title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for a Council Directive on safeguarding the supplementary pension rights of employed and self-employed persons moving within the European Union'

eurovoc_concepts:
EU Member State
free movement of persons
pension scheme
self-employment
wage earner

text: C 157/26 EN Official Journal of the European Communities 25. 5. 98 the example of similar initiatives by the European Parliament on electricity from renewables; threshold, inter alia in order to encourage the granting of EU and national financing for certified business plans; use EU and national financial instruments — 8. 5. 9. and soft loans in particular — to encourage and facilitate investment in new CHP plant, promoting a gradual but precise programme to decommission or modernize obsolete plant; 8. 5. 10. adopt a common methodology for quality certification and validation of projects for new CHP plants and/or, where practically and economically feasi- ble, for the modernization of existing plants, according to common criteria regarding a minimum efficiency consider making CHP plants eligible for the 8. 5. 11. future ‘efficiency credits’ related to greenhouse gas emissions, being examined by the UN in the wake of the Kyoto decisions; 8. 5. 12. ensure that the key actions of the fifth frame- work programme, and particularly those concerning the city of tomorrow, advanced energy systems and water treatment, give adequate consideration to new CHP technologies, especially for small, flexible, decentral- izable plants. Brussels, 25 March 1998. The President of the Economic and Social Committee Tom JENKINS Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a Council Directive on safeguarding the supplementary pension rights of employed and self-employed persons moving within the European Union’ (1) (98/C 157/07) On 15 January 1998 the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 235 of the Treaty establishing the European Community, on the above-mentioned proposal. The Section for Social, Family, Educational and Cultural Affairs, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 12 February 1998. The rapporteur was Mr Whitworth. At its 353rd plenary session of 25 and 26 March 1998 (meeting of 25 March 1998) the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 98 votes to four, with five abstentions. 1. Introduction From the earliest days of the European Com- 1. 1. to munity the Commission has sought, pursuant Article 51 of the Treaty, to bring forward measures in the field of social security to provide freedom of movement for workers and in particular to ensure that persons moving jobs from one Member State to another do not sustain any loss of benefits in this field. 1. 2. Regulation 1408/71 on the application of social security schemes to employed persons, self-employed (1) OJ C 5, 9. 1. 1998, p. 4. persons and their families moving within the Community sought inter alia to remove obstacles to cross-border mobility in the field of statutory pensions. The regulation which is a complex one has been frequently amended but has achieved its objective in this particular field. 1. 3. The pursuit of a similar objective in the area of occupational pensions has proved much more difficult. This is undoubtedly because of the extreme diversity of such arrangements and the laws and regulations governing them in the various Member States. Never- 25. 5. 98 EN Official Journal of the European Communities C 157/27 theless the solution of this problem is an essential pre-requisite for the completion of the Single Labour is Market, and the Commission’s present proposal timely, if not long overdue. Article 8: Provision of information. Adequate infor- mation as to their rights and choices to be provided to members when moving abroad. 1. 4. In 1991 the Commission published a consultation paper entitled ‘Supplementary Social Security Schemes: the Role of Occupational Pensions Schemes in the Social Protection of Workers and their Implications for Freedom of Movement’ (1). In its opinion on this document the Economic and Social Committee high- lighted a number of points regarding the possible coordination of occupational pensions schemes and the corresponding acquisition and exercise of rights and transfer options across the Community, and urged the Commission to take action in this respect (2). 2. The Commission proposal 2. 1. The stated aim of the proposed directive is to ensure that appropriate protection is given to rights acquired, or in the course of acquisition, by members of supplementary pension schemes who move from one Member State to another. The directive seeks to achieve this aim by the 2. 2. following provisions: Article 4: Preservation of vested pension rights. A member in respect of whom contributions to an occu- pational pension scheme are no longer being made on his leaving an employment to work in another Member State should not lose the rights already acquired under that scheme. Article 5: Guarantee of cross-border payments. Full payment of benefits to be made to members resident in another Member State. Article 6: Posted employees. Members temporarily posted by their employer to work in another Member State to be allowed to continue to contribute to their home scheme on the same basis as that applicable under Regulation 1408/71 to statutory schemes (i. e. for one year extendible to two). Article 7: Tax treatment. Such contributions to be treated by the host state as if being made to a domestic scheme. (1) SEC(91) 1332 final. (2) OJ C 223, 31. 8. 1992, p. 13. 3. General comments 3. 1. The Economic and Social Committee welcomes the proposed directive as a limited first step towards the objective of complete freedom of movement in the field of supplementary pensions. It recognizes the complexity of the matter occasioned by widely differing pension arrangements in the 15 Member States as well as the laws, regulations and tax conditions which govern them. The Committee acknowledges that certain of the directive’s provisions are already applicable in various of the Member States but not in others. 3. 2. The preservation of vested pension rights required by Article 4 of the draft directive is an example of that situation. However the principle that persons moving to another Member State should be in no worse or no better situation than those remaining within the same Member State is a correct one and should be enshrined in EU legislation. 3. 3. Similarly the payment of benefits in other Mem- ber States is already the norm. Regulation 1408/71 already requires this for statutory benefits and it is right that Article 1 should apply the same principle to supplementary benefits. 3. 4. The Committee considers that the provision in Article 6 that contributions can continue to be made to their home scheme by temporarily posted workers and/or their employers on their behalf is the most valuable feature of the draft directive. It will greatly benefit employees of multinational companies who may in the course of their careers undertake a number of such postings and it will materially assist their employers to provide occupational pensions for them without incurring additional costs and complex administrative arrangements. 3. 4. 1. However the Committee believes that the one year period applicable under Regulation 1408/71 is far too short and that the provision should be applicable for the full period of the posting. It notes that Recommen- dation 16 of 22 December 1984 recommends that the twelve-month period should be extended with the agreement of the employer for the full duration of the assignment when employees move abroad within an organization because of special knowledge or skills or to meet specific objectives. It believes that this recommendation should be given legal effect within both Regulation 1408/71 and the current draft directive. C 157/28 EN Official Journal of the European Communities 25. 5. 98 3. 4. 2. Article 6. 2 will be helpful to employees posted to certain Member States (and their employers) in that they will be absolved from any legal requirement to pay contributions to a supplementary scheme in the host state if they are continuing contributions in their home state. of information to members of supplementary pension schemes moving to another Member State. It believes that the employer, as well as the manager of the scheme, should be obliged to provide the individual with full information as to the available options and the conse- quences of choice. 3. 4. 3. It should be noted that the term ‘posted worker’ in Article 3(g) is defined by reference to Title II of Regulation 1408/71 as follows: — ‘A person employed in the territory of a Member State by an undertaking to which he is normally attached who is posted by that undertaking to the territory of another Member State to perform work there for that undertaking. ’ Hence the term excludes persons seconded by their employer to another Member State to perform work there for a different undertaking. The Committee believes that there should be no distinction between these two categories. 3. 5. Article 7 follows logically from Article 6. It is particularly significant as a first attempt to cut through the jungle of the differing tax treatment of supplementary pension contributions and benefits in the various Mem- ber States. However anomalies will still obtain; for example, in certain circumstances, an employee posted from the UK to Germany would not receive a tax deduction for his contributions which he would have at home, but when he returned to the UK the benefits for his German service would be taxable which they would not have been had he been in a German plan. In the reverse direction a posting from Germany to the UK could result in tax deductible employee contributions and tax free benefits on receipt. The Commission should encourage Member States to be flexible in establishing a satisfactory approach between each other to resolve such anomalies. 3. 5. 1. It is noted that the provisions of Article 7 are applicable only to members of supplementary pensions schemes as defined in Article 3(b) and not to individuals who have made their own pension provision through personal pension schemes. There is a case for such arrangements being regarded as supplementary pension schemes, particularly in those Member States where employers contribute to them on a voluntary or contrac- tual basis. The Committee attaches particular importance 3. 6. to the requirement in Article 8 regarding the provision 3. 7. As already noted the draft directive creates inequality of treatment between posted and seconded workers (Article 6) and in the field of taxation between members of occupational schemes and individuals with personal schemes (Article 7). These distinctions should be eradicated by further measures as soon as possible. 4. Specific comments 4. 1. Second recital It should be noted that occupational pension schemes (which are the subject of this draft directive) are quite separate and distinct from the supplementary social security schemes which obtain in certain Member States; as such they do not form part of national social security regimes in those countries. Occupational pension schemes are contractual in nature and form part of an employee’s contract of employment. It would be desirable for an additional recital to refer to the role of occupational pension schemes in this context. 4. 2. Article 3(a) It is noted that the insertion of the term ‘replace’ is necessary to cover the position in certain Member States where contracting-out provisions apply. 4. 3. Article 3(b) ‘Or’ should be substituted for ‘and’ in the first line as ‘occupational pension schemes’ and ‘collective arrange- ments serving the same aim’ are alternatives. 4. 4. Article 3(h) The definition of ‘Member State of origin’ is defective in relation to any second or subsequent posting. In such circumstances it should be that in which the employee worked immediately prior to the initial posting. 4. 5. Article 4 It is noted that the term ‘full’ preservation includes, for in example, to index benefits requirement the 25. 5. 98 EN Official Journal of the European Communities C 157/29 defined-benefit schemes where this obtains under the rules of the scheme — as stated in part 3. 1 of the Commission’s Impact Assessment Form. suggestion in paragraph 5. 5 of that opinion as to how this matter might be progressed and considers that this should be done within a defined time frame. 5. Further recommendations 5. 1. As noted in point 3. 1 above the Committee regards the proposed directive as a limited first step towards the objective of complete freedom of movement in the field of supplementary pensions. Reference has already been made in point 1. 4 to the fact that the Committee identified a number of areas for action in its 1992 Opinion on the Role of Occupational Pension Schemes and their Implications for Freedom of Move- ment. In its Opinion of 11 December 1997 (1) on the 5. 2. Commission’s Green Paper on Supplementary Pensions in the Single Market, the Committee made a number of recommendations concerning issues identified by the Commission but not dealt with in the current draft directive. These included: — qualifying conditions for acquiring rights; in particu- lar the long periods necessary in some Member States; — difficulties with transferability of vested pension rights from one Member State to another; — tax difficulties linked to acquiring pension rights in more than one Member State; the position of a worker temporarily employed in another Member State other than on a posted basis. 5. 3. The opinion also contained a number of specific recommendations on the importance of taxation for supplementary pensions. 5. 4. The Committee repeats the observations and recommendations contained in its December 1997 opin- ion. There are a number of further aspects of the operation of occupational pensions schemes which could usefully be addressed — for example the membership of trustee bodies, custodial arrangements and calculation of transfer values. It urges the Commission to devise and propose a series of further measures in these areas in order to achieve as an ultimate objective, where the nature of the schemes so permit, the complete portability of occupational and personal pensions which it regards ingredient in the free movement of as an essential persons throughout the EU. It draws attention to the 5. 5. The Committee recalls that in its 1992 opinion it suggested the possibility of devising a model European Company Occupational Pension Scheme, (perhaps as an appendage to the European Company Statute once this has been finally adopted), and that the possibility of industry-based schemes might be looked at. It repeats these suggestions as a possible way forward without seeking to harmonize existing national pensions laws, regulations, practices and taxation arrangements (2). trans-national 5. 6. Another possibility might be an arrangement whereby an occupational pension scheme established under the laws and regulations of one Member State could have a number of sections to which employees working in other Member States might belong on a tax-qualifying basis. Thus the operation of the scheme including its prudential and custodial controls, solvency requirements and investment regulations would be regulated by the laws and regulations and accord with the practices of the home Member State, while the tax arrangements for contributions and benefits would accord with those of the host Member States for employees domiciled therein. 5. 7. This would mean that a free market could operate in supplementary pensions schemes similar to that for life assurance without prejudicing the autonomy of Member States as regards taxation, social security arrangements and laws governing the operation of pension funds. 6. Conclusions The Committee welcomes the draft Directive as 6. 1. a limited first step towards applying the principle of the free movement of persons to the mechanics of supplementary pension rights. It feels that the draft Directive should be amended to extend the one-year period for posted workers (paragraph 3. 4. 1 on the opinion), to remove the anomalies noted in paragraph 3. 7 and to reflect its Specific Comments in part 4. 6. 2. It recognizes the very great difficulties which inhibit progress in this area due to the widely differing pension arrangements which obtain in the various Member States as well as the laws, regulations and tax (1) OJ C 73, 9. 3. 1998, p. 109. (2) The European Company Statute was the subject of a recent opinion from the Committee in December 1997 and a further opinion will be forthcoming in due course. C 157/30 EN Official Journal of the European Communities 25. 5. 98 arrangements which govern them. the Commission to it urges 6. 3. Nevertheless continue its work in this field, taking steps in particular Brussels, 25 March 1998. the issues to address identified in its Opinion of December 1997 on the Commission’s Green Paper as well as the further recommendations contained in part 5 of this opinion. The President of the Economic and Social Committee Tom JENKINS Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a Council Regulation (EC) amending Regulation (EEC) No 1408/71 as regards its extension to nationals of third countries’(1) (98/C 157/08) On 6 January 1998 the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 198 of the Treaty establishing the European Community, on the above-mentioned proposal. The Section for Social, Family, Educational and Cultural Affairs, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 12 March 1998. The rapporteur was Mr Liverani. At its 353rd plenary session (meeting of 25 March 1998), the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 109 votes to one, with four abstentions. 1. Introduction 2. General comments 1. 1. The Commission proposal, which is based on Articles 51 and 235 of the EC Treaty, extends Community coordination of social security schemes, as laid down by Regulation (EEC) No 1408/71, to employed persons and self-employed persons who are insured in a Member State and who are not Community nationals. 2. 1. The Committee welcomes the Commission pro- posal. It endorses its rationale, and the recitals con- firming the objective of equal social treatment of third country nationals, as already underscored in the 1994 white paper on social policy and the 1995-1997 medium- term social action programme. 1. 2. The proposal is designed to strengthen Regu- lation (EEC) No 1408/71, and forms part of the drive to step up social protection and improve the legal status of third country nationals legally resident in the Com- munity. 2. 2. Here the Committee would reiterate the guide- lines put forward in its opinions on the status of migrant workers from third countries (2). It also notes that the importance of applying the principles of non-dis- (1) OJ C 6, 10. 1. 1998, p. 15. (2) Opinions of 24 April 1991 (OJ C 159, 17. 6. 1991) and 26 September 1991 (OJ C 339, 31. 12. 1991)


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget "For et kundskabernes Europa"«

eurovoc_concepts:
EU action
continuing education
integration into employment
labour market
young person

formats: html pdf print

text: 25. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 157/49 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget “For et kundskabernes Europa”« (98/C 157/13) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 18. november 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Social-, Familie-, Uddannelses- og Kulturspørgsmål, som udpegede Christoforos Koryfidis til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 12. marts 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 353. plenarforsamling af 25. og 26. marts 1998, mødet den 25. marts 1998, med 65 stemmer for, ingen imod og l hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning Kommissionens meddelelse »For et kundskaber- 1. 1. nes Europa« udgør et vigtigt forsøg på at afgrænse anvendelsesområdet for og indholdet af den nye genera- tion af EU-aktioner på undervisnings-, erhvervsuddan- nelses- og ungdomsområdet. 1. 2. Udgangspunkt og inspirationskilde for meddelel- sens overvejelser og positioner er den nye traktat, Kommissionens overordnede positioner, som formuleret i handlingsprogrammet Agenda 2000 og tidligere medde- lelser om emnet, men denne meddelelses hovedtanker beror på nedenstående behov: — Behovet for at bevare EU’s stærke politiske og økonomiske position i verden via et nyt fremstød inden for innovation, forskning, almen uddannelse og erhvervsuddannelse. — Behovet for at knytte beskæftigelsespolitikkerne — hvad enten de er makroøkonomiske eller ej — sammen med en undervisnings- og erhvervsuddan- nelsesstrategi, som fører til, at hver enkelt persons stærkeste potentiale frigøres, dyrkes og udnyttes i videst muligt omfang, til gavn for såvel individet som for hele samfundet. — Og endelig behovet for udvikling og modernisering af EU’s interne politikker — hinsides de rent økono- miske mål — med henblik på at fremme den europæiske borgers statsborgerskab i bredest mulige forstand. uddannelsesområde dækker en flerdimensionel ramme, som den uhyre vigtige proces, gående ud på at gøre »livslang uddannelse« til en realitet, er led i. 2. Generelle bemærkninger 2. 1. ØSU finder det vigtigt fra starten at understrege, at den foreliggende meddelelse fra Kommissionen ligger i forlængelse af hvidbogen om undervisning og erhvervs- uddannelse (1) og den dertil hørende meddelelse, som redegjorde for, hvordan hvidbogen blev fulgt op (2). I ovenstående kontekst vil ØSU’s bemærkninger til meddelelsens indhold henvise til dets udtalelser om disse to dokumenter (3). 2. 2. Kommissionens meddelelse fremlægges på et tidspunkt, hvor EU’s vigtigste politikker, bortset fra beskæftigelsestopmødet, vedrører udvidelsen og Den Økonomiske og Monetære Union. I en sådan kontekst flytter meddelelsen EU’s politiske balancepunkt til et for den europæiske gennemsnitsborger mere synligt og lettere forståeligt område, hvilket i praksis motiverer folk til at blive mere interesserede i EU’s politikker og dermed bringe dem nærmere på EU. 2. 3. ØSU glæder sig over meddelelsens indhold og finder den under visse betingelser et væsentligt bidrag til EU’s globale fremtidsudsigter. ØSU påpeger i relation til Kommissionens position i meddelelsen, navnlig føl- gende forhold: 2. 3. 1. Ifølge ØSU er Kommissionens position gående ud på at bringe vidensrelaterede politikker i forgrunden 1. 3. En nøgleforudsætning for opbygningen af et kundskabernes Europa er ifølge meddelelsen »mål- sætningen om gradvist at opbygge et europæisk uddan- nelsesområde, som er åbent og dynamisk«. Et sådant (1) KOM(95) 590 endelig udg. (2) KOM(97) 256 endelig udg. (3) EFT C 295 af 7. 10. 1996; EFT C 95 af 30. 3. 1998. C 157/50 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 5. 98 (innovation, forskning, undervisning, uddannelse) afgø- rende og nyskabende. Derudover svarer Kommissionens position til ØSU’s standpunkter, som det allerede har udtrykt eller støttet i tidligere udtalelser. hensyn til solidaritetsprincippet er behov for at koordine- re de nationale undervisningssystemer, så de bliver mere effektive. 2. 3. 2. ØSU lægger stor vægt på, at der er sammen- hæng mellem den europæiske økonomis konkurrenceev- ne, beskæftigelsen og mulighederne for at skabe et klima, der er befordrende for de europæiske borgeres personlige udvikling og trivsel. En sådan sammenhæng er den vigtigste faktor i forbindelse med tilpasningen af EU og EU’s borgere til de nye muligheder, der kan tilvejebringes via fremkomsten af vidensamfundet. 2. 3. 3. ØSU påpeger, at udviklingen af en koordineret strategi og en makroøkonomisk politik for beskæftigel- sen forudsætter en ny undervisningsmæssig, pædagogisk og didaktisk indfaldsvinkel, således at de unge — men ikke kun dem — bibringes nye holdninger, herunder navnlig en ny holdning til sektorer som f. eks. den såkaldte solidariske økonomi eller til andre aktiviteter knyttet til behov, som endnu ikke tilfredsstilles af markedet (f. eks. miljøområdet). 2. 3. 3. 1. Denne strategi og den makroøkonomiske politik kræver derudover fortsat overvågning og grundi- ge undersøgelser af alle produktionssektorer, navnlig de sektorer, hvor der kan spores en kraftig (positiv eller negativ) tendens til forandring. Det er netop på baggrund af en sådan tendens, at det på et tidligt tidspunkt og meget omhyggeligt skal defineres, hvilke interventioner, der skal sættes ind med på undervisningsområdet, med henblik på mellem- og langfristede politikker, samt på erhvervsuddannelsesområdet, med henblik på udvikling af aktiviteter der fører til konkrete resultater. 2. 3. 4. ØSU mener, at et »kundskabernes Europa« for europæerne betyder, at hver enkelt borger har adgang til viden, deltagelse i politik og samfundsliv, livslang undervisning og erhvervsuddannelse. Men det betyder også et »sammenhængende og integreret samfund, der er baseret på solidaritet, og som er kendetegnet ved en høj livskvalitet, et sundt miljø, frihed, sikkerhed og retfærdighed« (1). Med andre og mere koncise ord betyder dette mere politisk og social demokrati. 2. 3. 5. ØSU støtter principielt fuldt ud Kommissionens konkrete forslag om »gradvist at opbygge et europæisk uddannelsesområde«, som falder i tråd med synspunkter, ØSU mange gange har udtrykt om, at der allerede nu eksisterer et område, som ikke er dækket af de nationale uddannelsessystemer og som henhører under EU-institu- tionernes ansvar. ØSU har også påpeget, at der under (1) Agenda 2000 — KOM(97) 2000, Del I. 2. 3. 6. Et andet problem knyttet til opbygningen af et kundskabernes Europa og et europæisk uddannelsesom- råde er udstødelsen. Dette at være udelukket fra mu- ligheden for at deltage i opbygningen af et kundskabernes Europa og fra de goder, dette skal medføre for det europæiske samfund og dets borgere, er ikke blot et problem, der berører enkeltpersoner, men et problem, der påvirker hele sociale grupper og muligvis hele regioner i EU. Denne kendsgerning gør det strengt nødvendigt straks at udvikle politikker med henblik på at forebygge en sådan situation. 2. 3. 7. ØSU mener, at nye EU-aktioner beregnet på de unge (inden eller uden for uddannelsessystemet), bør være led i en mere overordnet politik, som skal formes på den europæiske civilisations baggrund og historiske udvikling, men som også bør indebære en proces til opbygning af et kundskabernes Europa og de perspekti- ver, dette åbner. Vi må ikke glemme, at vor indsats primært gælder vore dages unge mennesker, som på grund af deres alder er forhindret i at deltage i planlæg- ningen. Det påhviler os derfor i det mindste at formidle vor historiske hukommelse og de værdier, der i løbet af århundrederne har bragt os til den position vi nu indtager. Vi må også sætte de unge i stand til at forstå og knytte an til vor tankegang, i det mindste i planlægningens gennemførelsesfase. 2. 3. 8. Et andet aspekt af kundskabernes Europa frembringer tanker og overvejelser om den rolle, de nye teknologier spiller i udviklingen af en anden, mere direkte og konkret demokratisk proces. I en tid, hvor der er ubegrænsede muligheder for at overføre informa- tioner, er øjeblikket måske kommet til at tage fat på spørgsmålet om, hvordan vi via undervisning og erhvervsuddannelse kan skabe en civilisation, der er dygtig til at vurdere informationer og kontrollere deres troværdighed. Derudover melder spørgsmålet sig, hvor- dan man kan opnå en undervisningstype, som fører til udvikling af en højere og mere direkte form for demokrati. 2. 3. 9. ØSU glæder sig endelig over, at Kommissionens positioner i meddelelsen, navnlig angående antallet af mål, en koncentreret indsats, de medvirkende aktørers rolle og internationalt samarbejde ligger meget tæt på de standpunkter, ØSU allerede i sin tid udtrykte i tidligere udtalelser. 25. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 157/51 3. Specifikke bemærkninger 3. 1. Videnspolitikker 3. 1. 1. særlig været opmærksom på følgende problemer: Under behandlingen af meddelelsen har ØSU — Behovet for en mere detaljeret begrundelse for beslutningen om at opbygge et kundskabernes Euro- pa samt for et bevis for, at noget sådant er af afgørende betydning. — Behovet for klarere definition af begreberne »et kundskabernes Europa«, »et europæisk uddannelse- sområde« og »livslang uddannelse«. — Behovet for mere præcis fastlæggelse af størrelsesor- denen (mål, aktioner, antal berørte borgere, aktioner- nes omkostninger). ØSU ønsker at støtte og supplere alle Kommissionens standpunkter desangående og fremsætter følgende kom- mentarer: 3. 1. 1. 1. Gennemsnitsborgeren er meget bevidst om den turbulens, som den nye økonomiske situation og den hastighed, hvormed udviklingen af kundskaber og teknologier sker, forårsager for så vidt angår de sociale balancer og mekanismer. Han kræver derfor mere detaljeret og objektiv information om den igangværende proces, og ønsker at kunne deltage i det der sker. Dette krav forpligter dem, der ved mere, navnlig dem, der står som formidlere af den moderne viden og aktører i processen hen imod det kognitive samfund til at delagtiggøre de andre i deres viden og indsigt. 3. 1. 1. 2. På europæisk plan betyder denne bemær- kning, at EU-institutionerne, herunder navnlig Kommis- sionen, har pligt til at formulere forståelige, veldokumen- terede og overbevisende svar på de mange presserende spørgsmål, som de europæiske borgere stiller om disse forhold. Hvis der ikke svares på disse spørgsmål, kan der opstå ideologisk splittelse, som skyldes manglende oplysning og viden beroende på en unuanceret logik. 3. 1. 1. 3. Under planlægningen, udformningen og gennemførelsen af de nye programmer, bør der tages behørigt hensyn til kommentarerne i ovenstående afsnit. Disse kommentarer betyder i praksis, at der bør gives en forståelig, vægtig og overbevisende begrundelse for hvert program, herunder navnlig væsentlige informatio- ner om hvert programs formål og indhold, samt om, hvordan dets mål realiseres. 3. 1. 2. Ovenstående indfaldsvinkel til Kommissionens meddelelse skyldes ØSU’s institutionelle rolle, og især dets mærkesager og prioriteter, som afspejler de alvorlige problemer, det europæiske samfund i øjeblikket står konfronteret med. Det er netop disse problemer, herun- der navnlig arbejdsløsheden, den europæiske økonomis konkurrenceevne og truslerne mod den europæiske samfundsmodel, som gør ØSU meget forsigtig og kritisk, hver gang der er tale om den form for centraliserede EU-tiltag. Det er også derfor, ØSU beder Kommissionen om at bringe projektet om opbygningen af et kundskab- ernes Europa nærmere på de europæiske borgere, herunder navnlig de unges problemer, frygt og over- vejelser. I konsekvens heraf vil Kommissionens nye 3. 1. 2. 1. forslag på undervisnings-, erhvervsuddannelses- og ung- domsområdet blive bedømt på, om deres gennemførelse er en medvirkende faktor i løsningen, eller om ikke andet mindskelsen af problemerne. Den overordnede logik i Kommissionens forslag, som bestemmes af de mål, man ønsker at imødekomme, antallet og omfanget af aktioner, bredden i sammensætningen af de medvir- kende aktører samt deres rolle, og den overordnede ramme for programmerne, bevæger sig i den rigtige retning. 3. 1. 2. 2. Det står klart for ØSU, at den nye traktat og dens bestemmelser om undervisning, beskæftigelse og socialpolitik, skaber potentielt bedre forudsætninger for udviklingen af disse politikker. 3. 2. Forvaltningspolitikker Den måde, programmerne forvaltes på, er for 3. 2. 1. ØSU en meget vigtig faktor. Oplysningen af europæerne og deres mulighed for adgang dertil udgør en umistelig ret og en væsentlig forpligtelse over for dem fra EU-institutionernes og medlemsstaternes side. ØSU opfordrer derfor Kommissionen til at intensivere bestræ- belserne på at gøre PR for EU-programmerne fra udformningsfasen over gennemførelsesfasen indtil den fase, hvor man ved at udnytte alle informationsmidler, navnlig de elektroniske, kan udlede konklusionerne om deres resultater. Parallelt hermed opfordrer ØSU alle europæiske borgere om aktivt at deltage i udformningen og gennemførelsen af programmerne. 3. 2. 2. Angående europæernes mulighed for adgang til, samt deltagelse i programmerne mener ØSU, at der bør gøres en endnu større indsats. Kommissionen bedes i denne situation skabe forudsætninger for automatisk fjernelse af de hindringer, der rejser sig for de europæiske borgere, når de ønsker at deltage. Muligheden for at inddrage borgerne i et uafhængigt appelorgan med henblik på løsning af det konkrete problem er en ide der bør nyde fremme. C 157/52 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 5. 98 3. 3. Fremme af beskæftigelsen 3. 3. 1. ØSU er ligeledes enig i det forbindelsesled, der i Kommissionens meddelelse skabes mellem beskæftigel- sespolitikker og undervisnings- erhvervsuddannelses- og ungdomspolitikker. Det understreger dog fra starten, at man ikke bør stille større forventninger til undervisning og erhvervsuddannelse, end disse er i stand til at imødekomme, og der bør ikke skabes forfængelige håb. Undervisnings- og erhvervsuddannelsesniveauet spiller helt sikkert en afgørende rolle for den enkeltes beskæfti- gelsesmuligheder. Men undervisning og erhvervsuddan- nelse, kan ikke alene løse arbejdsløshedsproblemet. 3. 3. 2. Meningen med ovennævnte bemærkning er at understrege, at der ikke bør stilles urealistiske for- ventninger til undervisnings- og erhvervsuddannelses- politikkerne og at det bør undgås at drage forkerte konklusioner om, hvorledes man skal løse det alvorlige arbejdsløshedsproblem 3. 3. 3. De foreslåede seks hovedkategorier af foran- staltninger (1) er efter ØSU’s opfattelse et seriøst forslag, som dækker et bredt spektrum af behov. ØSU lægger navnlig vægt på den fysiske mobilitet og dens vidtræk- kende betydning. Derfor foreslår ØSU en særlig styrkelse af denne aktion, samtidig med at man søger at skabe ligevægt mellem de forskellige områder (undervisning, erhvervsuddannelse, ungdom), således at den globale tildeling bliver acceptabel og fører til bedst mulige resultat i kvalitativ forstand. 3. 4. Opbygningen af et kundskabernes Europa 3. 4. 1. ØSU tilslutter sig fuldt ud Kommissionens position, som svarer til Rådets position, gående ud på, at der bør lægges særlig vægt på grundundervisningens kvalitet og på, at de unge bør bibringes en lang række færdigheder (tekniske, samfundsmæssige og organisato- riske), som fremmer innovationen og skaber iværksætte- rånd. Efter ØSU’s opfattelse kan forandringerne i den almene, grundlæggende undervisning ikke kun gennem- føres inden for rammerne af eller på de nationale uddannelsessystemers eneansvar. Den hastighed, hvor- med viden og teknologi udvikler sig er så høj, at den kræver smidige og moderne mekanismer for at kunne følge med. Denne udvikling skaber også behov for aktioner, som gør det muligt at reagere umiddelbart på konsekvenserne heraf, samt initiativer, der baner vejen for en kreativ udnyttelse af deres potentiale. ØSU beder egne derfor Kommissionen om at udvikle sine (1) Fysisk mobilitet, virtuel mobilitet, samarbejdsnet, sprog og kultur,innovation, EU-referenceramme. interventionsprocedurer på området og samtidig skabe betingelser for at mobilisere og udnytte de nationale undervisningssystemer og det uhyre potentiale, der ligger i dem. 3. 4. 2. ØSU’s bemærkninger vedrørende mobiliserin- gen af de nationale undervisningssystemer og inddragel- sen af dem i opbygningen af et kundskabernes Europa er baseret på den overbevisning, at de ikke er inddraget i tilstrækkeligt omfang i projektet om Europas fremtid og i endnu mindre grad i målet om opbygningen af et kundskabernes Europa. 3. 4. 3. Hensigten med ovenstående bemærkninger er naturligvis ikke at underkende værdien af Europas mangesprogede og multikulturelle dimension. ØSU har derimod gentagne gange formuleret det synspunkt, at den dimension har den allerstørste betydning og er en positiv faktor for EU’s fremtid som institutionel enhed samt i bredere forstand for det udvidede europæiske områdes fremtidsudsigter. ØSU mener dog det er på tide, både med henblik på den nye politik om internationalt samarbejde, som EU udvikler, og med henblik på kommende udvidelser, at knæsætte nogle kulturelle faktorer af uvurderlig historisk værdi, som kan registre- res som europæiske kulturelle landvindinger (2). 3. 5. Et europæisk uddannelsesområde 3. 5. 1. Angående målet om »gradvist at opbygge et europæisk uddannelsesområde«, som er åbent og dynamisk og i den forbindelse realiseringen af målet om »livslang uddannelse«, har ØSU følgende bemærkninger. 3. 5. 2. ØSU støtter i princippet det af Kommissionen forudsete europæiske uddannelsesområdes aspekter og indhold. ØSU er ligeledes enig i målene bag dette begreb og går ind for, at det skal opbygges gradvist. Generelt mener ØSU følgende: — borgernes mulighed for fri og permanent adgang til den nyeste viden giver dem bredere horisont og nye (2) 25 århundreders fortsat europæisk udvikling og fremskridt udgør en tung arv for alle europæere, men også et råstof af uvurderlig værdi for tilvejebringelsen af forudsætninger for en løsning af de komplekse problemer, som den nye overgangsfase med internationalisering af økonomien og af selve livet på planeten indebærer. Udnyttelsen af denne arv er alles ansvar. Men det er dog først og fremmest EU-institutionernes (institutionelle og formelle) ansvar. Derfor opfordrer ØSU Kommissionen til i sine programmer og i traktaten at indføje knæsætningen af elementer, der hører til den »fælles europæiske kulturarv«. 25. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 157/53 målsætninger samt nye værktøjer og nye aktions- midler; 3. 6. De medvirkende aktører — udviklingen af internationale, bilaterale og tværkul- turelle fællesaktioner vil helt sikkert bidrage til at dyrke og konsolidere det europæiske statsborger- skab, som — når vi ser fremad — er en forudsætning for det næste fælles skridt, der skal tages af europæer- ne og EU i retning af yderligere integration; — den kontinuerlige fornyelse af europæernes kvalifi- kationer med henblik på at bringe dem på niveau med den moderne udvikling inden for økonomi, produktion og beskæftigelse — globalisering af økonomien, automatisering af produktionen, nye måder at tilrettelægge arbejdet på — kan give yderligere bonus. Kombineret med europæernes mulighed for permanent adgang til viden kan dette bidrage til at ændre menneskers forhold til arbejdet i en retning som er til menneskets fordel. Til europæerens hidtil udelukkende forsørgelsesmæssi- ge tilgang til arbejdet, kan der tilføjes kreativitet, dvs. en mere sammensat og produktiv indsats, som kan være en gevinst for mennesket. 3. 5. 3. ØSU mener dog, at der ligger to grundlæggende parametre til grund for europæernes accept af et euro- pæisk uddannelsesmæssigt område og i konsekvens heraf en effektiv udvikling heraf: — konjunkturproblemerne og særlig resultatet af ind- satsen mod arbejdsløsheden; — det forhold, der skabes mellem det europæiske uddannelsesområde og de nationale undervisnings- systemer. 3. 5. 4. ØSU understreger, navnlig hvad angår forhol- det mellem de nationale undervisningssystemer og det europæiske uddannelsesområde, hvilken rolle Kommis- sionens udvikling af virtuel undervisning på baggrund af udnyttelse af de nye kommunikations- og informa- tionsteknologier (1) kan spille. 3. 5. 5. ØSU mener, at der i forbindelse med op- bygningen af et europæisk uddannelsesområde bør tages tilbørligt hensyn til CEDEFOP’s erfaringer og positioner. 3. 6. 1. ØSU finder ligeledes meddelelsens kapitel om de medvirkende aktørers rolle i udviklingen hen imod et kundskabernes Europa meget vigtigt. De formulerede holdninger er af stor betydning for udviklingen af den sociale dialog som princip, men også for udviklingen af den sociale dialog på undervisnings- erhvervsuddannel- ses- og ungdomsområdet. ØSU støtter Kommissionens syn på disse spørgsmål. 3. 6. 2. I den forbindelse henleder ØSU Kommissionens opmærksomhed på behovet for yderligere definition af undervisningsaktørernes fælles aktionsrammer, samt aktionsbetingelserne for de enkelte aktører i un- dervisningsprocessen hidrørende fra forskellige sektorer. ØSU understreger, at hele projektet, som kræver stor forsigtighed, ikke bør føre til, at alle medvirker på lige fod i alt. Derimod bør der i hele systemet, via en konsekvent, bred og væsentlig dialog og med udgangs- punkt i hver enkelt aktørs særlige viden om sit fagom- råde, findes en balance under udviklingen af systemet, og der bør skabes en helhed ud af de forskellige synspunkter. Undtaget fra ovenstående logik bør dog de traditionelle undervisnings- og uddannelsesaktører være, dvs. familien, underviserne og eleverne. Der bør altid gives særlig opmærksomhed og vægt til disse aktørers indlæg, positioner og forslag. 3. 7. Et mere integreret system 3. 7. 1. Et centralt spørgsmål for udviklingen af det europæiske uddannelsesområde og mere generelt den europæiske uddannelsespolitik er efter ØSU’s opfattelse integrationen af de relevante politikker (dvs. undervis- nings-, erhvervsuddannelses- og ungdomspolitikkerne) og styrkelsen af de relevante handlingsprogrammer. Undervisnings-, erhvervsuddannelses- og ungdomspoli- tikkerne bør fra udformnings- og vedtagelsesfasen over til gennemførelsesfasen inkorporeres i en enkelt aktions- ramme og være integrerede. Denne holdning betyder ikke, at man skal afvise udviklingen af undervisningsini- tiativer og plædere for en centralistisk uddannelsesstrate- gi. Holdningen beror på behovet for en enkelt un- dervisningsmæssig, uddannelsesmæssig og ungdoms- mæssig strategi og et integreret handlingsprogram. (1) Man bør benytte de moderne teknologier i undervisningen, hvor EU i sammenligning med USA og Japan er langt bagud (ifølge Kommissionens hvidbog om undervisning og erhvervsuddannelse findes der allerede erfaringer på området, som er foretaget på grundlag af programmet om telematikanvendelser). 3. 7. 2. ØSU er i den forbindelse enig med Kommissio- nen i, at man bør begrænse antallet af mål og sikre en mere koncentreret indsats. ØSU tilslutter sig således de konkrete mål og de konkrete, foreslåede aktioner, da de svarer til ØSU’s position som allerede er formuleret i C 157/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 5. 98 udtalelsen om den pågældende hvidbog samt i udtalelsen om opfølgningen af hvidbogen »Undervise og lære — på vej mod det kognitive samfund« (1). 3. 7. 3. Til de ovenstående mål og aktioner foreslår ØSU atter at føje vedtagelse, fremme og udbredelse af begrebet skoleintern støtte (2). 3. 7. 4. ØSU fremhæver navnlig den ramme, som Kommissionen definerer med henblik på udviklingen af dertil knyttede aktioner. Det der kræves er, at der findes integrerede aktioner og netop aktioner som på korrekt og effektiv vis vil udnytte de dertil afsatte investeringer. Med andre ord bør de pågældende aktioner indeholde følgende: — konkrete, almindelige og specifikke mål, som er inkorporeret i en bredere ramme; — et konkret program for, hvorledes man bevæger sig i retning af og realiserer målene; — konkrete muligheder for eventuelle korrigerende interventioner under gennemførelsen af aktionerne; — udnyttelse af resultaterne af aktionerne, således at de kan give inspiration til andre, nye aktioner med mere ambitiøse mål. 3. 7. 5. I den forbindelse glæder ØSU sig over Kommis- sionens indfaldsvinkel til »en fælles ramme for aktioner, samordningsforanstaltninger og opfølgningsaktivite- ter«, som vil »indeholde en detaljeret beskrivelse af målsætningerne, de forskellige typer foranstaltninger, fælles eksperimentelle aktioner samt overholdelsen af (1) KOM(95) 590 endelig udg. og KOM(97) 256 endelig udg. (2) Dette begreb ligner meget de såkaldte skoler for intensiv indlæring, som opstod i USA. Målet er at sætte ind mod elevernes tidlige udelukkelse fra indlæring og viden. En sådan udelukkelse, som ikke altid er total, er en følge af de vanskeligheder, som mange børn — som regel i de første skoleår — oplever i forbindelse med en kreativ deltagelse i skolelivet. Sådanne tilpasningsvanskeligheder beror på en række årsager og fjernes som regel via den skoleinterne støtte, som omfatter en diagnose af problemet og løsningen af det med dertil hørende tilpasset pædagogisk adfærd og med hel eller delvis individualisering af undervisningen. Begrebet skoleintern støtte foreslås oprettet inden for det eksisterende undervisningssystem inden for eller uden for timeplanen med undervisere som har den dertil fornødne specialisering. Skoleintern støtte foreslås ikke blot til de svage elever, men også til elever som skiller sig ud, fordi de er fremmelige, og som af den grund har problemer med en kreativ deltagelse i skolelivet. god praksis«. Det henleder dog Kommissionens op- mærksomhed på afgrænsningen af de specifikke aktions- rammer for undervisning, erhvervsuddannelse og ung- dom, hvilket ventes gennemført med specifikke be- slutninger. ØSU mener, at såvel grænserne for de fælles referencer og aktioner som aktionsrammerne inden for de særskilte områder bør defineres meget klart. 3. 8. Budgetmidler Det der for ØSU udgør nøglen til en velgennem- 3. 8. 1. ført realisering af det europæiske uddannelsesområde og i konsekvens heraf nøglen til opnåelsen af en moderne og konkurrencedygtig europæisk indfaldsvinkel til ud- dannelse er de dertil knyttede udgifter, som bør stilles til rådighed for dette mål. ØSU’s vurdering er, at de bevillinger, der i dag stilles til rådighed for udviklingen af den europæiske undervisnings-, erhvervsuddannelses- og ungdomspolitik, er utilstrækkelige i forhold til de store og alvorlige problemer, man ønsker løst. Derfor beder ØSU Kommissionen og de andre EU-institutioner om at tage deres holdning på området op til revision og direkte skride til de tilsvarende beslutninger om finansiering af de konkrete behov. 3. 8. 2. ring af aktionerne understreger ØSU følgende: Angående Kommissionens forslag til finansie- — ØSU finder, at alle parter må kunne acceptere tanken om samfinansiering af programmerne. Effekten af et program i medlemsstaterne afhænger for det første af programmets størrelse og for det andet af finansie- ringsbeløbet fra EU. Dette betyder, at der er en grænse for finansieringen af programmerne fra EU’s side, og under den grænse opstår der en risiko for troværdighed og i konsekvens heraf EU’s trovær- dighed. — ØSU understreger, at systemet med samfinansiering af aktionerne allerede i dag fungerer effektivt, idet midlerne udelukkende går til de mål, de stilles til rådighed til. — ØSU finder, at retningslinjerne for handlingspro- grammet Agenda 2000, angående strukturpolitikken samt det konkrete forslag om oprettelse af et mål 3(3) udgør vigtige forudsætninger for en ny indfaldsvinkel til den måde, hvorpå man sikrer de relevante finan- sielle midler. 4. Konklusion 4. 1. Udviklingen inden for videnskaberne og navnlig teknologien samt den deraf følgende udvikling inden for økonomi og arbejdsmarked går så hurtigt, at EU er til at øge hastigheden med henblik på nødsaget (3) Støtte til medlemsstaterne med henblik på omlægning og modernisering af deres undervisnings-, erhvervsuddannel- ses- og beskæftigelsessystem. 25. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 157/55 modernisering og integration af dets institutioner. I den forbindelse finder ØSU Kommissionens vigtige forslag om dannelse af en videnskapital, bl. a. via udvikling, mobilitet og udnyttelse af mulighederne til opnåelse heraf, for yderst vigtigt. Kommissionens forslag er fremsat på rette tidspunkt og er meget relevant i forbindelse med EU’s fremtidige aktioner inden for undervisnings-, erhvervsuddannelses- og ungdomsom- rådet. bemærkning bør ikke fortolkes som en centralistisk opfattelse. Derimod plæderes der for en ekstra og kontinuerlig central indsats for: — Større og større gennemsigtighed i samt informatio- ner om beslutningsprocedurerne, klare begrundelser for beslutninger og mere præcis definition af betingel- ser og aktionens rækkevidde. 4. 2. ØSU tilslutter sig i princippet og i det store og hele substansen, indholdet og retsgrundlaget for Kommissionens forslag. ØSU er ligeledes enig i den udvikling, der foreslås med henblik på at integrere procedurerne, således at de nye aktioner på uddannelses-, erhvervsuddannelsesog ungdomsområdet kan træde i kraft fra den 1. januar 2000. ØSU’s øvrige bemærkninger og forslag skal opfattes som klargøringer og supplemen- ter til Kommissionens meddelelse. 4. 3. ØSU understreger betydningen af Kommissio- nens forslag om »gradvis at opbygge et europæisk uddannelsesområde«, som er meget vigtigt for EU’s globale fremtidsudsigter. ØSU har følgende kommentarer til forslaget: — Forslaget dækker helt klart et vitalt område, som ikke har været omfattet af de nationale hidtil undervisningssystemer. — Forslaget bidrager — stadigvæk inden for traktatens rammer og bestemmelser — til koordineringen af de nationale undervisningssystemer, således at disse kan gøres mere effektive og mere konkurrencedygtige i forbindelse med produktionen af viden, men også angående den måde, hvorpå de unge og mere generelt borgerne kan opnå dette på. — Forslaget kan via begrebet »livslang uddannelse« bringe den europæiske borger op på et personligt, produktionsmæssigt og politisk-økonomisk niveau, som er på højde med de moderne tiders klima og krav og som ikke er adskilt fra de rødder og værdier, der har skabt den europæiske civilisation. (Mennesket står i centrum, udstødelse accepteres ikke, muligheder for bevidst og reel borgerdeltagelse i samfundslivet. ) 4. 4. ØSU finder, at det er EU’s institutioner og navnlig Kommissionen, der har det centrale ansvar for processen til opbygning af et kundskabernes Europa. Denne — Bedre og væsentligere deltagelse fra de europæiske borgere og deres organer i de procedurer, der vedrører planlægning, udformning og gennemførelse af programmerne. — Nærmere sammenhæng mellem på den ene side de politiske valg og de konkrete aktioner inden for undervisning, uddannelse og ungdom og på den anden side de store aktuelle problemer, navnlig arbejdsløsheden. — Mere forenklet forvaltning af programmerne og bedre udnyttelse af midlerne med henblik på et stort antal europæiske borgeres uhindrede deltagelse heri. 4. 5. ØSU understreger navnlig betydningen af en forbedret kvalitet i grunduddannelsen samt en koordine- ret udnyttelse af det enorme potentiale, de nationale undervisningssystemer indeholder betragtet under ét. Det beder derfor Kommissionen om at udnytte alle foreliggende ideer og forslag med henblik på med intelligente aktioner at bevæge sig hinsides den stivhed, der holder næsten alle de nationale undervisningssyste- mer fast i en anakronistisk funktionsmåde. Dette at skabe og ved konkrete aktioner styrke et konkurrencepræget klima inden for EU (skoleafdelinger, skoledistrikter, nationale undervisningssystemer) samt dyrkelsen af konkurrencen udadtil over for undervisningssystemer i andre lande er en god ide, der fortjener at blive gennemført (1). Angående Kommissionens øvrige forslag påpeger 4. 6. ØSU følgende: — Det er enig med Kommissionens standpunkt for så vidt angår antallet af mål og koncentrationen af (1) Denne tanke afspejler behovet for at skabe et klima, der kan bringe de nationale undervisningssystemer ud af den stilstand, de har været henvist til. Det foreslås derfor at indføre en »Vidensolympiade« med det formål at tildele medaljer til elever og studerende fra forskellige skoler eller mere generelt fra undervisningsanstalter eller uddannelses- distrikter, som deltager i mål, som på forhånd er defineret af Kommissionen. Medaljetildelingen kan bl. a. knyttes sammen med følgende: særlig finansiering af visse aktioner; mobilitet; legater; yderligere støtte til infrastrukturen knyt- tet til medaljetildelingen. C 157/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 5. 98 aktionerne og understreger navnlig betydningen af virtuel mobilitet som værktøj i forbindelse med det europæiske uddannelsesområde med henblik på opbygningen af et kundskabernes Europa. — ØSU finder de formulerede tanker om, hvordan aktionerne skal udvikles samt de medvirkende aktø- rers rolle af meget stor betydning med henblik på udviklingen af den sociale dialog. — ØSU finder, at inddragelsen af en ny politik for undervisning, erhvervsuddannelse og ungdom i udvi- delsesperspektiverne samt den nye måde for evalu- ering og koordination af aktionerne (juridiske mid- ler) er et positivt tiltag. Det understreger dog behovet for klart at definere grænserne for hvert særskilte område samt behovet for at knæsætte »den fælles europæiske kulturarv«. — ØSU understreger endelig — hvad angår de finansiel- le midler samt forvaltningen af programmerne — behovet for at opfatte undervisning, erhvervsuddan- nelse og ungdom som politikker, der bør have topprioritet. ØSU tilslutter sig oprettelsen af et mål 3 og understreger, at man bør være særlig opmærksom på, hvorledes samfinansieringen af programmerne foregår. Det er vigtigt, at samfinansie- ringen sker på troværdig og effektiv vis. Bruxelles, den 25. marts 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg 25. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 157/57 BILAG til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne, men opnåede mindst en fjerdedel af det samlede antal stemmer: Punkt 3. 8. 2 De sidste to led udgår. Begrundelse Af andet led fremgår ikke, hvad vi egentlig ønsker. Synes vi, det er godt eller dårligt, at systemet med samfinansiering ikke fører til forøgede EU-bevillinger? Tredje led handler om det foreslåede mål 3 for strukturfondene, og her bør vi ikke tage stilling førend i forbindelse med den særlige udtalelse om disse fonde. Desuden kan den samlede offentlige finansiering ikke sikres via strukturfondene — kun Fællesskabets andel. Afstemningsresultat For: 22, imod: 37, hverken for eller imod: 11. Punkt 4. 5 Sidste punktum udgår til fordel for følgende: »Man bør gennemføre konkrete aktioner, der tager sigte på en større udveksling af erfaringer (mellem skoleafdelinger, skoledistrikter og nationale undervisningssystemer), også i forhold til undervisningssyste- mer i tredjelande. « Begrundelse Et konkurrencepræget klima mellem skoleafdelinger, skoledistrikter og nationale undervisningssystemer rammer ved siden af i denne forbindelse. En effektiv konkurrence indebærer, at den mest effektive erstatter de øvrige. Et nationalt uddannelsessystem kan ikke erstattes af et andet. Målet må være, at vi gør vore uddannelsessystemer mere effektive ved at drage nytte af hinandens erfaringer. Afstemningsresultat For: 29, imod: 38, hverken for eller imod: 2


title: 98/254/CE: Decisão da Comissão de 25 de Março de 1998 que autoriza os Estados-membros a permitir temporariamente a comercialização de sementes de ervilha-miúda (Pisum sativum L.) que não satisfaçam as exigências da Directiva 66/401/CEE do Conselho (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
EU Member State
fodder plant
leguminous vegetable
marketing
seed

text: 10. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 112/1 II (Actos cuja publica(cid:135)(cid:209)o n(cid:209)o (cid:130) uma condi(cid:135)(cid:209)o da sua aplicabilidade) COMISS(cid:212)O DECIS(cid:212)O DA COMISS(cid:212)O de 25 de Mar(cid:135)o de 1998 que autoriza os Estados-membros a permitir temporariamente a comercializa(cid:135)(cid:209)o de sementes de ervilha-mi(cid:156)da (Pisum sativum L. ) que n(cid:209)o satisfa(cid:135)am as exig(cid:136)ncias da Directiva 66/401/CEE do Conselho (Texto relevante para efeitos do EEE) (98/254/CE) A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Directiva 66/401/CEE do Conselho, de 14 de Junho de 1966, relativa (cid:133) comercializa(cid:135)(cid:209)o de sementes de plantas forrageiras (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pela Directiva 96/72/CE (2), e, nomeada- mente, o seu artigo 17º, Tendo em conta os pedidos apresentados pela Dinamarca, pela (cid:214)ustria e pela Su(cid:130)cia, Considerando que, na Dinamarca, na (cid:214)ustria e na Su(cid:130)cia, a produ(cid:135)(cid:209)o de sementes da categoria «sementes certifi- cadas» de determinadas variedades de ervilha-mi(cid:156)da (Pisum sativum L. ) que satisfazem as exig(cid:136)ncias da Direc- tiva 66/401/CEE relativamente (cid:133) capacidade germinativa m(cid:146)nima foi insuficiente em 1997, sendo, por conseguinte, inadequada para satisfazer as necessidades daqueles pa(cid:146)ses; que, no caso da Dinamarca, se verificou que as variedades de fol(cid:146)olo incompleto com sementes redondas verdes ou amarelas est(cid:209)o bem adaptadas (cid:133)s condi(cid:135)(cid:210)es de cultura da Dinamarca ou similares; que, no caso da (cid:214)ustria, se trata de variedades testadas e adaptadas (cid:133)s condi(cid:135)(cid:210)es clim(cid:145)ticas mais continentais do leste do pa(cid:146)s e caracterizadas por uma colora(cid:135)(cid:209)o amarela; que, no caso da Su(cid:130)cia, s(cid:209)o as variedades de semente amarela utilizadas como forragem ou na alimenta(cid:135)(cid:209)o que se revelam adaptadas (cid:133)s condi(cid:135)(cid:210)es de cultura deste pa(cid:146)s requerente; Considerando que n(cid:209)o (cid:130) poss(cid:146)vel satisfazer adequada- mente as necessidades dos pa(cid:146)ses em causa com sementes provenientes de outros Estados-membros, ou de pa(cid:146)ses (1) JO 125 de 11. 7. 1966, p. 2298/66. (2) JO L 304 de 27. 11. 1996, p. 10. terceiros, que cumpram todas as exig(cid:136)ncias previstas na referida directiva; Considerando que a Dinamarca, a (cid:214)ustria e a Su(cid:130)cia devem, por conseguinte, ser autorizadas a permitir, por um per(cid:146)odo com termo em 30 de Junho de 1998, a comercializa(cid:135)(cid:209)o de sementes da esp(cid:130)cie acima referida sujeitas a exig(cid:136)ncias menos rigorosas; Considerando, al(cid:130)m disso, que outros Estados-membros capazes de abastecer a Dinamarca, a (cid:214)ustria e a Su(cid:130)cia com sementes que n(cid:209)o satisfazem as exig(cid:136)ncias da mencionada directiva devem ser autorizados a permitir a comercializa(cid:135)(cid:209)o das mesmas; Considerando que as medidas previstas na presente decis(cid:209)o est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) Permanente para as Sementes e os Prop(cid:145)gulos Agr(cid:146)colas, Hort(cid:146)colas e Florestais, ADOPTOU A PRESENTE DECIS(cid:212)O: Artigo 1º 1. A Dinamarca fica autorizada a permitir, por um per(cid:146)odo que termina em 30 de Junho de 1998, a comer- cializa(cid:135)(cid:209)o no seu territ(cid:155)rio de um m(cid:145)ximo de 4 400 tone- ladas de sementes da categoria «sementes certificadas» das variedades de ervilha-mi(cid:156)da (Pisum Sativum L. ) a seguir enumeradas que n(cid:209)o satisfa(cid:135)am as exig(cid:136)ncias previstas no anexo II da Directiva 66/401/CEE no que diz respeito (cid:133) capacidade germinativa m(cid:146)nima, desde que a capacidade germinativa seja de, pelo menos, 70 % daquela de semente pura e do r(cid:155)tulo oficial conste a men(cid:135)(cid:209)o «Capaci- dade germinativa m(cid:146)nima 70 %». L 112/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 4. 98 i) Agadir ii) Aladin iii) Astina iv) Atomic v) Baccara vi) Canis vii) Delta viii) Eiffel ix) Focus x) Jackpot xi) Loto xii) Menhin xiii) Odin xiv) Profi xv) Sobel xvi) Stok xvii) Sumo xviii) Tenna xix) Tenor. 2. A (cid:214)ustria fica autorizada a permitir, por um per(cid:146)odo que termina em 30 de Junho de 1998, a comercializa(cid:135)(cid:209)o no seu territ(cid:155)rio de um m(cid:145)ximo de 300 toneladas de sementes da categoria «sementes certificadas» das varie- dades de ervilha-mi(cid:156)da (Pisum Sativum L. ) a seguir enumeradas que n(cid:209)o satisfa(cid:135)am as exig(cid:136)ncias previstas no anexo II da Directiva 66/401/CEE no que diz respeito (cid:133) capacidade germinativa m(cid:146)nima, desde que a capacidade germinativa seja de, pelo menos, 70 % daquela de semente pura e do r(cid:155)tulo oficial conste a men(cid:135)(cid:209)o «Capaci- dade germinativa m(cid:146)nima 70 %». i) Celeste ii) Eiffel iii) Erbi iv) Jackpot v) Profi. dades de ervilha-mi(cid:156)da (Pisum Sativum L. ) a seguir enumeradas que n(cid:209)o satisfa(cid:135)am as exig(cid:136)ncias previstas no anexo II da Directiva 66/401/CEE no que diz respeito (cid:133) capacidade germinativa m(cid:146)nima, desde que a capacidade germinativa seja de, pelo menos, 70 % daquela de semente pura e do r(cid:155)tulo oficial conste a men(cid:135)(cid:209)o «Capaci- dade germinativa m(cid:146)nima 70 %». i) Aladin ii) Capella iii) Carneval iv) Delta v) Odalett vi) Profi vii) Vreta. Artigo 2º com excep(cid:135)(cid:209)o dos Estados- Os Estados-membros, -membros ficam tamb(cid:130)m autorizados a requerentes, permitir, nos termos do artigo 1º e para os efeitos previstos pelos Estados-membros requerentes, a comercia- liza(cid:135)(cid:209)o nos seus territ(cid:155)rios das sementes autorizadas a ser comercializadas ao abrigo da presente decis(cid:209)o. Artigo 3º notificar(cid:209)o Os Estados-membros a Comiss(cid:209)o e os demais Estados-membros das diversas quantidades de sementes rotuladas cuja comercializa(cid:135)(cid:209)o nos seus territ(cid:155)rios (cid:130) autorizada nos termos da presente decis(cid:209)o. imediatamente Artigo 4º Os Estados-membros s(cid:209)o os destinat(cid:145)rios da presente decis(cid:209)o. Feito em Bruxelas, em 25 de Mar(cid:135)o de 1998. 3. A Su(cid:130)cia fica autorizada a permitir, por um per(cid:146)odo que termina em 30 de Junho de 1998, a comercializa(cid:135)(cid:209)o no seu territ(cid:155)rio de um m(cid:145)ximo de 1 000 toneladas de sementes da categoria «sementes certificadas» das varie- Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o


title: Komission asetus (EY) N:o 667/98, annettu 25 päivänä maaliskuuta 1998, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1408/97 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 32. osittaista tarjouskilpailua varten

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: L 93/14 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 26. 3. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 667/98, annettu 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998, valkoisen sokerin vientituen enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1408/97 tarkoitetun pysyv(cid:132)n tarjouskilpailun osana j(cid:132)rjestett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) 32. osittaista tarjouskilpailua varten EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjeste- lyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1599/96 (2), ja erityisesti sen 17 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan b alakohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) valkoisen sokerin vientimaksujen ja/tai vientitukien m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi j(cid:132)rjestett(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) pysyv(cid:132)st(cid:132) tarjouskilpailusta 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1408/97 (3) nojalla t(cid:132)m(cid:132)n sokerin vienti(cid:132) varten j(cid:132)rjestet(cid:132)(cid:132)n osittaisia tarjouskilpailuja, asetuksen (EY) N:o 1408/97 9 artiklan 1 kohdan s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)sten mukaan varten vahvistetaan tarvittaessa vientituen enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132), ottaen tarjouskilpailua kyseist(cid:132) erityisesti huomioon yhteis(cid:148)n ja maailmanmarkkinoiden sokerin markkinatilanne ja sen odotettavissa oleva kehitys, tarjousten tarkastelun j(cid:132)lkeen olisi 32. tarjouskilpailusta annettava 1 artiklassa tarkoitetut s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset, ja asetuksessa t(cid:132)ss(cid:132) hallintokomitean lausunnon mukaiset, s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat sokerin ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Vahvistetaan vientituen enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ksi asetuksen (EY) N:o 1408/97 nojalla j(cid:132)rjestetyss(cid:132) valkoisen sokerin 32. tarjouskilpailussa 45,360 ecua sadalta kilogrammalta. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 177, 1. 7. 1981, s. 4 (2) EYVL L 206, 16. 8. 1996, s. 43 (3) EYVL L 194, 23. 7. 1997, s. 16