verdensøkonomien ramt mange af de fattigste befolkninger i udviklingslandene og har skabt endnu dybere kløft mellem rig og fattig. Desuden har der været en gradvis reduktion af de offentlige tjenesteydelser, især inden for nøglesektorerne sundhed og uddannelse, hvilket har medført, at NGO-sektoren nu anmodes om at udfylde de opståede lakuner i en række lande. I denne periode med hurtige globale forandringer er NGO'erne derfor stillet over for mange vanskelige udfordringer, der må føre til ændringer både af NGO'ernes beskaffenhed og af samarbejdsformerne mellem NGO'er og donorer. Kommissionen er helt på det rene med disse udfordringer og med behovet for at styrke den politiske dialog med NGO-sammenslutningen om, hvorledes disse udfordringer kan tages op. Derudover er der også et tydeligt behov for en intensiveret dialog med henblik på at sikre bedre sammenhæng og komplementaritet mellem de officielle EF- bistandsprogrammer og de aktiviteter, som finansieres af EF, men som gennemføres af NGO'er. Derfor agter Kommissionen i 1997 at videreføre og udvide den politiske dialog med NGO-sammenslutningen, så man inddrager "Mellemplanet", dvs. sektorspecifikke og geografisk baserede problemer, foruden problemerne på makroplan. Revisionen af de almindelige betingelser for samfinansiering vil også være et prioriteret tiltag i 1997, idet det bygges på det forberedende arbejde, der blev udført i 1996. Der vil også fortsat foregå konsultationer, både internt i Kommissionen og med repræsentanter for de europæiske NGO'er, om harmoniseringen af betingelserne for 12 NGO-adgang til de forskellige EF-budgetposter, over hvilke NGO'erne kan opnå finansiering af deres arbejde. Kommissionen vil i medlemsstaterne med henblik på at gennemdrøfte spørgsmål af fælles interesse og udveksle erfaringer. samfinansierende partnere styrke kontakterne sine til Kommissionen vil fortsætte sin aktiv støtte med henblik på etablering af lødige partnerskaber mellem europæiske NGO'er og deres Syd-partnere, især gennem støtte til foranstaltninger til fordel for en kapacitetsopbygning hos de sydlige NGO'er, så de bliver i stand til at deltage i opbygningen af stærke civilsamfund og sikre aktiviteternes levedygtighed. 13 2. ANDRE SAMARBEJDSOMRÅDER 2. 1 Fødevarehjælp formidlet af NGDO'er (budgettets afsnit B7-2Ï Samlede afgørelser i 1996 om bevilling af fødevarehjælp via NGO'er I 1996 androg den samlede værdi af den fødevarehjælp, der blev bevilget, og som blev formidlet af NGO'er, 106,54 mio. ECU. Dette svarer beløbsmæssigt til 21,1% af den samlede fødevarehjælp finansieret af EF, og det udgør 45% af den indirekte leverede fødevarehjælp (hjælp til internationale organisationer - WFP, UNHCR, UNRWA, IRKK - og til NGO'er) for året 1996. Fødevarehjælpen fordeler sig på de forskellige produkter som følger: Produkt Kom Maelkepulver Sukker Vegetabilsk olie _ _ _ __ Maengder I 165. 000 ton 3. 300 ton 2. 300 ton 7. 500 ton 13. 000 ton Andre produkter 16,5 mio. ECU Oplagring, systemer for tidlig varsling 6,36 mio. ECU Redskaber 6,5 mio. ECU tilbød EF NGO'erne af deres I 1996 fødevarehjælpeaktioner, enten gennem EURONAID, et serviceorgan, der er oprettet og drevet af 24 europæiske og internationale NGO'er, som er blandt de største ansøgere om fødevarehjælp, eller via indgåelse af en direkte kontrakt mellem den pågældende NGO og Kommissionen. for gennemførelse to muligheder 11996 blev gennemførelsen af hovedparten af denne hjælp foretaget af EURONAID. Processen omkring bevilling af fødevarehjælp til specifikke projekter: Efter den overordnede beslutning vedrørende de enkelte NGO'er, indebærer næste fase bevilling af hjælp til specifikke NGO-projekter. Afgørelsen om finansiering, eller et begrundet afslag herpå, træffes af Kontoret for Fødevaresikkerhed og Fødevarehjælp, og følger efter en proces, der omfatter en undersøgelse af anmodningen (udgiftens overensstemmelse med EF's prioritering, virkningen af den foreslåede operation), der foretages af personalet i hovedkvarteret og af den pågældende delegation (i påkommende tilfælde i samarbejde med de faglige bistandsmedarbejdere, der er til stede i landet). 14 De faglige bistandsmedarbejderes rolle er meget vigtig, for så vidt som de muliggør en tæt dialog med NGO'erne og dermed en drøftelse af deres projekter og idéer vedrørende fødevaresikkerhed og fødevarehjælp. De faglige bistandsmedarbejdere er nu på plads i de fleste lande, som EF har prioriteret særlig højt. 11996 androg de samlede godkendte bevillinger til specifikke projekter 97,1 mio. ECU. 1996 - et år med en omfattende omlægning af EF-politikken vedrørende fødevarehjælp c>$ fødevaresikkerhed. Året 1996 bekræftede nyorienteringen af EF's politik for fødevarehjælp i retning af fødevaresikkerhed. Denne nye politik blev stadfæstet ved Rådets vedtagelse den 27. juni 1996 af en ny forordning om politikken for og forvaltningen af fødevarehjælpen og om særlige foranstaltninger til fremme af fødevaresikkerheden. Formålene med disse foranstaltninger er beskrevet i artikel 1, stk. 3, i den nye forordning. der den over ændring, væsentlige integrere Ud fødevarehjælpeforanstaltningerne i udviklings- og fødevaresikkerhedspolitiickerne, er det nyskabende træk ved denne politik, at man søger at forsyne modtagerlandene, enten direkte eller via EF's partnere, med finansielle midler til støtteforanstaltninger, der tager sigte på at højne fødevaresikkerheden på et bæredygtigt og langsigtet grundlag. Foranstaltningerne med henblik på denne form for finansiering er omhandlet i artikel 5 i den nye forordning. består at i NGO-ernes bidrag til hele denne proces er blevet sikret af en arbejdsgruppe under Kontaktudvalget, der har spillet en aktiv rolle i drøftelserne. Nye generelle betingelser for samarbejde: af de for nye rammer politiske grundlag På og fødevaresikkerhedsaktioner er der blevet udfærdiget nye generelle betingelser for samarbejdet mellem NGO'er og EF, og oplysningerne om disse betingelser vil være til rådighed for de pågældende NGO'er i sidste halvdel af 1997. Formålet med disse nye generelle betingelser er at bygge bro mellem de betingelser og kontrakter, der skal gælde for samarbejdet med NGO'er på alle områder. Især vil de rumme samarbejdsregler og procedurer for finansiel og faglig bistand i forbindelse med foranstaltninger til støtte for fødevaresikkerheden. fødevarehjælps- 2. 2 Oplagring af fødevarer og systemer for tidlig varsling På baggrund af disse foranstaltningers betydning for en forbedret fødevaresikkerhed og for de berørte befolkningsgrupper har EF finansieret et stort antal operationer af denne art, som derefter er blevet gennemført af NGO'er. I 1996 blev der finansieret foranstaltninger af denne type i følgende lande: Mozambique, Somalia, Tchad, Etiopien, Peru, Sudan, Zaire, Angola, Zimbabwe, El Salvador og Mali. Det samlede beløb hertil androg 4 714 000 ECU. 15 2. 3 Dat Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand fFCHO) (Budgettets kapitel B7-21, Lomé-konventionen og OLT-afgørelsen) 2. 3. 1 Generel oversigt over den humanitære bistand i 1996 I 1996 beløb den af Kommissionen ydede humanitære bistand sig til 656 mio. ECU, hvilket udgjorde en mindre nedgang sammenholdt med de 692 mio. ECU i det foregående år; dermed nåede den samlede af Kommissionen ydede humanitære bistand gennem de sidste fem år op på 3 084 mio. ECU. De vigtigste områder i 1996 for ydelse af humanitær bistand var fortsat det tidligere Jugoslavien og Det Afrikanske søhøjland. Alt i alt blev der ydet humanitær bistand til omkring 60 lande, fortrinsvis Afghanistan, Angola, Sudan, Somalia, Sierra Leone, Liberia, Den Russiske Føderation (Tjetjenien), Georgien, Armenien, Aserbajdsjan, Tadsjikistan, Kirgisistan, Irak og Haiti. I 1996, det fjerde år for ECHO's aktivitet, trådte en rådsforordning om forvaltningen af den humanitære bistand i kraft, og der blev oprettet et styringsudvalg med repræsentanter for medlemsstaterne. Udvalget har arbejdet intenst, og ved årets udgang havde-det haft fem møder og afgivet positive udtalelser om udkast til forslag til ydelse af humanitær bistand samt drøftet forskellige politiske spørgsmål. Voldelige konflikter og følgerne deraf var også i 1996 hovedårsagen til de fleste kriser, der krævede humanitær bistand. Som følge af disse kriser skulle der tages hånd om et hidtil uset stort antal flygtninge og internt fordrevne personer rundt om i verden. Ofte var de helt afhængige af hjælp udefra, hvis de skulle overleve. Samtidig med, at det internationale samfund søgte at afhjælpe de øjeblikkelige, livssikrende behov blandt ofrene for disse kriser, blev det klart for alle ydere af humanitær bistand, at der også var et presserende behov for politiske løsninger på de problemer, der udløser sådanne kriser. Kommissionen lagde fortsat meget stor vægt på at kombinere sine humanitære aktiviteter med et mere langsigtet arbejde til fordel for rehabilitering og udvikling. Med henblik på at styrke disse bånd mellem de kort- og langsigtede bestræbelser indledte Kommissionen i 1996 en proces, der går ud på, på tværs af tjenestegrenene, at oprette en række task forces for de lande og regioner, der fra en akut krisesituation overgår til en situation, der i højere grad er præget af behovet for rehabilitering og en mere langsigtet udvikling. Oplysningsvirksomhed og gennemsigtighed blev også prioriteret højt i 1996, i form af publikationer, information og tilvejebringelse af faciliteter for presse, radio og fjernsyn, tillige med en række fællesaktiviteter sammen med medlemsstaterne, NGO'er og internationale organisationer. 2. 3. 2 Humanitære bistandsaktioner De i 1996 iværksatte aktioner nåede op på et niveau svarende til 1995, og de afgørelser, der blev vedtaget i årets løb, androg et samlet beløb på 656 mio. ECU. I 1996 kom midlerne hovedsageligt fra Fællesskabets budget (652,6 mio. ECU), og kun 3,4 mio. ECU havde hjemmel i Lomé-konventionen. For så vidt angår den regionale fordeling af bistanden, har ECHO's operationer i 1996 fulgt nogenlunde det samme mønster som i 1995. I 1996 var den vigtigste modtagergruppe AVS-staterne, der tegnede sig for 42% af de af ECHO forvaltede midler, efterfulgt af det tidligere Jugoslavien (29%) og SNG (8%), der begge var præget af en 16 mindskelse af bistanden i forhold til 1995, især sidstnævnte region. Andre væsentlige regioner, hvor ECHO har øvet en indsats, er Asien (8%), Irak (5%), Latinamerika (3%), Nordafrika/Mellemøsten (3%), medens 2% kan sættes i forbindelse med globalt omfattende afgørelser. 2. 3. 3 Samarbejde med NGQ'er I 1996 gik ca. halvdelen af ECHO'S midler til foranstaltninger gennemført af NGO'er. ECHO fortsatte med at udbygge samarbejdet og kontakterne med NGO'er, både de direkte kontakter fra 4ag til dag vedrørende operationelle spørgsmål og samarbejdet via NGO-netværk og drøftelser af forskellige politiske anliggender. Sådanne politiske drøftelser blev afholdt ved adskillige lejligheder, og de var ofte arrangeret i samarbejde seminarer om med NGO-sammenslutningerne. Aktiviteterne omfattede bl. a. kønspolitiske aspekter og katastrofesituationer. I december 1996 afholdtes det første ECHO-NGO-FORUM i Dublin, hvor man drøftede "etik i forbindelse med humanitær bistand". Drøftelserne var centreret om praktiske eksempler på de etiske dilemmaer, som humanitære bistandsmedarbejdere bliver "stillet over for, f. eks. hvorledes man skal reagere på overtrædelser af menneskerettighederne, hvordan man kan undgå, at den humanitære bistand bliver misbrugt i en krigsøkonomi osv. KommissionsmedlenT Emma Bonino understregede den grundlæggende humanitære opgave, der går ud på at redde menneskeliv, samtidig med, at hun tilskyndede de humanitære bistandsydere til at forpligte sig til at plædere for politiske løsninger af kriser. 2. 4 Samarbejde med NGO'er omkring bistand til flygtninge, hjemvendende flygtninge og internt fordrevne personer 2. 4. 1 Samarbejde med NGO'erne om bistand - med henblik på selvforsyning - til flygtninge, internt fordrevne personer og hjemvendende flygtninge i Asien og Latinamerika Formålet med denne budgetpost, der blev oprettet i 1984 på Europa-Parlamentets initiativ, er at fremme en større grad af selvforsyning hos flygtninge, fordrevne personer og hjemvendende flygtninge i den mellemliggende tid, der går efter den indledende kritiske fase og den mere langsigtede udviklingsfase. Bevillingerne under artikel B7-212 (tidligere B7-302) er vokset støt siden artiklens oprettelse i 1984. I perioden 1984 til 1995 er der finansieret over 350 projekter , til et samlet beløb på 378 424 000 ECU, og de er blevet gennemført af et stort antal europæiske eller lokale NGO'er, internationale organisationer (først og fremmest (UNHCR) og statslige instanser. I 1996 blev der under artikel B7-212 indgået forpligtelser for 69 projekter til et samlet beløb af 60 mio. ECU, heraf 38 mio. ECU i Asien (63%) og 22 mio. ECU i Latinamerika (37%). Af disse 69 projekter blev 44 finansieret sammen med NGO'er: 28 projekter i Asien og 17 i Latinamerika, hvortil der i alt blev bevilget henholdsvis 19 500 000 ECU og 5 930 000 ECU, dvs. et samlet beløb på 25 430 000 ECU, svarende til 42,38% af de totale forpligtelser, der blev indgået i 1996. De programmer, der blev iværksat i 1996 til fordel for flygtninge, internt fordrevne og hjemvendende flygtninge, er kendetegnet ved en meget uensartet sektormæssig og geografisk spredning. De fulgte fortsat de handlingsplaner, der blev vedtaget på den 17 internationale konference om flygtninge i Mellemamerika (CIREFCA, Guatemala, 1989) og den internationale konference om indokinesiske flygtninge (Genève 1989). Desuden kom der international støtte til "care and maintenance" (UNHCR)14, fjernelse af landminer (UNOCHA)15 og repatriering og integration (UNHCR)16. I Asien koncentreredes bistanden om tre større regioner: Afghanistan/Pakistan, hvor Kommissionen har støttet integrerede projekter for udvikling af landdistrikter for at fremme flygtningenes hjemvenden, og Bangladesh, hvor der fortsat er mange rohingyas- flygtninge. Hertil skal lægges de mere punktvise aktioner som i Thailand for karen flygtninge eller i Laos for hjemvendte laotere. I Mellemamerika har fællesskabsbistanden i 1996 i lyset af den igangværende regionale fredsproces lagt vægten på genopbygning og socioøkonomisk reintegration af de fordrevne, repatrierede og demobiliserede befolkningsgrupper. De samfinansierede projekter, som er gennemført af europæiske eller lokale NGO'er i Mellemamerika i 1995, landbrugs- og har primært omhandlet udvikling af produktive aktiviteter på kvægavlsområdet, erhvervsuddannelse, udvikling af de vigtigste sundhedstjenester og uddannelse af sundhedspersonalet, forbedring af basisinfrastrukturer og miljøbeskyttelse. til Af de 17 projekter uddannelsesprogrammer, 2 vedrørte sundhedsprogrammer, 8 drejede sig om udvikling af produktive aktiviteter og 3 var centreret om genbosætning af internt fordrevne og hjemvendte og genintegrering i det civile samfund af demobiliserede personer. finansiel bistand i Latinamerika involverede 4 Af de 27 projekter i Asien vedrørte 9 genintegrering og genbosætning af flygtninge, 11 vedrørte sundhed og almen uddannelse, 2 erhvervsuddannelse, 2 minerydning og 1 tog sigte på informering. 2. 4. 2 Bistand til flygtninge, hjemvendte og internt fordrevne personer (Lomé- konventionens artikel 255). I beretningsperioden har diverse NGO'er ligesom i de foregående år fortsat spillet en væsentlig rolle som operationelle partnere med hensyn til ydelse af bistand til flygtninge, hjemvendte og fordrevne personer. Af de 3 010 000 ECU, der blev bevilget i 1996 som bistand i henhold til Lomé IV-konventionen, var 2 750 000 ECU (ca. 91%) øremærkede til anvendelse for NGO'er. Et program til 2 mio. ECU til fordel for Zaire med henblik på at bistå med genbosætning af fordrevne personer i Kasai-provinsen ved hjælp af foranstaltninger til igangsættelse af produktion og salg af landbrugsprodukter og til forbedring af de sociale serviceorganer inden for sundheds- og uddannelsesområdet involverede fire forskellige NGO'er: GRET(F), OXFAM (UK), NUOVA FRONTIERA (I) og A. F. RAOUL FOLLEREAU (F). Tilsvarende blev der gennemført et projekt i Senegal af CARITAS-Senegal, der tog sigte på at bistå med genbosætning af personer, der var blevet fordrevet som følge af 14 Cambodja, Bhutan, Hongkong, Indien, Laos, Sri Lanka. 15 Afghanistan. 16 Cambodja. 18 konflikten i Casamance; det indebar genetablering af sundheds-, uddannelses- og landbrugsproduktionsinfrastruktur. 2. 5 Rehabiliteringsprogrammer i udviklingslande 2. 5. 1 Rehabiliteringsforanstaltninger (budgetposterne B7-3210 og B7-6410 på 1966- budggttet) Siden lanceringen af det særlige initiativ til fordel for Afrika i 1993 er NGO'erne kommet til at spille en konstruktiv rolle med hensyn til rehabilitering, og derfor var det naturligt, at deres repræsentanter medvirkede ved udarbejdelsen af en række skriftlige oplæg om sammenkædningen af katastrofehjælp, rehabilitering og udvikling - ud over deres egentlige rolle, der indebærer forelæggelse og gennemførelse af projekter og programmer inden for denne sektor. nr. 2258/96 Dette særlige bidrag til rehabilitering blev der taget særlig højde for i Rådets forordning (EF) og november genopbygningsforanstaltninger til fordel for udviklingslandene, som henviser til NGO'er som samarbejdspartnere, der kan opnå finansiel støtte på dette område fra Fællesskabernes almindelige budget, samtidig med at man tilstræber samfinansiering. rehabiliterings- 1996 om 22. af I 1996 modtog i alt 52 NGO'er fra 10 EF-medlemsstater og to AVS-stater finansiel bistand i medfør af de to budgetposter vedrørende rehabiliteringsforanstaltninger, og disse fandt sted i 11 bistandsberettigede AVS-stater; disse operationer, der undersiden gennemføres under yderst vanskelige omstændigheder, beløb sig i alt til 42,88 mio. ECU (75% af det samlede beløb, der var dækning for via finansieringsafgørelserne). Når alle de NGO-finansierede projekter tages under ét, var den gennemsnitlige varighed 18 måneder og de gennemsnitlige omkostninger pr. projekt 0,55 mio. ECU, hvortil skal lægges den finansiering af forskelligt omfang, som blev ydet af den operationelle partner. til budgetpost gennemførelsen B7-3210 af Specielt med hensyn "Rehabiliteringsprogrammer i det sydlige Afrika", blev 23 af de 32 godkendte programmer foreslået af NGO'er. 19 forskellige NGO'er, med hjemsted i 8 EF- medlemsstater og 1 AVS-stat, modtog i alt 14,63 mio. ECU, hvilket udgjorde 72,6% af det samlede beløb, der var afsat til operationerne i Angola, Malawi, Mozambique og Zimbabwe. De vigtigste aktivitetsområder var rehabilitering af landdistrikterne (produktion: landbrug, husdyropdræt og fiskeri; grundlæggende infrastruktur: uddannelse til fordel for særlige grupper: gadebørn, kvinder, subsistensløse familier og hjemsendte soldater. Der blev også ydet finansielle bidrag til lokale sammenslutninger og NGO'er. Med hensyn til den af GD VIII forvaltede del af budgetpost B7-6410 "Rehabilitering og genopbygning til fordel for udviklingslandene", som tilsammen beløb sig til 36,9 mio. ECU, blev der godkendt 55 operationer foreslået af 35 NGO'er fra 8 medlemsstater og 2 AVS-stater, der tilsammen androg 28,35 mio. ECU (76,6% af det samlede bevilgede beløb). I de 8 AVS-stater, hvor de pågældende operationer vil blive udført af NGO'er, drejer det sig om følgende hovedaktivitetsområder: rehabilitering af grundlæggende mfrastruktur til landbrugsproduktion og uddannelse (især på primærtrinnet), sundhed og vandforsyning, samt beskæftigelsesmæssig rehabilitering (erhvervsuddannelse, social bistand og mikrolån) til fordel for sårbare grupper eller lokalsamfund. 19 Endelig kom NGO'emes partnerskabsrolle i betragtning i forbindelse med den gradvise gennemførelse ii flere af de ovenfor nævnte lande af en samlet - og i visse tilfælde også sektorspecifik eller geografisk grænset - politik med hensyn til rehabilitering og den meget væsentlige sammenkædning med humanitær bistand; gennem denne periode var tilgodeså den pågældende talrige NGO'er befolkningsbehov under de bedst mulige betingelser, idet man samtidig banede vej for en genoptagelse af udviklingsforanstaltningerne. inddraget på en måde, så man 2. 6 Europæisk program for genopbygning og udvikling i Sydafrika: Budgetpost B7-320Q 2. 6. 1 Generelle målsætninger for EPRD Særprogrammet for Sydafrika, som oprindeligt blev foreslået af Europa-Parlamentet i 1985 og senere flere gange stadfæstet af Det Europæiske Råd, blev i 1995 omdøbt til "det europæiske program for genopbygning og udvikling i Sydafrika" for at udtrykke EF's til den sydafrikanske regerings politiske manifest, genopbygnings- og støtte udviklingsprogrammet (RDP). Den generelle målsætning for særprogrammet/EPRD har været at støtte Sydafrika i dets fredelige overgang til et stabilt, demokratisk og ikke-racistisk samfund i fremgang. Fra 1986 til 1996 er der ydet tilskud til 777 projekter til et samlet beløb af 698 mio. ECU, med en budgetmæssig tildeling i 1996 på 129 mio. ECU til 15 programmer. Det Europæiske Fællesskabs politik over for Sydafrika har tidligere været kendetegnet ved to indfaldsvinkler: positive foranstaltninger i form af særprogrammet for apartheidofre, og negative foranstaltninger i form af økonomiske sanktioner rettet mod det tidligere styre. I dag er landet i færd med at omstille sig. Den nye regering er ved at fastlægge sin politiske kurs, og nyorientering af udviklingssamarbejdet mellem EF og Sydafrika omfatter især følgende forhold: 20 FREMOVER EPRD At bidrage til det nationale program for vækst, beskæftigelse og velstandsudligning (GEAR) Den nationale anvisnings- berettigede (NAO) Den sydafrikanske regering, NGO'er og den private sektor Et begrænset antal sammenhængende programmer inden for prioriterede områder Områder/sektorer, der vil blive indkredset i et flerårigt vejledende program (MIP) BETEGNELSE TIDLIGERE Særprogrammet MALS/ETNING Hjælp til apartheidofre NU Det europæiske program for genopbygning og udvikling i Sydafrika (EPRD) At bidrage til landets genopbygning og udvikling FORHAND- LINGSPARTNER NGO'er Den sydafrikanske regering GENNEMF0REL- SESORGANER NGO'er BISTANDS- M0NSTER Mange projekter Pen sydafrikanske regering, NGO'er og den private sektor Et begrænset sammenhængende programmer antal OMRADER/ SEKTORER Uddannelse, udvikling af landdistrikter, lokale myndigheder, sundhed, forsvarlig v forvaltning af offentlige anliggender og demokratisering, udvikling af mikrovirksomheder Områder/sektorer, som er et resultat af drøftelserne med regeringen, og som er nævnt i EPRD- hensigtserklæringen: - uddannelse - sundhed - udvikling af landdistrikter - bymæssig udvikling - økonomisk samarbejde, fremme af handel og investeringer, støtte til små, mellemstore og mikrovirksomheder - forsvarlig forvaltning af offentlige anliggender og demokratisering 21 Udviklingssamarbejdet med Sydafrika er i løbet af 1996 kommet nærmere til de rammer for udviklingssamarbejde, der anvendes for AVS-staternes vedkommende. I november 1996 blev der vedtaget en rådsforordning, der nu udgør retsgrundlaget for budgetpost B7- 3200. Kommissionens tjenestegrene har udarbejdet et udkast til et landsdækkende for Sydafrika for tidsrummet 1997-1999, der følger samme strategidokument fremgangsmåde som for AVS-staternes vedkommende. I dette dokument påpeges de udviklingshindrende forslag om et begrænset antal interventionsområder for den fremtidige udviklingsbistand, der skal finansieres under EPRD. faktorer, og der stilles Forhandlingerne, som Kommissionen nu fører med henblik på indgåelse af en langsigtet aftale mellem EF og Sydafrika, samt udviklingen i landets politiske situation er der faktorer, der har indvirkning på den måde, hvorpå EPRD gennemføres nu og i tiden fremover. 2. 6. 2 Specifikke målsætninger Kommissionen har sammen med den sydafrikanske regering fastlagt, til fordel for hvilke sektorer de disponible midler under EPRD (europæisk program for genopbygning og udvikling) skulle bevilges under 1996-budgettet. I maj 1995 undertegnede kommissær Joâo de Deus Pinheiro og minister Naidoo, der er ansvarlig for genopbygnings- og udviklingsprogrammet (RDP), en hensigtserklæring, som opregner de vigtigste bistandsområder (jf. ovenstående oversigt). EPRD for 1996 blev fastlagt i nært samarbejde med den sydafrikanske regering. Det er centreret om et ret begrænset antal programmer, sammenholdt med særprogrammet, med henblik på at nå frem til en sammenhængende overordnet udviklingsplan. Frem til valget til den lovgivende forsamling i 1994 havde Kommissionen arbejdet via NGO'er, og gennemførelsen havde især været overladt til følgende "traditionelle" sydafrikanske partnere: * South African Council of Churches (S ACC) * Southern Africa Catholic Bishop Conference (S ACBC) * Kagiso Trust * Fagforeningerne. Siden da har Europa-Kommissionens delegation i Sydamerika gradvis indledt et samarbejde med den nye regering, samtidig med at den fortsat kanaliserede en del af midlerne gennem NGO'erne. Disse vil også fremover spille en vigtig rolle ved gennemførelsen af udviklings- og samarbejdsprojekterne inden for rammerne af EPRD. Dette vil enten ske i form af direkte kontraktmæssige relationer mellem NGO'er og Kommissionen eller ved, at NGO'erne efter aftale med regeringen overtager delkomponenter i "underentreprise". Gennem finansieringsordninger undertegnet af Kommissionen og den sydafrikanske regering blev der i 1996 over budgetkonto B7-3200 (EPRD) afsat 13,6 mio. ECU til NGO-projekter. Det er i den sammenhæng vigtigt at nævne den 5 mio. ECU store EPRD-støtte til NGO- projekter for vandforsyning i landdistrikter. Dermed anerkender man den nyttige rolle, som NGO'erne og de uafhængige organisationer kan spille i forbindelse med udviklingen i landdistrikterne, ved at tilvejebringe nyttigt erfaringsmateriale, på grundlag af hvilket der kan udvikles større initiativer og programmer. Støtten til programmet til fordel for 22 den sydafrikanske fagbevægelse (4,3 mio. ECU) og til programmet for demokrati og god regeringsførelse på lokalt plan (1,9 mio. ECU) tager begge sigte på at styrke NGO'erne og de lokale myndigheder med henblik på at skabe et fredeligt, demokratisk og velstående Sydafrika gennem social og økonomisk udvikling. Disse projekter tillige med 1996-programmet Soul City (2,35 mio. ECU) vil udelukkende blive gennemført af NGO'er. Selv om det er med regeringen for Den Sydafrikanske Republik, at der er indgået finansieringsaftaler for projekter såsom Land Reform Pilot Programme (95/3), Water Development Programme in the Eastern Cape (95/4) og Small and Micro-Enterprise Development Programme (95/6), vil væsentlige komponenter blive gennemført af NGO'er. SEKTOR Antal projekter Mio. ECU Uddannelse Sundhed udviklingaflanddistrikter Udvikling afbyomrader Forsvarlig forvaltning af offentlige anliggender Udvikling af den private sektor Andet I ALT 2. 6. 3 Konklusioner 2 2 2 1 6 1 1 15 36,4 3,1 20,0 24,5 35,2 8,9 1,1 129,2 1995 var det år, hvor man gik bort fra at lade budgettets artikel B7-3200 gennemføre i form af talrige NGO-projekter, og i stedet indledte en udviklingspolitisk dialog mellem Kommissionen og den sydafrikanske regering som den eneste "forhandlingspartner", idet man konsekvent støttede den offentlige politik ved at finansiere ganske få programmer, der hang snævert sammen med regeringens prioriteringer, og denne kurs blev videreført i 1996. Disse programmer gennemføres nu såvel af regeringen (på centralt plan, provinsplan og lokalt plan), som af NGO'er og af den private sektor. Denne fremgangsmåde vil sandsynligvis blive fastholdt i de kommende år (1997-1999). De igangværende forhandlinger mellem EF og Sydafrika samt vedtagelsen af retsgrundlaget indebærer en tilnærmelse af gennemførelsesprocedurerne for budgetartikel B7-3200 til de procedurer, der gælder for andre udviklingslande, idet man er særlig opmærksom på de i AVS-staterne anvendte procedurer. 23 2. 7 EF-sundhedsforanstaltninger i udviklingslandene, især med hensvn til ^ÏDS - NGO'ernes rolle (AVS-staterneï EF's finansielle støtte til sundhedssektoren i udviklingslandene er steget støt igennem de sidste seks år. I AVS-staterne under den 7. EUF nåede den samlede godkendte projektfinansiering ved udgangen af 1996 op på 406 mio. ECU, mere ned dobbelt så meget som under den 6. EUF. Et af hovedmålene for Fællesskabets samarbejde inden for sundhedssektoren har været at opnå en bedre grundlæggende sundhedspleje for så mange personer som muligt, og i den sammenhæng har NGO'erne spillet en afgørende rolle som partnere. Denne rolle, og det gælder både europæiske og lokale NGO'er (der ofte arbejder sammen), inden for sundhedssektoren hænger sammen med det snævre samarbejde og den løbende dialog med de myndigheder i modtagerlandene, der er ansvarlige for fastlæggelsen af sundhedspolitikken og de prioriterede strategier. EF tilskynder til denne dialog og søger i sine sundhedsprojekter at fremme-et ægte partnerskab mellem de offentlige sundhedsmyndigheder og NGO'erne og andre instanser, der måtte være involveret på græsrodsplan i at forbedre de pågældende sundhedsvæseners funktion. En række NGO'er er blevet stærkt inddraget i EF-finansierede projekter i en lang række AVS-stater såsom Guinea, Tchad og Uganda, hvor de er blevet partnere i gennemførelsen af distriktssundhedspolitikker. NGO'erne er også blevet vigtige partnere i lande, der er ved at komme sig efter en krise, og de har spillet en væsentlig rolle i forbindelse med rehabiliteringen af disse landes sundhedssystemer. EF har støttet et sådant NGO- engagement i en lang række lande, herunder Somalia og Angola. Specielt bør Zaire nævnes, idet der til fordel for dette land blev godkendt et projekt i december 1996 til 45 mio. ECU, der har gjort det muligt at støtte et AIDS- bekæmpelsesprogram til fordel for det civile samfund i Zaire (kirker, lokale sammenslutninger og NGO'er), med det sigte at genindføre en sundhedstjeneste på blot et minimalt niveau i visse målområder, som kompensation for det statslige sundhedssystems manglende effektivitet. Med henblik på EF's særlige strategi vedrørende HIV/AIDS kan Fællesskabet trække på en speciel budgetpost, ud over de generelle midler til finansielt og fagligt samarbejde; disse midler anvendes med henblik på at forfølge nedenstående prioriterede mål: - forebyggelse afsmitte og fremme af en holdning, så man undgår forskelsbehandling af smittede personer; - styrkelse af sundhedssystemet med henblik på åt sætte det bedre i stand til at håndtere epidemien; - overvejelser vedrørende de sociale og økonomiske virkninger af AIDS-epidemien og foranstaltninger til fremme af videnskabelig uddannelse. Med henblik på at nå disse mål, især på området for forebyggelse og støtte til de lokalsamfund, der er ramt af ÀIDS-epidemien, bygger Kommissionen på sit partnerskab 24 med NGO'eme, specielt med hensyn til at udvikle de lokale NGO'ers kapacitet. I 1996 var f. eks. 20% af bevillingerne - ud af det samlede beløb på 15 mio. ECU, der er tildelt den pågældende budgetpost - beregnet på partnerskabskontrakter med europæiske eller lokale og kommunikationsforanstaltninger over for målgrupper såsom socialt dårligt stillede unge eller andre befolkningsgruppe, der befinder sig i et højrisikomiljø. undervisnings- oplysnings-, vedrørende NGO'er, især 2. 8 Miljø, og skovsektoren (budgetposterne B7-6200 for miljø og B7-6201 vedrørende tropiske skovel (AVS-staterne) 2. 8. 1 Mi^jøbudgetppost B7-6200 Europa-Parlamentet oprettede miljøbudgetposten i 1982 med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling og at integrere det miljømæssige aspekt i udviklingsprocessen. I 1995 forelagde Kommissionen Rådet et udkast til forordning om miljøforanstaltninger i udviklingslandene inden for rammerne af en bæredygtig udvikling. I dette udkast til forordning nævnes udtrykkeligt en række prioriterede sektorer, bestemte aktivitetsformer samt de samarbejdspartnere, der vil kunne komme i betragtning med hensyn til finansiel bistand og ydelse af faglig ekspertise. Der regnes med en årlig bevilling på 15 mio. ECU til alle udviklingslande i tiden indtil år 1999 (AVS, ALS/MED). Bevillingerne til AVS-staterne androg i 1996 7,5 mio. ECU. En række NGO'er, der satsede på Fællesskabets finansielle bistand til AVS-landene, modtog omkring 50% af disse midler, groft taget 3,5 mio. ECU. Deres aktiviteter var i det store og hele centreret om biodiversitet og udnyttelse/sikring af jordarealer • Feltprojekter baseret på lokale initiativer vedrørende en indledende vurdering af biodiversitetsressourcerne som et middel til bevarelse af artsrigdommen og til fremme af en bæredygtig og rimelig udnyttelse af disse ressourcer (Senegal, Tanzania, Det østlige og sydlige Afrika); og feltforsøg med hensigtsmæssige metoder til rehabilitering af for kraftigt drænede vådområder og en bæredygtig anvendelse heraf (Etiopien); fire projekter til i alt ca. 1,5 mio. ECU; • landbrugsmetoder, informationsudveksling og uddannelsesordninger for lokalsamfund med det formål at fremme bæredygtige (Den Dominikanske Republik og visse vestafrikanske lande); lokale initiativer med henblik på at fremme den offentlige sundhed inden for en bredere ramme omfattende forbrugerbeskyttelse og anvendelsen af risikofyldte kemiske produkter (Senegal, andre afrikanske lande); fire projekter til i alt omkring 1 mio. ECU; skovbrugsteknikker land- og • en mere effektiv politik i de områder, hvor man kæmper mod ørkendannelse (inden for rammerne af gennemførelsen af konventionen vedrørende bekæmpelse af ørkendannelse), med fastlæggelse af strategier for afhjælpning af fattigdommen og før en bæredygtig ressourceforvaltning, udveksling af viden og forskningsmetoder med henblik på at finde alternative veje til en bæredygtig udvikling (Afrika syd for Sahara, Botswana, Mozambique og Namibia), tre projekter til i alt ca. 1 mio. ECU. 2. 8. 2 Budgetpost B7-6201 til fordel for tropiske skove Europa-Parlamentet oprettede i 1992 en budgetpost til fordel for tropiske skove, og i 1995 vedtog Rådet forordningen til fordel for tropiske skove med det formål at fremme 25 bevaringen og en bæredygtig forvaltning af de tropiske skove. I denne forordning samarbejdspartnerne og fastlægges de prioriterede modtagerne af finansiel støtte eller faglig ekspertise. De årlige bevillinger er fastsat til 50 mio. ECU for et tidsrum af fire år (1996-1999), og forordningen tager sigte på alle udviklingslande (AVS, ALA/MED), interventionsområder samt Bevillingerne til AVS-staterne androg i 1996 15 mio. ECU, og de NGO'er, der satsede på Fællesskabets finansielle bistand til AVS-staterne, modtog ca. 63% af disse midler, dvs. omkring 6,4 mio. ECU. Deres aktiviteter var i det store og hele centreret om genskabelse af skovressourcer og en bæredygtig forvaltning af skovressourcer. Tilvejebringelsen af nye skovressourcer skulle hjælpe med at mindske presset på de resterende naturlige skovressourcer og med at standse, eller om muligt vende, den negative udvikling omkring fældningen af skove, samtidig med at man imødekommer den stadig stigende efterspørgsel efter træ. En sådan bæredygtig forvaltning af skovene skulle sikre, at en lang række kapitalindskydere kommer til at drage fordel heraf. • Seks foranstaltninger ude i felten med henblik på at tilvejebringe skovressourcer og opnå en regenerering af de tropiske skove i kraft af planer for arealanvendelse blev gennemført af NGO'er i Mali, Nigeria, Cameroun, Gabon, Haiti og "Belize; aktiviteterne omfatter en forbedring af landbrugserhvervet, så salget af træ kan støtte landbrugerne (kombineret land- og skovbrug); bevaring og forbedring af jord og økosystemer, der trues af ødelæggelse (4,7 mio. ECU eller 31% af AVS- skovbudgettet); • fem foranstaltninger ude i felten med henblik på en bæredygtig forvaltning af skovressourcer blev gennemført i Cameroun, Mozambique, på øgrupper i Stillehavet indebærer udarbejdelse af en og på det afrikanske kontinent; aktiviteterne styringsplan, som inkorporerer de lokale behov i forvaltningen af skovene ved hjælp af partnerskabsordninger og fælles forvaltning; det må sikres, at de lokale personers rettigheder til og behov for at udnytte skovens ressourcer respekteres; der tilstræbes desuden en forbedring af skovbrugsteknikker og -metoder, og en forøgelse af beskæftigelsesmulighederne, både direkte i skovene og i forarbejdningsindustrien; desuden må der drages omsorg for, at de udnyttede skove forynges og drives på en bæredygtig måde, gennem indførelse af hensigtsmæssige former for skovbrugspraksis (3,8 mio. ECU eller 26% af budgettet til fordel for AVS-staternes skove); • en foranstaltning ude i felten til bevaring af økosystemer og biodiversitet i tropiske skove er blevet gennemført på Madagaskar (0,4 mio. ECU eller 2,7% af budgettet til fordel for AVS-staternes skove); • en foranstaltning til fordel for alle AVS-stater vedrørende certificering af skovbrug og skovprodukter (0,3 mio. ECU eller 2,3% af budgettet til fordel for AVS-staternes skove); • en foranstaltning til fordel for alle AVS-stater vedrørende skovrelateret forskning (0,2 mio. ECU eller 1% af budgettet til fordel for AVS-staternes skove). 26 2. 9 B7-6004 Budgetpost B7-6004, der blev indført i 1991, er primært beregnet på samfinansiering af ud\dklmgssamaifeejdsforanstalminger, der gennemføres af NGO'er, der gør en indsats i Vietnam. De vigtigste formål, der støttes af Kommissionen via disse NGO-projekter i Vietnam, går ud på at fremme fattigdomsbekæmpelsesstrategier i de allerfattigste lokalsamfund, at tilskynde til selvforsyning og selvbestemmelse blandt de mest ugunstigt stillede og sårbare grupper i samfundet, samt at styrke kapaciteten inden for den sociale servicesektor. Støtte til NGO-projekter er centreret om social støtte til marginaliserede grupper, udvikling af menneskelige ressourcer, sundhedssektoren og udvikling af landdistrikter. I 1996 blev denne budgetpost anvendt til finansiering af fire NGO-projekter, der tilsammen beløb sig til 2 mio. ECU. De foregik inden for områderne lægelig bistand, familieplanlægning, undervisning af børn og børns sikkerhed under arbejdet samt udvikling af landdistrikter i et af de fattigste områder i Vietnam. 2. 10 BZ=£QQ5 I lighed med ovenstående budgetpost blev B7-6005, med en ressourceallokering på 1 mio. ECU, anvendt til samfinansiering af NGO-aktiviteter i Cambodja. I 1996 var hovedformålene med de udvalgte projekter henholdsvis erhvervsuddannelse og økonomisk og social rehabilitering. 2. 11 Decentralt samarbejde (B7-6430Ï 2. 11. 1 Målsætninger Det decentrale samarbejde (DS) er blevet en fuldt berettiget del af Fællesskabets samarbejdspolitik. De tre ting hovedformål, der lægges vægt på i forbindelse med EF's udviklingsbistand, er følgende: - at sikre en bæredygtig økonomisk og social udvikling under aktiv medvirken fra de lokale "medspillere", og at udvikle lokale ressourcer og lokalt potentiel i videst mulig omfang - at bekæmpe fattigdom, hvilket forudsætter en mere målrettet imødekommelse af de lokale befolkningsgruppers behov - at stimulere demokratiseringen i udviklingslandene gennem foranstaltninger, der skal styrke civilsamfundet. Disse principper blev på ny stadfæstet i Lomé-konvention IVa (artikel 251) og i de løbende dialoger mellem GD IB og Middelhavslandene, de latinamerikanske lande og de asiatiske lande. I 1992 blev der oprettet en særlig budgetpost med henblik på at fremme det decentrale samarbejde (DS) i alle udviklingslande og i EF med det sigte at skabe et miljø, hvor det civile samfund kunne inddrages kraftigere i de officielle programmer, og at indføre nye 27 former for partnerskab mellem de lokale græsrodsbevægelser og de offentlige myndigheder. Igennem 1996 forfulgte Kommissionens team for decentralt samarbejde disse mål, kort formuleret: at sprede information, øge den offentlige bevidsthed og mobilisere lokale befolkningsgrupper. Arbejdet er hovedsageligt gået ud på følgende: - at bistå med udarbejdelsen af AVS-staternes vejledende programmer, hvori omkring 30 lande henviser til DS som indfaldsvinkel, selv om der i praksis nok kun vil blive etableret ca. 12 egentlige decentrale samarbejdsprogrmmer under den 8. EUF - at bistå et vist antal AVS-stater med udarbejdelsen af et DS-program (bl. a. Zimbabwe, Nigeria, Haiti og Burkina Faso) og - i samarbejde med de ansvarlige sagsbehandlere - at føre tilsyn med de programmer, der for øjeblikket drager fordel af finansieringen under den 7. EUF (især Madagaskar og Cameroun) - at arrangere et møde i Bruxelles med parterne i medlemsstaterne for at forklare idéer og undersøge mulighederne for opnåelse af enighed. Kommissionens Medlemsstaterne har anmodet om, at dette initiativ blev gentaget i 1997 - at deltage i: • forskellige møder i medlemsstaterne (Frankrig: Ministeriet for udviklingssamarbejde og senatet, der har drøftet inddragelse af de lokale myndigheder i Frankrig; Sverige: møde mellem svenske, finske og danske NGO'er - SIDA og FINNIDA • seminarer, der har været tilrettelagt af NGO'er vedrørende DS i Frankrig, Nederlandene, Barcelona og Bruxelles, eller af NGO-Kontaktudvalget i Bruxelles • Habitat II, idet den bymæssige sektor udgør et særligt vigtigt område med hensyn til decentral lokal deltagelse • det blandede udvalg i Namibia og diverse møder i Sydafrika • en friløbende udarbejdelse af et undervisningsmanual om DS-metoder; det endelige dokument stod til rådighed fra december 1996 og er nu ved at blive udsendt til delegationerne og til sagsbehandlere i GD IB og GD VIE. 2. 11. 2 Budgetpost B7-643Q Der blev indgået forpligtelser for et beløb på 5 743 875 ECU til 22 aktioner, ud af de 6 mio. ECU, der i alt var til rådighed. Ligesom i de foregående år blev en stor del af budgetmidlerne afsat til institutionelle støtteforanstaltninger og til udvikling af DS-kapacitet på lokalt plan. Oplysninger og tal Samlede resultater Indgåelse af forpligtelser for 22 aktioner EF-forpligtelser: 5 743 875 ECU Samlede udgifter: 11 659 424 ECU Samfinansieringsprocent: 49% 28 Fordeling på projekttyper: Institutionel støtte/udvikling af lokal kapacitet - Pilotprojekter: -Udvikling: - Undersøgelser/evaluering/Seminarer: Fordeling på regioner: -AVS - Latinamerika - Middelhavsområdet - Asien 67% 26% 5% 2% 48% 33% 16% 3% 29 TABEL I OVERSIGT OVER UDVIKLINGSPROJEKTER SAMFINANSIERET AF EF I PERIODEN 1976-1996, FORDELT PÅ MODTAGERLANDE Antal projekter Fællesskabsbidrag i ECU 39 29 89 115 8 2 381 348 17 50 160 16 811 40 1628 935 83 327 120 16 126 748 65 2 346 17 50 70 118 101 10 46 89 407 449 61 512 17 11 105 187 26 331 76 154 3. 125. 361 2. 869. 639 3. 145. 461 3. 774. 147 285. 189 202. 926 18. 192. 136 21. 889. 898 681. 358 1. 524. 100 4. 975. 168 291. 890 43. 513. 863 3. 835. 739 90. 626. 661 31. 240. 719 5. 678. 063 13. 196. 863 6. 050. 642 1. 141. 578 8. 473. 390 35. 479. 923 5. 752. 523 57. 584 17. 054. 615 747. 430 1. 726. 632 3. 120. 452 5. 231. 134 7,200. 647 628. 658 1. 156. 022 6. 393. 151 16. 646. 070 22. 025. 492 4. 969. 594 35. 907. 819 1. 367. 024 512. 930 2. 507. 857 7. 602. 727 932. 371 13. 485. 416 6. 479. 414 9. 317. 641 AFGHANISTAN SUB-SAHARAN AFRICA ALGERIA ANGOLA 1 ANTIGUA AND BARBUDA NETHERLANDS ANTILLES ARGENTINA BANGLADESH BARBADOS BELIZE BENIN BHUFAN BOLIVIA BOTSWANA BRAZIL BURKINA FASO BURUNDI CAMEROON CAPE VERDE CARIBBEAN CENTRAL AFRICAN REPUBLIC CHILE CHINA CYPRUS COLOMBIA COMOROS CONGO COSTA RICA CÔTE DWOIRE CUBA DJIBOUTI DOMINICA EGYPT EL SALVADOR ECUADOR ERITREA ETHIOPIA FLU GABON GAMBIA GHANA GRENADA GUATEMALA GUINEA GUINEA BISSAU 30 Antal projekter Fællesskabsbidrag i ECU 1. 194. 1. 74; 20. 891, 4. 866. 127. 8. 75. 042. 6. 512. 804. 1. 913. 3. 544. 3. 248. 22. 485. 30. 146, 13. 5. 454, 2. 565, 19. 048 878 13. 991 398 7. 948 760 21. 619 3. 410 1,066 4,881 13. 526 903 21 19. 423. 279. 10. 445. 4. 700. 49. 103. 5. 909. 3. 784. 21. 978. 4. 911, 1. 352 943 5. 608 51. 409 32. 205 1. 807 4 261 189 ,777 188 737 124 401 ,625 241 ,815 ,162 ,711. 609. 370. 279. 895. 759. 265. 246 1. 815. 003. 122. 277. 134. 321. 121. 690. 658. 550. 438. 312. 749 ,407 695 ,176 131 ,830. 500. 189. 969. 220. 005. 701. 070. 543. 000 EQUATORIAL GUINEA GUYANA HAITI HONDURAS HONG KONG COOK ISLANDS INDIA INDONESIA IRAQ ISRAEL JAMAICA JORDAN CAMBODIA KENYA KIRIBATI LAOS LESOTHO LEBANON LIBERIA MADAGASCAR MALAYSIA MALAWI MALDIVES MALI MOROCCO MAURITIUS MAURITANIA MEXICO MONGOLIA MONTSERRAT MOZAMBIQUE MYANMAR (BURMA) NAMIBIA NEPAL NICARAGUA NIGER NIGERIA UGANDA PAKISTAN PANAMA PAPUA NEW GUINEA PARAGUAY PERU PHILIPPINES SOUTHERN AFRICA REGION I CENTRAL AFRICA REGION 31 Antal projekter Fællesskabsbidrag i ECU J 9 17 17 5 11 10 1 10 188 437 6 8 21 4 12 539 5 138 74 168 20 250 10 29 9 2 600 226 181 125 4 45 15 75 1 247 8 81 249 313 39 869 171 367 935. 1. 774, 1. 893. 1. 027, 1. 852, 518. 15. 21. 396. 1. 401. 10. 259, 16. 397. 56. 287, 1. 410, 285, 2. 281, 21. 074 128 4. 205, 5. 677, 10. 715 176 476 160 018 479 762 000 031 284 411 222 583 272 716 243 290 742 ,467 571 439 844 304 984. 521 8. 435. 162 I 188. 416 2. 281. 670 809. 422 10. 701 26. 486. 494 10. 195. 647 11. 237. 372 5. 490. 065 143. 990 3. 842. 831 900. 195 4. 686. 134 6. 127 13. 259. 197 416. 628 6. 167. 500 12. 379. 818 22. 478. 986 3. 230. 220 33. 112. 338 9. 103. 400 18. 895. 909 1230. 589. 430 " —- — "— * -• * EAST AFRICA REGION WEST AFRICA REGION SAHEL REGION CENTRAL AMERICA REGION SOUTH AMERICA REGION ASIA REGION HORN OF AFRICA REGION AFRICA REGION MEDITERRANEAN REGION PACIFIC REGION DOMINICAN REPUBLIC RWANDA SAINT VINCENT & THE GRENADINES SAINT LUCIA SOLOMON ISLANDS WESTERN SAMOA SÂO TOME & PRINCIPE SENEGAL SEYCHELLES SIERRA LEONE SOMALIA SUDAN SOUTH KOREA SRI LANKA SURINAME SWAZILAND SYRIA TAJIKISTAN TANZANIA CHAD THAILAND TOGO TONGA ALL COUNTRIES TRINIDAD & TOBAGO TUNISIA TUVALU URUGUAY VANUATU VENEZUELA VIETNAM WEST BANK & GAZA YEMEN (NORTH AND SOUTH) ZAIRE ZAMBIA ZIMBABWE TOTAL 32 FORDELING PÅ MEDLEMSSTATER AF FÆLLESSKABSMIDLER TIL SAMFINANSIERING BEVILGET I PERIODEN 1976-1994 TABEL II KONTRAHE-RENDE NATIOMALITET Udviklingsprojekter i udviklingslandene Oplysningskan^agner over for den europciske offentlighed I ALT 0 s t r ig B e l g i en Danmark F i n l a nd F r a n k r ig T y s k l a nd Graekenland I r l a nd I t a l i en Luxembourg N e d e r l a n d e ne P o r t u g al S p a n i en S v e r i ge Det F o r e n e de K o n g e r i ge K o n s o r t i um 29 1. 0 46 112 8 1. 1 92 1. 1 51 30 2 97 1. 0 31 2 41 4 45 39 3 13 8 1. 3 55 5. 9 4 0. 4 08 1 5 3. 1 3 3. 7 00 1 7. 1 4 5. 6 98 1. 9 9 6. 8 70 1 7 8. 0 2 3. 4 95 2 0 8. 8 4 7. 9 42 4. 9 4 2. 7 99 2 7. 8 4 3. 6 66 1 8 3. 5 5 9. 5 57 1 5. 3 9 1. 8 84 6 7. 7 8 3. 3 98 6. 5 6 9. 4 35 6 8. 4 8 2. 3 81 2. 2 1 3. 0 73 2 0 8 , 6 2 4. 8 36 -%- 0 ,5 1 2 ,4 1 ,4 0 ,2 1 4 ,5 1 7 ,0 0 ,4 2 ,3 1 5 ,0 1 ,2 5 ,5 0 ,5 5 ,5 0 ,2 1 7 ,0 9 2 16 54 1 2 42 2 18 18 60 2 21 10 190 32 100 4 304. 9 0 2. 6 55 1 4. 1 1 7. 9 96 4 5 8 7. 5 88 2 4 0. 0 00 1 4. 6 7 8. 0 64 1 8. 8 8 6. 7 23 1. 9 3 5. 6 42 3. 5 7 3. 6 35 1 7. 4 1 7. 0 87 3 1 0. 9 17 1 4. 6 3 4. 6 94 2. 8 0 7. 4 09 6. 9 2 4. 7 95 2 4 5. 3 07 2 3. 4 7 0. 4 87 -%- 0 ,6 1 0 ,7 3 ,5 0 ,2 1 1 ,3 1 4 ,5 1 ,5 2 ,8 1 3 ,4 0 ,2 1 1 ,2 2 ,1 5 ,3 0 ,2 1 8 ,0 38 1. 2 62 1 66 9 1. 4 34 1. 3 69 48 3 57 1. 2 52 2 51 6 35 71 4 13 12 1. 6 59 - ECU - 6. 8 4 3. 0 63 1 6 7. 2 5 1. 6 96 2 1. 7 3 3. 2 86 2. 2 3 6. 8 70 1 9 2. 7 0 1. 5 59 2 2 7. 7 3 4. 6 65 6. 8 7 8. 4 41 3 1. 4 1 7. 3 01 2 0 0. 9 7 6. 6 44 1 5. 7 0 2. 8 01 8 2. 4 1 8. 0 92 9. 3 7 6. 8 44 7 5. 4 0 7. 1 76 2. 4 5 8. 3 80 2 3 2. 0 9 5. 3 23 1 23 8 0. 0 1 3. 7 21 6 ,4 20 5. 9 8 5. 4 03 4 ,5 1 43 8 5. 9 9 9. 1 24 -%- 0 ,5 1 2 ,4 1 ,5 0 ,2 1 4 ,2 1 6 ,7 0 ,5 2 ,3 1 4 ,7 1 ,2 6 ,0 0 ,7 5 ,5 0 ,2 1 7 ,1 6 ,3 I ALT 7. 4 20 1. 2 3 0. 5 1 2. 8 63 100% 1. 6 99 1 3 0. 7 1 8. 4 02 100% 9. 1 19 1. 3 6 1. 2 3 1. 2 65 100% 33 TABELffl FORDELING PÅ MEDLEMSSTATER AF FÆLLESSKABSMIDLER TIL SAMFINANSIERING BEVILGET 11996 Udviklingsproj ektei - udviklingslandene ' i Oplysningskampagner over for den europaeiske offentlighed I ALT Antal projek ter EF-bidrag ECU % Antal projek- ter EF-bidrag ECU % Antal projek- ter EF-bidrag ECU % 17 55 2 6 88 120 3 8 109 20 35 4 29 8 115 4. 054. 542 12. 130. 678 160. 000 1. 506. 945 18. 312. 704 29. 073. 908 629. 176 2. 500. 012 23. 030. 216 1. 979. 590 8. 895. 830 935. 678 7. 801. 165 2. 213. 073 27. 896. 166 2,6 7,8 0,1 0,9 11,8 19,2 0,4 1,6 15,0 1,3 5,7 0,6 5,0 1,5 17,9 20 13. 344. 478 8,6 4 25 6 1 20 20 2 4 30 1 18 4 9 3 27 5 569. 865 1. 804. 152 768. 660 240. 000 2. 030. 565 2. 527. 543 375. 643 299. 598 2. 488. 151 11. 522 1. 676. 452 449. 886 584. 591 189. 162 2. 992. 402 3,1 10,0 4,2 1,3 11,0 14,0 2,0 1,6 13,6 0,1 9,2 2,4 3,2 1,0 16,3 21 80 8 7 108 140 5 12 139 21 53 8 38 11 142 4. 624. 407 13. 934. 830 928. 660 1. 746. 945 20. 343. 269 31. 601. 451 1. 004. 819 2. 799. 610 25. 518. 367 1. 991. 112 10. 572. 282 1. 358. 564 8. 385. 756 2. 402. 235 30. 888. 568 1. 287. 189 7,0 25 14. 631. 667 2,7 8,1 0,5 1,0 11,8 18,3 0,6 1,6 14,8 1,2 6,1 0,8 4,8 1,3 17,9 8,5 100% Medlemsstat 0strig Belgien Danmark Finland Frankrig Tyskland Graekenland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Spanien Sverige Det Forenede Kongerige Konsortium I ALT 639 154. 464. 161 100% 179 18. 295. 381 100% 818 172. 759. 542 (*) (*) T il d e t te t al s k al lægges blandede b i d r ag på i a lt 1 507 630 ECU ( s t ø t te t il NGO-Kontaktudvalg og konsulenter) 34 ISSN 0254-1459 KOM(98) 127 endelig udg. DOKUMENTER DA 11 09 01 Katalognummer : CB-CO-98-130-DA-C ISBN 92-78-31729-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg $s


title: Regolamento (CE) n. 607/98 della Commissione del 17 marzo 1998 che stabilisce i prezzi rappresentativi ed i dazi addizionali all'importazione nel settore della carne di pollame e delle uova nonché per l'ovoalbumina e che modifica il regolamento (CE) n. 1484/95

eurovoc_concepts:
CCT duties
egg
egg product
import
poultrymeat
representative price

formats: pdf print

text: 18. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 80/25 REGOLAMENTO (CE) N. 607/98 DELLA COMMISSIONE del 17 marzo 1998 che stabilisce i prezzi rappresentativi ed i dazi addizionali all’importazione nel settore della carne di pollame e delle uova nonch(cid:130) per l’ovoalbumina e che modifica il regolamento (CE) n. 1484/95 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 2771/75 del Consiglio, del 29 ottobre 1975, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore delle uova (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1516/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 5, paragrafo 4, visto il regolamento (CEE) n. 2777/75 del Consiglio, del 29 ottobre 1975, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore del pollame (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2916/95 della Commissione (4), in particolare l’articolo 5, paragrafo 4, visto il regolamento (CEE) n. 2783/75 del Consiglio, del 29 ottobre 1975, che instaura un regime comune di scambi per l’ovoalbumina e la lattoalbumina (5), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2916/95 della Commissione, in particolare l’articolo 3, paragrafo 4, considerando che il regolamento (CE) n. 1484/95 della Commissione (6), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 372/98 (7), ha stabilito le modalit(cid:133) d’applicazione del regime relativo all’applicazione dei dazi addizionali all’importazione e ha fissato i dazi addizionali all’importa- zione nei settori delle uova e pollame, nonch(cid:130) per l’ovoal- bumina; considerando che il controllo regolare dei dati sui quali (cid:138) basata la determinazione dei prezzi rappresentativi per i prodotti dei settori delle uova e del pollame nonch(cid:130) per l’ovoalbumina evidenzia la necessit(cid:133) di modificare i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali per le importazioni di alcuni prodotti, tenendo conto delle variazioni dei prezzi secondo l’origine; che occorre quindi pubblicare i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali corrispondenti; considerando che (cid:138) necessario applicare tale modifica al pi(cid:151) presto, vista la situazione del mercato; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per il pollame e le uova, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 L’allegato I del regolamento (CE) n. 1484/95 (cid:138) sostituito dall’allegato del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 18 marzo 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 17 marzo 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 282 dell’1. 11. 1975, pag. 49. (2) GU L 189 del 30. 7. 1996, pag. 99. (3) GU L 282 dell’1. 11. 1975, pag. 77. (4) GU L 305 del 19. 12. 1995, pag. 49. (5) GU L 282 dell’1. 11. 1975, pag. 104. (6) GU L 145 del 29. 6. 1995, pag. 47. (7) GU L 47 del 18. 2. 1998, pag. 15. L 80/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 18. 3. 98 ALLEGATO «ALLEGATO I Codice NC Designazione delle merci 0207 14 10 Pezzi disossati di galli o di galline, congelati 1602 32 11 Preparazioni non cotte di galli o di galline 1602 39 21 Preparazioni non cotte altre che di tacchino, di galli o di galline (1) Origine delle importazioni: 01 Cina 02 Brasile 03 Tailandia 04 Cile 05 Argentina» Prezzo rappresen- tativo ECU/100 kg Dazio addi- zionale ECU/100 kg Origine (1) 216,6 232,7 216,5 262,4 262,4 221,6 253,8 230,6 221,6 25 20 25 11 11 20 10 17 20 01 02 03 04 05 01 02 03 01


title: Verordening (EG) nr. 606/98 van de Commissie van 17 maart 1998 tot vaststelling van de wereldmarktprijs voor niet-geëgreneerde katoen en van het voorschot op de steun

eurovoc_concepts:
EU Member State
Greece
Spain
cotton
production aid
world market price

text: 18. 3. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 80/23 VERORDENING (EG) Nr. 606/98 VAN DE COMMISSIE van 17 maart 1998 tot vaststelling van de wereldmarktprijs voor niet-ge(cid:137)greneerde katoen en van het voorschot op de steun DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op de Akte van Toetreding van Griekenland, en met name op de punten 3 en 10 van Protocol nr. 4 betreffende katoen, laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1553/95 van de Raad (1), Gelet op Verordening (EG) 1554/95 van de Raad van 29 juni 1995 tot vaststelling van de algemene voorschriften van de steunregeling voor katoen en tot intrekking van Verordening (EEG) nr. 2169/81 (2), gewijzigd bij Verorde- ning (EG) nr. 1584/96 (3), en met name op de artikelen 3, 4 en 5, Overwegende dat krachtens artikel 3 van Verordening (EG) nr. 1554/95 op gezette tijden een wereldmarktprijs voor niet-ge(cid:137)greneerde katoen wordt bepaald, rekening houdende met de historische verhouding tussen de in aanmerking genomen wereldmarktprijs voor ge(cid:137)greneerde katoen en de berekende prijs voor niet-ge(cid:137)greneerde katoen; dat deze historische verhouding is vastgesteld in artikel 1, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1201/89 van de Commissie van 3 mei 1989 houdende uitvoeringsbepa- lingen van de steunregeling voor katoen (4), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1740/97 (5); dat, als de wereldmarktprijs niet op die wijze kan worden bepaald, hij wordt bepaald op basis van de laatst vastgestelde prijs; Overwegende dat krachtens artikel 4 van Verordening (EG) nr. 1554/95 de wereldmarktprijs voor ge(cid:137)greneerde katoen wordt bepaald voor een product met bepaalde kenmerken, waarbij rekening wordt gehouden met de gunstigste, voor de werkelijke markttendens representatief geachte aanbiedingen en noteringen; dat, om deze prijs te bepalen, het gemiddelde wordt berekend van de aanbie- dingen en noteringen op een of meer Europese beurzen voor in een haven van Noord-Europa cif-geleverde producten uit de verschillende, voor de internationale handel als meest representatief beschouwde productie- landen; dat evenwel is bepaald dat deze criteria voor het (1) PB L 148 van 30. 6. 1995, blz. 45. (2) PB L 148 van 30. 6. 1995, blz. 48. (3) PB L 206 van 16. 8. 1996, blz. 16. (4) PB L 123 van 4. 5. 1989, blz. 23. (5) PB L 244 van 6. 9. 1997, blz. 1. bepalen van de wereldmarktprijs voor ge(cid:137)greneerde katoen worden aangepast, om rekening te houden met de verschillen op grond van de kwaliteit van het geleverde product en de aard van de aanbiedingen en noteringen; dat in artikel 2 van Verordening (EEG) nr. 1201/89 is bepaald welke aanpassingen kunnen plaatsvinden; Overwegende dat op grond van bovenbedoelde criteria de wereldmarktprijs voor niet-ge(cid:137)greneerde katoen op het hieronder aangegeven niveau moet worden vastgesteld; Overwegende dat in artikel 5, lid 3, van Verordening (EG) nr. 1554/95 is bepaald dat het voorschot op de steun gelijk is aan de streefprijs minus de wereldmarktprijs en een korting die berekend is volgens de formule die wordt toegepast bij overschrijding van de gegarandeerde maxi- mumhoeveelheid, waarbij evenwel wordt uitgegaan van een met 15 % verhoogde geraamde productie van niet- ge(cid:137)greneerde katoen; dat de voor het verkoopseizoen 1997/1998 geraamde productie is vastgesteld bij Verorde- ning (EG) nr. 1670/97 van de Commissie (6); dat het volgens deze methode berekende bedrag van het voor- schot per lidstaat op het hieronder aangegeven niveau wordt vastgesteld, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 1. De in artikel 3 van Verordening (EG) nr. 1554/95 bedoelde wereldmarktprijs voor niet-ge(cid:137)greneerde katoen wordt vastgesteld op 34,361 ecu per 100 kg. 2. Het in artikel 5, lid 3, van Verordening (EG) nr. 1554/95 bedoelde voorschot op de steun wordt vastgesteld op: – 33,033 ecu per 100 kg voor Spanje; – 39,092 ecu per 100 kg voor Griekenland; – 71,939 ecu per 100 kg voor de overige lidstaten. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 18 maart 1998. (6) PB L 237 van 28. 8. 1997, blz. 1. L 80/24 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 18. 3. 98 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 17 maart 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie