title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 548/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 10ης Μαρτίου 1998 σχετικά με την έκδοση πιστοποιητικών εισαγωγής για τα σκόρδα καταγωγής Κίνας

eurovoc_concepts:
China
bulb vegetable
import licence
originating product
quantitative restriction

text: L 72/12 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 11. 3. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 548/98 TGS EPITQOPGS tgr 10gr Laqt(cid:148)ou 1998 swetij(cid:145) le tgm (cid:146)jdosg pistopoigtij(cid:150)m eisacyc(cid:147)r cia ta sj(cid:149)qda jatacyc(cid:147)r J(cid:148)mar G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2200/96 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 28gr Ojtybq(cid:148)ou 1996, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym opyqojgpeutij(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2520/97 tgr Epitqop(cid:147)r (2), tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 903/97 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 21gr La(cid:155)ou 1997, cia l(cid:146)tqo diasvak(cid:148)seyr pou evaql(cid:149)fetai stir eisacyc(cid:146)r sj(cid:149)qdym pou jat(cid:145)comtai ap(cid:149) tgm J(cid:148)ma (3) jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, jat’ evaqloc(cid:147) tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1859/93 tgr Epitqop(cid:147)r (4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1662/94 (5), cia ma teho(cid:151)m ta sj(cid:149)qda pou ei- s(cid:145)comtai ap(cid:149) tq(cid:148)ter w(cid:150)qer se eke(cid:151)heqg jujkovoq(cid:148)a stgm Joim(cid:149)tgta apaite(cid:148)tai g pqosj(cid:149)lisg pistopoigtijo(cid:151) ei- sacyc(cid:147)r· (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 903/97 peqi(cid:149)qise, cia ta sj(cid:149)qda jatacyc(cid:147)r J(cid:148)mar jai cia tir ait(cid:147)seir pou upob(cid:145)kkomtai ap(cid:149) tgm 1g Ioum(cid:148)ou 1997 (cid:146)yr tir 31 La(cid:155)ou 1998, tgm (cid:146)jdosg pistopoigtij(cid:150)m eisacyc(cid:147)r se l(cid:148)a l(cid:146)cistg lgmia(cid:148)a pos(cid:149)tgta· (cid:149)ti, kalbamol(cid:146)mym up(cid:149)xg tym jqitgq(cid:148)ym pou jahoq(cid:148)fomtai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 2 tou em k(cid:149)cy jamomislo(cid:151) jai tym pistopoigtij(cid:150)m eisacyc(cid:147)r pou (cid:146)woum (cid:147)dg ejdohe(cid:148), oi pos(cid:149)tgter cia tir opo(cid:148)er upobk(cid:147)hgje a(cid:148)tgsg stir 5 Laq- t(cid:148)ou 1998 upeqba(cid:148)moum tg l(cid:146)cistg lgmia(cid:148)a pos(cid:149)tgta g opo(cid:148)a amav(cid:146)qetai sto paq(cid:145)qtgla tou em k(cid:149)cy jamomislo(cid:151) cia to L(cid:145)qtio 1998· (cid:149)ti pq(cid:146)pei, epol(cid:146)myr, ma pqosdioqi- she(cid:148), jat(cid:145) p(cid:149)so e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma ejd(cid:148)domtai pistopoigtij(cid:145) eisacyc(cid:147)r ci’ aut(cid:146)r tir ait(cid:147)seir· (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma apoqqivhe(cid:148), epol(cid:146)myr, g (cid:146)jdosg pistopoigtij(cid:150)m cia tir ait(cid:147)seir pou upobk(cid:147)hgjam let(cid:145) tir 5 Laqt(cid:148)ou jai pqim tir 3 Apqik(cid:148)ou 1998, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Ta pistopoigtij(cid:145) eisacyc(cid:147)r cia ta opo(cid:148)a upobk(cid:147)hgje a(cid:148)tgsg b(cid:145)sei tou (cid:145)qhqou 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1859/93 stir 5 Laqt(cid:148)ou 1998, cia sj(cid:149)qda pou am(cid:147)joum stom jydij(cid:149) SO 0703 20 00 jatacyc(cid:147)r J(cid:148)mar, ejd(cid:148)domtai l(cid:146)wqi amyt(cid:146)qou oq(cid:148)ou 0,05242 % tgr aito(cid:151)lemgr pos(cid:149)tgtar, avo(cid:151) kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg ta stoiwe(cid:148)a pou (cid:146)kabe g Epitqop(cid:147) stir 9 Laqt(cid:148)ou 1998. Cia ta amyt(cid:146)qy pqo(cid:152)(cid:149)mta, apoqq(cid:148)ptomtai oi ait(cid:147)seir cia pistopoigtij(cid:145) eisacyc(cid:147)r pou upobk(cid:147)hgjam let(cid:145) tir 5 Laqt(cid:148)ou jai pqim tir 3 Apqik(cid:148)ou 1998. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 11 Laqt(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 10 Laqt(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 297 tgr 21. 11. 1996, s. 1. (2) EE L 346 tgr 17. 12. 1997, s. 41. (3) EE L 130 tgr 22. 5. 1997, s. 6. (4) EE L 170 tgr 13. 7. 1993, s. 10. (5) EE L 176 tgr 9. 7. 1994, s. 1


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 671/98 dell'on. Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ alla Commissione. Condizioni di promozione degli "Ingenieros técnicos" spagnoli comparate con quelle di altri casi

eurovoc_concepts:
European official
Spain
administrator
competition (EU)
diploma
engineer
equal treatment
equivalence of diplomas
recognition of studies
recruitment

formats: html pdf print

text: 19. 11. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 354/13 (98/C 354/24) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0643/98 di Jorge Hernandez Mollar (PPE) alla Commissione (9 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli ingegneri tecnici spagnoli comparate con quelle di altri casi Per quale motivo la Commissione ha inserito il requisito del possesso di un titolo «superiore» nella versione spagnola del bando relativo ai concorsi generali COM/A/720 e COM/A/721 (GU C 52A del 28. 2. 1991), mentre lo stesso non compare nelle altre versioni linguistiche del bando citato? (98/C 354/25) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0644/98 di Jorge Hernandez Mollar (PPE) alla Commissione (9 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli ingegneri tecnici spagnoli comparate con quelle di altri casi Quali ragioni ispirano la Commissione al momento di esigere dal Sig. Vicente Alonso Morales, ingegnere tecnico spagnolo, candidato al concorso generale COM/A/1047 un requisito che non figura nel testo del bando (GU C 145 A del 13. 5. 1997), ovvero il possesso di un titolo di lunga durata (equivalente alla laurea)? (98/C 354/26) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0645/98 di Jorge Hernandez Mollar (PPE) alla Commissione (9 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli ingegneri tecnici spagnoli comparate con quelle di altri casi Per quale motivo la Commissione ha inserito il requisito del possesso di un titolo «universitario» nella versione spagnola del bando relativo al concorso generale COM/A/1047 (GU C 145A del 13. 5. 1997), mentre lo stesso non compare nella versione tedesca del bando citato? (98/C 354/27) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0669/98 di Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) alla Commissione (10 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli «Ingenieros te·cnicos» spagnoli comparate con quelle di altri casi E(cid:146) vero che la Commissione ammette o ha ammesso le candidature di quanti sono in possesso di un «Fachhochschuldiplom» ai concorsi generali per l(cid:146)assunzione di funzionari pubblici europei di categoria A/LA? (98/C 354/28) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0670/98 di Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) alla Commissione (10 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli «Ingenieros te·cnicos» spagnoli comparate con quelle di altri casi Ritiene la Commissione che il «Fachhochschuldiplom» sia il titolo piu‘ elevato in Germania o, al contrario, ritiene che il titolo piu‘ elevato in questo Stato membro sia il diploma universitario «Hochschuldiplom»? (98/C 354/29) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0671/98 di Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) alla Commissione (10 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli «Ingenieros te·cnicos» spagnoli comparate con quelle di altri casi Ritiene la Commissione che il titolo di «Fachhochschuldiplom» attesti una qualifica superiore a quella del titolo spagnolo di «Ingeniero te·cnico»? In caso affermativo, per quale ragione?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 667/98 του Sir Jack STEWART-CLARK προς την Επ τροπή. Το Σύστημα Γενικευμένων Προτιμήσεων (ΣΓΠ) της ΕΕ και η είσπραξη των δασμών που οφείλουν οι εισαγωγείς μετά τον εκτελωνισμό

eurovoc_concepts:
Bangladesh
EU control
application of EU law
customs duties
fraud
generalised preferences
import
import licence
least-developed country
tariff preference

text: 21. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 323/63 (98/C 323/82) GRAPTH ERVTHSH E-0667/98 ypobolh· : Sir Jack Stewart-Clark (PPE) prow thn Epitroph· (10 Marti·oy 1998) Ue·ma: To Sy·sthma Genikeyme·nvn Protimh·sevn (SGP) thw EE kai h ei·sprajh tvn dasmv· n poy ofei·loyn oi eisagvgei·w meta· ton ektelvnismo· To SGP ei·nai e·na geniko· sy·sthma emporikh·w politikh·w poy apoble·pei sthn eni·sxysh tvn pio ftvxv· n kai ligo·tero aneptygme·nvn xvrv· n, epitre·pontaw thn eisagvgh· proi¤o·ntvn apo· orisme·new xv· rew sthn EE me e·nan protimhsiako· dasmologiko· syntelesth·. Oi eisagvgei·w, prokeime·noy na diekdikh·soyn ton en lo·gv protimhsiako· syntelesth· apo· tiw telvneiake·w arxe·w tvn endiaferome·nvn kratv· n melv· n, pre·pei na paroysia·soyn e·na Pistopoihtiko· Proe·leyshw ( (cid:201)ntypo A) SGP deo·ntvw uevrhme·no. To (cid:201)ntypo A ekdi·detai stiw dikaioy·xew xv· rew apo· thn armo·dia kratikh· arxh· kai paradi·detai ston eisagvge·a thw EE apo· ton ejagvge·a thw tri·thw xv· raw. Vsto·so, sthn peri·ptvsh tvn klvstoy¤fantoyrgikv· n proi¤o·ntvn apo· to Mpagklante·w, fai·netai pvw polla· apo· ta pistopoihtika· ayta· e·xoyn ekdouei· me tro·po para·nomo h· lanuasme·no, gegono·w poy ta kauista· a·kyra. (cid:201)tsi, mia etairi·a thw eklogikh·w moy perife·reiaw antimetvpi·zei tv· ra to endexo·meno na ypoxrevuei· na kataba·lei e·na shmantiko· poso· se telvneiakoy·w dasmoy·w. Oi en lo·gv etairi·ew/eisagvgei·w den mporoy·n na uevrhuoy·n ypey·uynew gia thn aneparkh· efarmogh· kai diaxei·rish symfvniv· n poy e·xoyn synafuei· me thn Epitroph·. (cid:201)xei dienergh·sei e·reyna h Epitroph· prokeime·noy na diapistv· sei ton tro·po me ton opoi·o ekdo·uhkan ayta· ta plasta· pistopoihtika·; Ea·n nai, poia· h·tan ta pori·smata thw e·reynaw; Poie·w diata·jeiw e·xei ekdv· sei h Epitroph· gia etairi·ew, o·pvw ei·nai ayth· thw eklogikh·w moy perife·reiaw, oi opoi·ew de·xthkan kalo·pista ta en lo·gv plasta· pistopoihtika·; Apa· nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (2 Ioyni·oy 1998) Sto plai·sio koinotikh·w apostolh·w dierey·nhshw sto Mpagklante·w, poy pragmatopoih·uhke ton Noe·mbrio kai Deke·mbrio 1996 kata· thn opoi·a dienergh·uhkan apo· koinoy· e·reynew me tiw arxe·w toy Mpagklante·w sxetika· me thn ayuentiko·thta kai thn kanoniko·thta tvn pistopoihtikv· n proe·leyshw ty·poy A poy ypoblh·uhkan sthn Koino·thta metajy· 1994 kai 1996 gia apostolh· klvstoy¤fantoyrgikv· n proi¤o·ntvn ta opoi·a eish·xuhsan me to kauestv· w toy Systh·matow Genikeyme·nvn protimh·sevn. Ba·sei tvn koinotikv· n symperasma·tvn oi arxe·w toy Mpagklante·w ape·syran peri·poy 15. 000 pistopoihtika· ty·poy A. Pre·pei epi·shw na ejetastei· kata· po·so h·tan svsto· na xorhghuei· protimhsiako· kauestv· w gia peri·poy a·lla 10. 000 pistopoihtika· poy ekdo·uhkan kata· thn proanafero·menh peri·odo. Oi ypoxrev· seiw o·lvn tvn symballome·nvn merv· n diatypv· nontai safv· w ston koinotiko· telvneiako· kv· dika kai epibebaiv· uhkan taktika· apo· to Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio. Me pro·sfatew apofa·seiw toy to Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio epiky·rvse thn arxh· sy·mfvna me thn opoi·a oi eisagvgei·w poy basi·zontai sthn isxy· pistopoihtikoy· proe·leyshw diatre·xoyn ka·poio logiko· «emporiko· ki·ndyno» ton opoi·o pre·pei kai na dexuoy·n. Lo·gv paromoi·vn problhma·tvn kata· to pareluo·n, to Symboy·lio ei·xe zhth·sei apo· thn Epitroph· na protei·nei h teleytai·a ka·poia ly·sh gia thn ek tvn yste·rvn ei·sprajh thw telvneiakh·w ofeilh·w. Prokeime·noy na ypa·rjei sfairikh· antimetv· pish toy ue·matow h Epitroph· etoi·mase anakoi·nvsh sxetika· me th diaxei·rish tvn symfvniv· n me protimhsiako· dasmologiko· syntelesth· (1). To zh·thma ayto· syzhtei·tai sthn Oikonomikh· kai Koinvnikh· Epitroph·, sto Symboy·lio kai sto Koinoboy·lio e·tsi v· ste na lhfuoy·n ta kata· llhla me·tra gia thn ejasfa·lish oruh·w diaxei·rishw kai ele·gxoy tvn en lo·gv symfvniv· n, ap(cid:146)o·la ta endiafero·mena me·rh. (1) COM (97) 402 teliko·. (98/C 323/83) GRAPTH ERVTHSH E-0690/98 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) kai Salvatore Tatarella (NI) prow thn Epitroph· (10 Marti·oy 1998) Ue·ma: Altener II Anaforika· me thn «pro·tash apo·fashw toy Symboyli·oy sxetika· me polyete·w pro·gramma prov· uhshw tvn ananevsi·mvn phgv· n energei·aw sthn Koino·thta › Altener II» (COM(97)87 teliko· › 97/0106 SYN) (1), zhtei·tai


title: WRITTEN QUESTION No. 690/98 by Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA to the Commission. Altener II

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
Community budget
EU Member State
EU programme
European Economic Area
energy policy
international cooperation
renewable energy

text: 21. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities C 323/63 (98/C 323/82) WRITTEN QUESTION E-0667/98 by Sir Jack Stewart-Clark (PPE) to the Commission (10 March 1998) Subject: EU(cid:146)s Generalized System of Preferences (GSP) and the post customs clearance recovery of customs duty from importers The GSP is a broad trade policy regime designed to assist poorer, less developed countries by permitting products from certain countries to enter the EU at a preferential rate of customs duty. Importers, in order to claim this preferential rate from the respective Member States(cid:146)s customs authority, must include a duly authenticated GSP Certification of Origin (Form A). This Form A is issued by a government authorized authority in the beneficiary countries and supplied to the EU importer by the foreign exporter. However, it appears that a large number of these certificates have been issued fraudulently or incorrectly in respect of textile products from Bangladesh, thus rendering them invalid. Consequently, a company in my constituency is now faced with the prospect of having to pay a significant amount of customs duty. These companies/importers cannot be liable for the ineffective implementation and administration of agreements negotiated by the Commission. Has the Commission undertaken an investigation to establish how these unauthentic certificates were issued in the first place? If so, what conclusion has this investigation come to? What provisions has the Commission made for companies, such as in my constituency, who accepted these unauthentic certificates in good faith? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (2 June 1998) A Community fact-finding mission to Bangladesh, in November and December 1996 conducted joint enquiries, with the Bangladeshi authorities, on the authenticity and regularity of certificates of origin Form A which were presented in the Community, between 1994 and 1996, for consignments of textile goods, imported under cover of the generalised system of preferences. As a result of the Community findings, the Bangladeshi authorities withdrew some 15 000 certificates of origin Form A. The preferential status of a further 10 000 certificates issued in the period mentioned above has yet to be established. The obligations of all of the parties involved are clearly defined by the Community customs code, and they have been confirmed regularly by the Court of justice. Recent judgments by the Court of justice have upheld the principle that, for the importers, reliance on the validity of a certificate of origin is part of the normal (cid:145)commercial risk(cid:146) which they have to assume. Such problems in the past prompted the Council to ask the Commission to propose a solution for the post-clearance recovery of customs debts. To put this idea into its global setting, the Commission prepared a communication on the management of preferential tariff arrangements (1). This issue is being discussed in the Economic and social committee, in the Council and in the Parliament, so that appropriate measures can be taken to ensure the sound management and control of these arrangements by all of the parties concerned. (1) COM(97) 402 final. (98/C 323/83) WRITTEN QUESTION E-0690/98 by Amedeo Amadeo (NI) and Salvatore Tatarella (NI) to the Commission (10 March 1998) Subject: Altener II With reference to the proposal for a Council Decision concerning a multiannual programme for the promotion of renewable energy sources in the Community › Altener II (COM(97)87 final › 97/0106(SYN)) (1), would it not


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 670/98 von Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ an die Kommission. Einstellungsvoraussetzungen für spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fällen

text: 19. 11. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 354/13 (98/C 354/24) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0643/98 von Jorge Hernandez Mollar (PPE) an die Kommission (9. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Warum hat die Kommission das Erfordernis eines (cid:132)titulo universitario superior(cid:147) (ho¤herer akademischer Abschlu(cid:223)) in die spanische Fassung des Ausschreibungstextes der allgemeinen Auswahlverfahren COM/A/720 und COM/A/721 (ABl. Nr. C 52 A vom 28. 2. 1991) aufgenommen, wa¤hrend dieses Erfordernis in den anderen Sprachfassungen des genannten Ausschreibungstextes nicht enthalten ist? (98/C 354/25) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0644/98 von Jorge Hernandez Mollar (PPE) an die Kommission (9. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Welche Gru¤nde veranlassen die Kommission, vom spanischen graduierten Ingenieur Herrn Vicente Alonso Morales, der sich bei dem allgemeinen Auswahlverfahren COM/A/1047 (ABl. Nr. C 145 A vom 13. 5. 1997) beworben hat, ein Erfordernis zu verlangen, das nicht im Ausschreibungstext enthalten ist, und zwar einen Titel, den man nach einem la¤nger dauernden Studium erwirbt (Ligentiatur oder gleichwertiges)? (98/C 354/26) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0645/98 von Jorge Hernandez Mollar (PPE) an die Kommission (9. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Aus welchem Grund hat die Kommission das Erfordernis eines (cid:132)akademischen(cid:147) Titels in die spanische Fassung des Ausschreibungstextes des allgemeinen Wettbewerbs COM/A/1047 (ABl. C 145 A vom 13. 5. 1997) aufgenommen, wa¤hrend dieses Erfordernis in der deutschen Fassung des genannten Ausschreibungstextes nicht enthalten ist? (Anmerkung des U¤ bersetzers: spanische Fassung: estudios universitarios completos; Deutsche Fassung: abgeschlossenes Hochschulstudium) (98/C 354/27) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0669/98 von Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) an die Kommission (10. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Stimmt es, da(cid:223) die Kommission die Bewerbungen von Inhabern eines Fachhochschuldiploms in allgemeinen Ausschreibungen fu¤r die Besetzung von Stellen der Laufbahngruppe A/LA im europa¤ischen o¤ffentlichen Dienst zula¤(cid:223)t oder zugelassen hat? (98/C 354/28) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0670/98 von Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) an die Kommission (10. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) in Deutschland der Titel Fachhochschuldiplom oder vielmehr der akademische Titel Hochschuldiplom der ho¤chste Titel ist? (98/C 354/29) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0671/98 von Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) an die Kommission (10. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einstellungsvoraussetzungen fu¤r spanische graduierte Ingenieure im Vergleich zu anderen Fa¤llen Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) der Titel (cid:132)Fachhochschuldiplom(cid:147) eine ho¤here Qualifikation beinhaltet als der spanische Titel des graduierten Ingenieurs (ingeniero te·cnico)? Warum?


title: WRITTEN QUESTION No. 656/98 by Stéphane BUFFETAUT to the Commission. Aid to shipbuilding

eurovoc_concepts:
OECD
United States
aid for restructuring
building subsidy
international agreement
investment aid
modernisation aid
production aid
shipbuilding
terms for aid

text: C 354/18 EN Official Journal of the European Communities 19. 11. 98 (98/C 354/44) WRITTEN QUESTION E-0654/98 by Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) to the Commission (10 March 1998) Subject: Restrictions on the use of antibiotics for animals in Finland and Sweden In their EU accession negotiations, Finland and Sweden obtained the right to apply tighter restrictions on the use of antibiotics for animals than in the other Member States. This was permitted because the misuse of antibiotics makes bacteria resistant to many antibiotics which humans need. Does the Commission propose to continue allowing exceptional provisions for Finland and Sweden, or is it › with better justification › preparing restricitons on the use of antibiotics in other countries too? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (22 April 1998) The Commission cannot, under the terms of the Act of Accession, extend the period of validity of the special arrangements governing the use of antibiotics in Finland and Sweden. The Act of Accession requires that the Commission decide on the soundness of the arguments put forward by Finland and Sweden as justification for a partial or total ban on the use of antibiotics permitted as additives in animal feed by Council Directive 70/524/EEC of 23 November 1970 concerning additives in feedingstuffs (1). If there is scientific proof of the risks alleged by Finland and Sweden, the Commission will have to prohibit the use of the antibiotics concerned throughout the Community. In the absence of such proof it will have to ask the two Member States to put an end to the current prohibitions. The Commission will at all events consult the relevant scientific committee. (1) OJ L 270, 14. 12. 1970. (98/C 354/45) WRITTEN QUESTION E-0656/98 by Ste·phane Buffetaut (I-EDN) to the Commission (10 March 1998) Subject: Aid to shipbuilding The US authorities have announced their intention of reopening the Philadelphia Navy Yard with the aid of massive subsidies, in flagrant breach of the OECD agreement which contains a standstill clause on aid. The Commission regarded this provision as being sufficiently binding not to have raised the aid ceilings for shipbuilding in Europe. Does the Commission intend to apply restrictions in Europe, on the basis of an OECD agreement rejected by the French National Assembly, which its trading partners are not themselves applying? Answer given by Mr Van Miert on behalf of the Commission (8 April 1998) The so-called standstill clause to which the Honourable Member refers is not part of the Organisation for economic co-operation and development (OECD) agreement itself, which has not yet entered into force, but part of the final act of the negotiations concluding that agreement. According to its provisions, the parties agreed not to increase existing subsidy levels or to introduce new measures of support pending entry into force of the agreement. The Commission shares the Honourable Member(cid:146)s concern about the apparent breach of these arrangements by the United States. The Commission has written to the American authorities and asked for further explanations and details on the content of the arrangements and their conformity with the standstill clause


title: Usmernenie o národnej regionálnej pomoci (98/C 74/06)Text s významom pre EHP.

eurovoc_concepts:
State aid
employment aid
investment aid
regional aid
restriction on competition
terms for aid

text: 226 SK Úradný vestník Európskej únie 31998Y0310(01) 10. 3. 1998 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 08/zv. 1 C 74/9 USMERNENIE O NÁRODNEJ REGIONÁLNEJ POMOCI (98/C 74/06) (Text s významom pre EHP) 1. Úvod Kritériá uplatňované Komisiou pri šetrení súladu národ- nej regionálnej pomoci so spoločným trhom podľa člán- kov 92 ods. 3 písm. a) a 92 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, boli uvádzané v rôznych druhoch dokumentov, ktoré sa stali predmetom záujmu členských štátov a iných zain- teresovaných strán (1). Narastajúci počet týchto dokumentov, ich rôznorodosť, dlhý čas prípravy, zmeny v myslení a praxi jednak Komi- sie ako aj členských štátov, potreba koncentrovať pomoc a minimalizovať narúšanie hospodárskej súťaže, vytvo- rili potrebu zamerať sa na prehodnotenie transparent- nosti, aktuálnosti a jednoduchosti všetkých kritérií pou- žívaných v súčasnosti a nahradiť dané dokumenty (2) jednotným textom. Nasledujúci text sa snaží splniť túto potrebu. (1) Pozri Komisia Európskych spoločenstiev, Právo hospodárskej súťaže v Európskych spoločenstvách, zväzok IIA: Pravidlá týkajúce sa štát- nej pomoci, Brusel – Luxemburg, 1995, s. 187 a nasl. (2) Dokumenty, ktoré toto usmernenie nahrádza, vrátane príloh k nim: — komunikácia Komisie s Radou (Ú. v. ES C 111, 4. 11. 1971, s. 7), — komunikácia Komisie s Radou (COM(73) 1110, 27. 6. 1973), — komunikácia Komisie s Radou (COM(75) 77 konečné znenie, 26. 2. 1975), — komunikácia Komisie s členskými štátmi (Ú. v. ES C 31, 3. 2. 1979, s. 9), — komunikácia Komisie s členskými štátmi o spôsobe uplatňova- nia článku 92 ods. 3 písm. a) a c) na regionálnu pomoc (Ú. v. ES C 212, 12. 8. 1988, s. 2), — komunikácia Komisie s členskými štátmi o referenčných a diskontných sadzbách uplatňovaných vo Francúzsku, Írsku a Portugalsku (Ú. v. ES C 10, 16. 1. 1990, s. 8), — komunikácia Komisie s členskými štátmi o spôsobe uplatňova- nia článku 92 ods. 3 písm. a) na regionálnu pomoc (Ú. v. ES C 163, 4. 7. 1990, s. 6), — oznámenie Komisie adresované členským štátom a ostatným zúčastneným stranám týkajúce sa zmeny a doplnenia časti II Komunikácie o spôsobe uplatňovania článku 92 ods. 3 písm. a) a c) na regionálnu pomoc (Ú. v. ES C 364, 20. 12. 1994, s. 8). Toto usmernenie je v súlade s kritériami stanovenými v Rezolúcii Rady z 20. októbra 1971 (Ú. v. ES C 111, 4. 11. 1971, s. 1). Oznámenie sadzby (Ú. v. ES C 273, 9. 9. 1997, s. 3) už nie je súčasťou dokumentov o regionálnej pomoci, ale vzťahuje sa na štátnu pomoc všeobecne. referenčnej diskontnej týkajúce sa a Opatrenia pomoci, ktoré tvoria podstatu tohto usmerne- nia („regionálna pomoc“) sa líšia od iných kategórií štát- nej pomoci (hlavne od pomoci pre vedu a výskum, ochranu životného prostredia, firmy v ťažkostiach) v tom, že sú určené pre určité regióny a ich špecifickým cieľom je rozvoj týchto regiónov (3). Regionálna pomoc je určená na rozvoj zaostalých regió- nov s cieľom podporiť investície a tvorbu pracovných miest v trvalo udržateľnom kontexte. Podporuje rast, modernizáciu a diverzifikáciu aktivít podnikov v týchto regiónoch, ako aj nové firmy, aby sa tam etablovali. Pre urýchlenie takéhoto vývoja a zníženie potenciálnych negatívnych vplyvov akéhokoľvek premiestňovania, je potrebné podmieniť poskytovanie takejto pomoci udrža- ním investícií a vytvorených pracovných miest v znevý- hodnenom regióne počas určitého minimálneho obdo- bia. Vo výnimočných prípadoch takáto pomoc nemusí posta- čovať na to, aby spustila proces regionálneho rozvoja, ak štrukturálne nedostatky daného regiónu sú príliš veľké. Len v takýchto prípadoch je možné regionálnu pomoc doplniť o prevádzkovú pomoc. Komisia je toho názoru, že regionálna pomoc môže efek- tívne zohrávať úlohu, pre ktorú je určená, a teda odôvod- niť následné narúšanie hospodárskej súťaže, pokiaľ dodr- žiava určité princípy a pridržiava sa určitých pravidiel. Medzi tieto princípy patrí hlavne výnimočná podstata tohto nástroja, v súlade so znením a podstatou článku 92. (3) Rovnako ako regionálna pomoc sa posudzuje aj pomoc pre malých a stredných podnikateľov, ktorá sa poskytuje na rozvoj zaostalých regiónov. 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 227 V podstate takáto pomoc je možná v Európskej únii iba ak sa použije hospodárne a zameria sa na najzaostalejšie regióny (1). Ak by sa mala pomoc stať všeobecnou, akoby normou, stratila by celú svoju motivačnú kvality a jej ekonomický dopad by bol nulový. Zároveň by pomoc narušila prirodzenú hru trhových síl a znížila by účinnosť ekonomiky spoločenstva ako celku. 2. Rozsah Komisia bude uplatňovať toto usmernenie na regionálnu pomoc poskytovanú v každom odvetví hospodárstva, okrem výroby, spracovania a uvádzania na trh poľnoho- spodárskych produktov, uvedených v prílohe II k zmlu- ve, rybného hospodárstva a uhoľného priemyslu. Okrem toho, niektoré odvetvia, pre ktoré platí, sa tiež riadia pra- vidlami osobitne zameranými na príslušné odvetvie (2). Výnimku z princípu nezlučiteľnosti, uvedeného v článku 92 ods. 1 zmluvy, možno pripustiť v zmysle regionálnej pomoci iba vtedy, ak môže byť zaručená rovnováha medzi spôsobeným narušením hospodárskej súťaže a výhodami pomoci v podmienkach rozvoja zaostalého regiónu (3). Efekt jednotlivých výhod pomoci sa bude zrejme meniť v závislosti od uplatnenej výnimky, pričom pomoc bude mať negatívnejší vplyv na hospodársku súťaž v prípadoch, ktoré sú uvedené v článku 92 ods. 3 písm. a), než v prípadoch článku 92 ods. 3 písm. c) (4). Jednotlivý ad hoc prípad pomoci (5) určitej firme alebo pomoc obmedzená na jednu oblasť aktivity, môže mať značný dopad na hospodársku súťaž na relevantnom trhu a jej vplyv na regionálny rozvoj bude pravdepo- dobne príliš malý. Takáto pomoc všeobecne prichádza v rámci okruhu špecifických alebo odvetvových priemy- selných politík a často nie je v súlade s povahou politiky regionálnej pomoci ako takej (6). Táto musí zostať neutrálnou k rozdeleniu výrobných zdrojov medzi rôzne hospodárske odvetvia a aktivity. Komisia je toho názoru, že pokiaľ nebude preukázaný opak, takáto pomoc nespĺňa požiadavky uvedené v pred- chádzajúcom odseku (7). Následne, uvedené výnimky sa za normálnych okolností udelia pre multisektorálne programy pomoci v prísluš- nom regióne, ktoré sú otvorené pre všetky firmy v odve- tviach, ktorých sa to týka. 3. VYMEDZENIE REGIÓNOV 3. 1. 3. 2. V súlade s tým, aby sa v programoch pomoci, určených pre regióny, mohli využívať výhody jednej z výnimiek, musia regióny, ktorých sa to týka, splniť podmienky uve- dené v týchto výnimkách. Komisia stanoví, či sú pod- mienky splnené, na základe vopred stanovených analy- tických kritérií. V zmysle princípu uvedeného v úvode tohto usmernenia (teda výnimočnej povahy pomoci), je Komisia prima facie toho názoru, že celkový rozsah regiónov, ktorým je v spoločenstve poskytovaná pomoc, musí ostať menší, než tých, ktorým nie je poskytovaná pomoc. V praxi a použitím najbežnejšej jednotky merania rozsahu pomoci (percento obyvateľstva, ktorého sa týka) to zna- mená, že celkove regionálna pomoc v spoločenstve musí byť poskytovaná pre menej než 50 % obyvateľov spolo- čenstva. (1) Pozri závery Rady zo 6. – 7. novembra 1995 o politike hospodárskej súťaže a priemyselnej konkurencieschopnosti. (2) Medzi odvetvia, ktoré riadia osobitné pravidlá a tiež pravidlá stano- vené v tomto usmernení patria tieto: doprava, oceliarsky priemysel, lodiarsky priemysel, priemysel syntetických vlákien, automobilový priemysel. Okrem toho, osobitné pravidlá platia pre investície podľa multisektorálneho rámca pre veľké investičné projekty. (3) K tomu pozri rozsudok Súdneho dvora ES v prípade 730/79 Philip Morris [1980] ECR 2671, odsek 17 a v prípade C-169/95 Španiel- sko v. Komisia [1997] ECR I-135, odsek 20. (4) K tomu pozri rozsudok Súdu prvej inštancie v T-380/94 AIUFFASS a AKT [1996] ECR II-2169, odsek 54. (5) K tomu pozri rozsudok Súdneho dvora ES v spojených prípadoch C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španielsko v. Komisia [1994] ECR I-4103. (6) Podľa Dohody svetovej obchodnej organizácie o dotáciách a vyrov- návacích opatreniach bol tento druh pomoci výslovne vylúčený z kategórie nežalovateľnej regionálnej pomoci (schválená bez preskú- mavania). (7) Pomoc ad hoc pre firmy v ťažkostiach sa riadi osobitnými pravidlami a nepokladá sa za regionálnu pomoc ako takú. V súčasnosti je pre tento druh pomoci platný predpis Ú. v. ES C 368, 23. 12. 1994, s. 12. 228 3. 3. SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 Vzhľadom na to, že dve stanovené výnimky sa týkajú regionálnych problémov rôznej povahy a intenzity, prio- rita musí byť daná, v rámci limitov celkovej poskytova- nej pomoci uvedenej v bode 3. 2, regiónom, ktoré sú zasiahnuté najakútnejšími problémami (1). použiť na analýzu, musia vychádzať z priemeru dostup- ných štatistických údajov za posledné tri roky. Tieto hod- noty sa vypočítajú na základe údajov poskytnutých Šta- tistickým úradom Európskych spoločenstiev. 3. 4. Vymedzenie oprávnených regiónov musí preto viesť k priestorovej koncentrácii pomoci v súlade s princípmi uvedenými v bodoch 3. 2 a 3. 3. Výnimka podľa článku 92 ods. 3 písm. a) 3. 5. Článok 92 ods. 3 písm. a) stanovuje, že pomoc na pod- poru hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne níz- kou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou, sa môže považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom. Súdny dvor Európskych spoločen- stiev rozhodol, že „použitie slov ‚mimoriadne‘ vo výnimke obsiahnutej v článku 92 ods. 3 písm. a) zna- mená, že pomoc sa týka len oblastí, kde je hospodárska situácia extrémne nepriaznivá vo vzťahu k spoločenstvu ako celku“ (2). Komisia je teda toho názoru, že na základe osvedčeného a odskúšaného prístupu, sú stanovené podmienky spl- nené, ak región patriaci do geografickej jednotky úrovne NUTS (3) II, má na jedného obyvateľa hrubý domáci pro- dukt (HDP) meraný v jednotkách kúpnej sily (JKS) nižší, než 75 % priemeru (4) spoločenstva. Údaje o HDP/JKS každého regiónu a priemeru spoločenstva, ktoré sa majú (1) Regióny oprávnené podľa výnimky uvedenej v písmene a) v súčas- nosti zahŕňajú 22,7 % obyvateľstva spoločenstva v porovnaní s 24 % v regiónoch oprávnených podľa písmena c). (2) Prípad 248/84 Nemecko v. Komisia [1987] ECR 4013, odsek 19. (3) Členenie podľa územných štatistických jednotiek. (4) Základným predpokladom je, že ukazovateľ HDP odzrkadľuje spo- ločne oba spomínané javy. Výnimka podľa článku 92 ods. 3 písm. c) 3. 6. Na rozdiel od článku 92 ods. 3 písm. a), kde daná situá- cia je identifikovaná presne a formálne, článok 92 ods. 3 písm. c) poskytuje väčšiu voľnosť, čo sa týka definovania problémov regiónu, ktoré možno zmierniť cestou opa- trení pomoci. Preto sa v tomto prípade príslušné ukazo- vatele nemusia zredukovať len na životnú úroveň a neza- mestnanosť. V každom prípade vhodný rámec pre vyhodnotenie týchto problémov môže poskytnúť nielen spoločenstvo ako celok, ale aj daný členský štát. Súdny dvor Európskych spoločenstiev v prípade 248/84 (pozri poznámku pod čiarou 12) vyjadril svoj názor v týchto dvoch otázkach (rozsah problémov a príslušný rámec pre analýzu) nasledovne: „Výnimka v článku 92 ods. 3 písm. c) je, na druhej strane, širšia pri svojom uplatňovaní do tej miery, že dovoľuje rozvoj určitých oblastí bez toho, aby bola obmedzovaná ekonomickými podmienkami stanovenými v článku 92 ods. 3 písm. c), pokiaľ takáto pomoc ,‚nepriaznivo neovplyvní pod- mienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoloč- ným záujmom‘. Toto ustanovenie dáva Komisii možnosť schváliť pomoc, ktorá je zameraná na ďalší hospodársky rozvoj oblastí členských štátov, ktoré sú znevýhodnené vo vzťahu k národnému priemeru“. 3. 7. Avšak regionálna pomoc, ktorej sa týka výnimka podľa písmena c), musí tvoriť súčasť ucelenej regionálnej poli- tiky členského štátu a dodržiavať princípy geografickej koncentrácie, ktoré boli stanovené vyššie. Vzhľadom na to, že je namierená na regióny, ktoré sú menej znevý- hodnené než tie, ktorých sa týka písmeno a), takáto pomoc je, ešte vo väčšej miere, výnimočná a možno ju schváliť len vo veľmi obmedzenej miere. Keďže je tomu tak, len malá časť vnútroštátneho územia členských štá- tov môže prima facie splniť požiadavky pre pomoc 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 229 takéhoto druhu. Z toho dôvodu množstvo populácie v regiónoch spadajúcich pod článok 92 ods. 3 písm. c) nesmie prekročiť 50 % populácie, pre ktorú neplatí výnimka podľa článku 92 ods. 3 písm. a) (1). Na druhej strane fakt, že podstata takejto pomoci umož- ňuje vziať do úvahy vnútroštátne zvláštnosti členského štátu neznamená, že pomoc nemusí byť preskúmaná z hľadiska záujmov spoločenstva. Určenie oprávnených regiónov v každom členskom štáte preto musí byť v súlade s rámcom, ktorý garantuje celkový súlad také- hoto určenia na úrovni spoločenstva (2). 3. 8. S cieľom umožniť vnútroštátnym orgánom dostatočnú voľnosť pri výbere oprávnených regiónov, bez ohrozenia efektívnosti systému kontroly vykonávanej Komisiou pri tomto type pomoci a rovnakého zaobchádzania so všet- kými členskými štátmi, určenie oprávnených regiónov podľa uvedenej výnimky sa skladá z dvoch častí: — stanovenia stropu o poskytnutí takej pomoci pre každú krajinu Komisiou, Komisia stanovuje celkový strop pre poskytovanie regio- nálnej pomoci na základe populácie. Celkové stropy zahŕňajú regióny oprávnené podľa výnimiek článku 92 ods. 3 písm. a) a c). Keďže regióny, oprávnené na regio- nálnu pomoc podľa výnimky uvedenej v článku 92 ods. 3 písm. a) a ich celkový rozsah na úrovni spoločenstva sa určuje exogénne a automaticky použitím kritéria 75 % HDP/JKS na jedného obyvateľa znamená to, že rozhod- nutie Komisie o celkovom strope zároveň definuje aj strop podľa výnimky uvedenej v článku 92 ods. 3 písm. c) na úrovni spoločenstva. Strop podľa článku 92 ods. 3 písm. c) sa získa odčítaním z celkového stropu populá- cie regiónov, oprávnených podľa výnimky v článku 92 ods. 3 písm. a). Tento strop je potom rozdelený medzi rôzne členské štáty s prihliadnutím na pomernú socio- ekonomickú situáciu regiónov v každom členskom štá- te, zhodnotenú v kontexte spoločenstva. Spôsob tohto percentuálneho určenia v každom členskom štáte je popísaný v prílohe III. 3. 10. Podľa článku 93 ods. 3 členské štáty predložia Komisii na schválenie metodiku a kvantitatívne ukazovatele, ktoré chcú použiť pri určení oprávnených regiónov, zoz- nam regiónov, ktoré navrhujú na výnimku podľa pís- mena c) a relatívne intenzity (3). Percento pre populáciu dotknutých regiónov nesmie prekročiť uvedený strop, určený na účely výnimky podľa článku 92 ods. 3 písm. c). — výberu oprávnených regiónov. 3. 10. 1. Metodika musí spĺňať nasledovné podmienky: Výber regiónov sa musí držať transparentných pravidiel, avšak byť aj dostatočne pružný, aby bolo možné zohľad- niť rôznorodé situácie, ktoré potenciálne odôvodnia uplatnenie výnimky. Strop poskytnutia pomoci je vytvo- rený preto, aby prispieval k vyššie uvedenej voľnosti pri výbere oprávnených regiónov a aby pritom zároveň zabezpečoval rovnaké zaobchádzanie s regiónmi, ktoré sa vyžaduje pri schvaľovaní takej pomoci z hľadiska spo- ločenstva. — musí byť objektívna, — musí umožňovať meranie rozdielov v socio-ekono- mických podmienkach dotknutých regiónov v člen- skom štáte a zvýrazniť podstatné rozdiely, 3. 9. Aby bola garantovaná efektívna kontrola regionálnej pomoci a aby sa zároveň prispelo k dosiahnutiu cieľov stanovených v článku 3 zmluvy, hlavne v bodoch g) a j), (1) Okrem prechodnej výnimky podľa bodu 8 prílohy III k tomuto usmerneniu. (2) V tejto súvislosti pozri rozsudok Súdneho dvora v prípade 730/79 Philip Morris, odsek 26 a v prípade 310/85 Deufil [1987] ECR 901, odsek 18. — musí byť prezentovaná jasným, detailným spôsobom, aby Komisia mala možnosť vyhodnotiť jej podstatu. (3) Pozri body 4. 8 a 4. 9. 230 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 3. 10. 2. Ukazovatele musia spĺňať nasledovné podmienky: 3. 10. 4. Regióny s nízkou hustotou obyvateľstva: — ich počet, vrátane jednoduchých ukazovateľov a ich kombinácií, musí byť obmedzený na päť, — podliehajúc stropu uvedenému v bode 3. 9 pre každý členský štát, regióny s hustotou obyvateľstva menšou ako 12,5 obyvateľa na štvorcový kilometer (2) môžu byť tiež oprávnené pre danú výnimku. — musia byť objektívne a vhodné na skúmanie socio- ekonomických podmienok regiónov, 3. 10. 5. Súlad so štrukturálnymi fondmi: — musia byť založené buď na štatistických údajoch týka- júcich sa ukazovateľov využívaných počas najmenej trojročného obdobia pred žiadosťou o schválenie (no- tifikáciou), alebo musia byť odvodené z posledného prieskumu, pokiaľ nie sú každoročne dostupné rele- vantné štatistické údaje, — musia byť zostavené zo spoľahlivých štatistických zdrojov. 3. 10. 3. Zoznam regiónov musí spĺňať nasledovné podmienky: — regióny musia spĺňať úroveň NUTS III alebo, v opod- statnených prípadoch, musia patriť do inej homogén- nej geografickej jednotky. Každý členský štát môže predložiť iba jeden typ geografickej jednotky, — jednotlivé navrhované regióny alebo skupiny susedia- cich regiónov musia tvoriť kompaktné zóny, pričom každá z nich musí mať populáciu minimálne 100 000. Ak je populácia regiónov menšia, pre výpo- čet percenta zahrnutej populácie sa použije fiktívne číslo 100 000. Výnimky z tohto pravidla tvoria regióny úrovne NUTS III, kde je populácia nižšia než 100 000, ostrovy a iné regióny, pre ktoré je podobná geografická izolácia (1) charakteristická. Ak jeden región susedí s regiónmi, ktoré sú oprávnené v iných členských štátoch, pravidlá sa uplatňujú na celý kom- plex tvorený týmito regiónmi, — zoznam regiónov musí byť usporiadaný na základe ukazovateľov uvedených v bode 3. 10. 2. V navrhova- ných regiónoch musí byť zreteľná nerovnováha (po- lovica zo štandardnej odchýlky) v porovnaní s prie- merom potenciálnych regiónov podľa článku 92 ods. 3 písm. c) daného členského štátu, vzhľadom na jeden alebo druhý ukazovateľ použitý v metóde. (1) Z dôvodu veľkosti populácie je z tohto pravidla vyňatý aj Luxemburg. — aby sa zabezpečil súlad medzi výberom takýchto regiónov členskými štátmi a výberom tých, ktoré spĺ- ňajú podmienky pre pomoc zo strany spoločenstva, regióny oprávnené podľa štrukturálnych fondov môžu byť tiež oprávnené pre danú výnimku, podlie- hajúc stropom stanoveným v bode 3. 9 a v súlade s podmienkami uvedenými v druhej zarážke bodu 3. 10. 3. 4. Cieľ, forma a úroveň pomoci 4. 1. Cieľom regionálnej pomoci je zabezpečiť buď výrobnú investíciu (počiatočnú investíciu), alebo pracovné miesto, ktoré súvisí s investíciou. Avšak táto metóda nepreferuje ani faktor kapitálu, ani faktor práce. 4. 2. Aby bolo zabezpečené, že podporená výrobná investícia bude životaschopná a spoľahlivá, príspevok (3) príjemcu na jej financovanie musí byť minimálne 25 %. Formy pomoci sú rôzne: granty, pôžičky s nízkym úro- kom alebo úľavy na úrokoch, vládna záruka alebo nákup štátnych akcií za výhodných podmienok, daňové úľavy, zníženie príspevkov na sociálne poistenie, dodávky tova- rov a služieb za koncesionársku cenu atď. Okrem toho, programy pomoci musia stanoviť, že žia- dosť o poskytnutie pomoci musí byť predložená skôr, než sa práce na projektoch začnú. (2) Kritérium oprávnenosti stanovené oznámením Komisie uvedenom v poznámke pod čiarou č. 2, ôsma zarážka. (3) Tento minimálny príspevok 25 % nesmie obsahovať žiadnu pomoc. Nejde tu, napríklad, o dotované úvery alebo vládne záruky za úvery, ktoré obsahujú prvky pomoci. 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 231 4. 3. Úroveň pomoci je definovaná ako intenzita, ktorá je porovnávaná s referenčnými nákladmi (pozri 4. 5, 4. 6 a 4. 13). Pri kúpe je potrebné brať do úvahy len náklady na zakú- penie tohto majetku (4) (transakcia sa musí uskutočniť za trhových podmienok). Majetok, pre nadobudnutie kto- rého bola poskytnutá pomoc už pred kúpou, by mal byť odpočítaný. Pomoc pre počiatočnú investíciu 4. 4. Počiatočná investícia znamená investíciu do fixného kapitálu, vzťahujúcu sa k založeniu nového podniku, rozšíreniu existujúceho podniku alebo rozbehnutiu akti- vity, ktorá si zahŕňa podstatnú zmenu produktu alebo výrobného procesu v existujúcom podniku (pomocou racionalizácie, diverzifikácie alebo modernizácie) (1). Investícia do fixného kapitálu, realizovaná formou kúpy podniku, ktorý bol zatvorený alebo by musel byť zatvo- rený keby nebol odkúpený, sa tiež môže považovať za počiatočnú investíciu, pokiaľ daný podnik nie je súčas- ťou podniku v ťažkostiach. V tomto prípade môže pomoc na kúpu podniku zahŕňať aj výhodu pre podnik v ťažko- stiach, čo sa však musí preskúmať v súlade s usmernením o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu pod- nikov v ťažkostiach (2). 4. 5. (1) Pomoc pre počiatočnú investíciu sa vypočíta ako per- cento hodnoty investície. Táto hodnota je vytvorená na základe jednotného zoznamu výdajových položiek (štandardný základ), ktorý tvoria nasledovné investičné prvky: pozemky, budovy a stroje/zariadenia (3). Investície na obnovu sú preto z tohto konceptu vylúčené. Pomoc na tento typ investícií patrí do kategórie prevádzkovej pomoci, pre ktorú platia pravidlá v bodoch 4. 15 až 4. 17. Z tohto konceptu je tiež vylúčená pomoc na finančnú reštrukturali- záciu podnikov v ťažkostiach v zmysle Usmernenia spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažko- stiach (Ú. v. ES C 368, 23. 12. 1994, s. 12). Pomoc na reštrukturalizáciu v zmysle bodu 2. 5 uvedeného usmerne- nia možno poskytnúť, pokiaľ sa vzťahuje na investičné opatrenia (ra- cionalizácia, modernizácia, diverzifikácia), bez potreby osobitnej žia- dosti o schválenie podľa programu regionálnej pomoci. Avšak keďže je takáto regionálna pomoc súčasťou plánovanej pomoci na reštruk- turalizáciu podniku v ťažkostiach, musí sa brať do úvahy pri skúmaní podľa uvedeného usmernenia. (2) Text, ktorý je platný v súčasnosti je uvedený v poznámke pod čia- rou 10. (3) V odvetví dopravy nemôžu byť výdavky na nákup dopravných zaria- dení (hnuteľný majetok) zahrnuté do jednotného zoznamu výdavkov (štandardný základ). Tieto výdavky preto nie sú oprávnené na počia- točnú investíciu. 4. 6. Oprávnené výdavky tiež môžu zahŕňať určité kategórie nehmotných investícií do výšky 25 % štandardného základu v prípade veľkých firiem (5). Takéto výdavky sa musia obmedzovať na výdaje spojené s transferom technológie prostredníctvom nadobudnu- tia: — patentov, — prevádzkových alebo patentovaných know-how licencií, — nepatentovaného know-how. Oprávnený nehmotný majetok podlieha nevyhnutným podmienkam, aby sa zabezpečilo, že zostal spojený s regiónom prijímateľa, ktorý je oprávnený na regionálnu pomoc a následne, aby sa nestal predmetom transferu v prospech iných regiónov, hlavne takých, ktoré nie sú oprávnené na regionálnu pomoc. Preto oprávnený nehmotný majetok musí splniť nasledovné podmienky, a to: — musí byť výlučne používaný v podniku, ktorý dostáva regionálnu pomoc, — musí byť považovaný za amortizovateľný majetok, — musí byť zakúpený od tretích strán za trhových pod- mienok, — musí byť začlenený do majetku firmy a zostať v pod- niku prijímajúcom regionálnu pomoc minimálne päť rokov. 4. 7. Pomoc, o ktorú členské štáty žiadajú, musí byť zvyčajne vyjadrená v hrubých číslach, t. j. pred zdanením. Aby bolo možné porovnávať i) rôzne formy pomoci medzi (4) Ak je s kúpou spojená aj ďalšia počiatočná investícia, výdavky súvi- siace s touto investíciou by sa mali pripočítať k nákupným nákladom. (5) Pre malých a stredných podnikateľov sú kritériá a podmienky defi- nované v Usmernení spoločenstva pre štátnu pomoc pre malé a stredné podniky (Ú. v. ES C 213, 23. 7. 1996, s. 4). 232 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 sebou a ii) porovnávať intenzitu pomoci u jednotlivých členských štátov, Komisia prepočíta pomoc, o ktorú členské štáty žiadajú, na pomoc vyjadrenú v čistom ekvi- valente pomoci (NGE – net grant equivalent) (1). 4. 8. Intenzita pomoci sa musí prispôsobiť tak, aby zohľadnila podstatu a intenzitu regionálnych problémov, na ktoré je zameraná. Preto od začiatku musí byť stanovený rozdiel medzi povolenými intenzitami v regiónoch, ktoré majú nárok na výnimku podľa písmena a) a tými, ktoré sú povolené pre regióny oprávnené na výnimku podľa pís- mena c). V tejto súvislosti treba brať ohľad na fakt, že regióny, ktoré sú oprávnené podľa článku 92 ods. 3 písm. c), sa nevyznačujú mimoriadne nízkou životnou úrov- ňou alebo mimoriadne vysokou nezamestnanosťou v tom zmysle, v akom sa tieto pojmy používajú pri výnimke podľa písmena a). Vplyvy pomoci, ktoré narú- šajú hospodársku súťaž sú teda v nich menej odôvod- nené než v regiónoch podľa písmena a). To znamená, že prípustná intenzita pomoci je od začiatku menšia v regió- noch oprávnených podľa písmena c) než v tých, ktoré sú oprávnené podľa písmena a). V regiónoch, oprávnených podľa článku 92 ods. 3 písm. c), ktoré majú jednak vyšší HDP/JKS na obyvateľa a niž- šiu nezamestnanosť než príslušný priemer (3) spoločen- stva, intenzita regionálnej pomoci nesmie presiahnuť 10 % NGE, okrem regiónov s nízkou hustotou obyvateľ- stva alebo najvzdialenejších regiónov, kde môže dosiah- nuť až 20 % NGE. Výnimočne v prípade regiónov, ktoré podliehajú uvedenému stropu 10 % NGE, môže byť schválená vyššia intenzita, neprekračujúca zvyčajný strop 20 % NGE, pre regióny (korešpondujúce s úrovňou NUTS III alebo menšie) susediace s regiónom, ktorý spĺňa pod- mienky podľa článku 92 ods. 3 písm. a). Všetky vyššie uvedené stropy predstavujú horné hranice. Komisia v rámci skúmania v súvislostiach spoločenstva zabezpečí, aby sa pod týmito hranicami prispôsobila intenzita regionálnej pomoci tak, aby odrážala závažnosť a intenzitu regionálnych problémov, na ktoré je zame- raná. Preto v prípade regiónov podľa článku 92 ods. 3 písm. a) je Komisia toho názoru, že intenzita regionálnej pomoci nesmie presiahnuť hranicu 50 % NGE, okrem najvzdialenejších (2) regiónov, kde môže dosiahnuť až 65 % NGE. V regiónoch podľa článku 92 ods. 3 písm. c) vo všeobecnosti nesmie strop regionálnej pomoci presia- hnuť 20 % NGE, okrem regiónov s nízkou hustotou oby- vateľstva alebo najvzdialenejších regiónov, kde môže dosiahnuť až 30 % NGE. 4. 9. Stropy uvedené v bode 4. 8. sa môžu zvýšiť o prídavky pre malých a stredných podnikateľov (MSP), ktoré sú sta- novené v oznámení Komisie o pomoci pre MSP (4), t. j. o 15 hrubých percentných bodov (5) v prípade regiónov, oprávnených na výnimku podľa písmena a) a o 10 hru- bých percentných bodov v prípade regiónov oprávne- ných na výnimku podľa písmena c). Konečný strop sa uplatní na základ pre MSP. Tieto prídavky pre MSP nepla- tia pre dopravné firmy. V regiónoch úrovne NUTS II, oprávnených podľa článku 92 ods. 3 písm. a), v ktorých je HDP/JKS na obyvateľa vyšší než 60 % priemeru spoločenstva, intenzita regio- nálnej pomoci nesmie presiahnuť 40 % NGE, okrem naj- vzdialenejších regiónov, kde môže dosiahnuť až 50 % NGE. (1) Spôsob výpočtu NGE je uvedený v prílohe I. (2) Najvzdialenejšími regiónmi sú: francúzske zámorské departementy (FZD), Azory, Madeira a Kanárske ostrovy (pozri Deklaráciu 26 o naj- vzdialenejších regiónoch spoločenstva, ktorá je pripojená k Zmluve o Európskej únii). (3) HDP a nezamestnanosť sa musia merať na úrovni NUTS III. (4) Regionálne prídavky sa tiež poskytujú v prípade pomoci pre R&D (výskum a vývoj) a pomoci na životné prostredie. Táto pomoc sa ale vypočítava z iného základu, ako pri regionálnej pomoci (vrátane pomoci pre MSP). Uvedené prídavky sa nepridávajú k regionálnej pomoci, ale k príslušnému druhu pomoci. Pre uvedené dva druhy pomoci v súčasnosti platia, pre R&D, predpis uverejnený v Ú. v. ES C 45, 17. 2. 1996, s. 5; pre pomoc na životné prostredie, predpis uverejnený v Ú. v. ES C 72, 10. 3. 1994, s. 3. Intenzita prídavkov v hrubom vyjadrení sa používa tak, ako to je defi- nované v usmernení o pomoci pre MSP. (5) 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 233 4. 10. Pomoc pre počiatočnú investíciu sa musí podmieniť buď prostredníctvom spôsobu jej vyplatenia, alebo prostred- níctvom podmienok spojených s jej nadobudnutím, zachovaním danej investície počas minimálne päťroč- ného obdobia. 4. 14. Pomoc na vytváranie pracovných miest sa musí podmie- niť, buď prostredníctvom spôsobu jej vyplatenia alebo prostredníctvom podmienok spojených s jej nadobudnu- tím, zachovaním vytvoreného pracovného miesta počas minimálne päťročného obdobia. Pomoc na vytváranie pracovných miest Prevádzková pomoc 4. 11. Ako bolo uvedené v bode 4. 1, regionálna pomoc sa tiež môže zameriavať na vytváranie pracovných miest. Avšak na rozdiel od pomoci na vytváranie pracovných miest, ktorá je definovaná v usmernení o pomoci pre zamest- nanosť a týka sa pracovných miest nesúvisiacich s inve- stičným projektom (1), my sa tu zaoberáme výlučne pra- covnými miestami súvisiacimi s realizáciou projektu počiatočnej investície (2). 4. 12. 4. 13. Vytvorenie pracovného miesta znamená čistý nárast počtu pracovných miest (3) v určitom podniku v porov- naní s priemerom za určité časové obdobie. Každé pra- covné miesto, ktoré zanikne počas tohto obdobia, sa preto musí odpočítať od počtu pracovných miest vytvo- rených počas rovnakého obdobia (4). Rovnako ako pri investičnej pomoci, aj pomoc na vytvá- ranie pracovných miest upravená v tomto usmernení, musí byť prispôsobená povahe a intenzite regionálnych problémov, ktoré má riešiť. Komisia je toho názoru, že výška pomoci nesmie presiahnuť určité percento mzdo- vých nákladov (5) na zamestnanú osobu, vypočítané za obdobie dvoch rokov. Toto percento sa rovná intenzite povolenej pre investičnú pomoc v danej oblasti. 4. 15. 4. 16. Regionálna pomoc zameraná na zníženie súčasných nákladov firmy (prevádzková pomoc) je bežne zakázaná. Avšak výnimočne takáto pomoc môže byť poskytnutá regiónom oprávneným na výnimku podľa článku 92 ods. 3 písm. a), pokiaľ i) je opodstatnená z hľadiska jej podielu na regionálnom rozvoji a svojou podstatou a ii) výškou je adekvátna problémom, ktoré sa snaží odstrániť (6). Je na členskom štáte, aby preukázal existen- ciu akýchkoľvek problémov a odhadol ich dôležitosť. hustotou obyvateľstva, oprávnených V najvzdialenejších regiónoch, oprávnených na výnimku podľa článku 92 ods. 3 písm. a) a c) a v regiónoch s níz- kou buď na výnimku podľa článku 92 ods. 3 písm. a), alebo 92 ods. 3 písm. c), na základe testu hustoty obyvateľstva, uvedeného v bode 3. 10. 4, pomoc namierená čiastočne na kompenzáciu dodatočných prepravných nákladov (7) môže byť povolená za zvláštnych podmienok (8). Je na členskom štáte, aby preukázal, že takéto dodatočné náklady existujú a určil ich rozsah. 4. 17. Okrem prípadov uvedených v bode 4. 16 musí byť pre- vádzková pomoc časovo obmedzená a postupne znižo- vaná. Naviac, prevádzková pomoc na podporu vývozu (9) medzi členskými štátmi je vylúčená. (1) Pozri platný predpis Ú. v. ES C 334, 12. 12. 1995, s. 4. (2) Pracovné miesto sa považuje za spojené s realizáciou investičného projektu, ak sa týka činnosti, na ktorú sa vzťahuje daná investícia a ak je vytvorené do troch rokov od ukončenia investície. Aj pracovné miesta, ktoré sa vytvoria po investícii v dôsledku nárastu objemu využitia sa pokladajú za spojené s investíciou. (3) Počet pracovných miest zodpovedá ročnej jednotke práce (ALU), t. j. počtu osôb zamestnaných počas jedného roka na plný pracovný úvä- zok; práce na čiastočný úväzok a sezónne práce sú časťami ALU. (4) Nie je potrebné pripomínať, že takéto vymedzenie sa vzťahuje na exi- stujúci podnik rovnako, ako na novozriadený podnik. (5) Mzdové náklady zahŕňajú hrubú mzdu, t. j. mzdu pred zdanením a povinné príspevky na sociálne zabezpečenie. Komisia si ponecháva právo využívať na porovnávanie štatistiky spoločenstva o priemer- ných mzdových nákladoch v jednotlivých členských štátoch. (6) Prevádzková pomoc má najčastejšie formu daňových úľav alebo zní- žení príspevkov na sociálne zabezpečenie. (7) Dodatočné prepravné náklady predstavujú extra náklady, ktoré vzni- kajú pri preprave tovaru vo vnútri príslušného štátu. V žiadnom prí- pade nesmie taká pomoc predstavovať pomoc na vývoz, ani nesmie predstavovať opatrenia, ktoré majú rovnaký vplyv ako kvantitatívne obmedzenia dovozu v zmysle článku 30 Zmluvy o ES. (8) Pokiaľ ide o osobitné podmienky pre regióny oprávnené podľa článku 92 ods. 3 písm. c) na základe kritéria hustoty populácie, pozri prí- lohu II. Pokiaľ ide o ostatné oprávnené regióny, platné podmienky pomoci na čiastočnú kompenzáciu dodatočných prepravných nákla- dov sú podobné ako v prílohe II. (9) Pozri poznámku pod čiarou 3 oznámenia o pomoci de minimis, Ú. v. ES C 68, 6. 3. 1996, s. 9. 234 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 Pravidlá kumulácie pomoci alebo pomoc pri vytváraní pracovných miest, schválené pre každý región, tvoria spolu mapu regionálnej pomoci členského štátu. 4. 18. Stropy intenzity pomoci, stanovené v súlade s kritériami uvedenými v bodoch 4. 8 a 4. 9, platia pre celkovú pomoc: — ak je pomoc poskytovaná súčasne v rámci viacerých regionálnych programov, — ak pomoc prichádza z miestnych, regionálnych, národných zdrojov alebo zdrojov spoločenstva. 4. 19. Pomoc na vytváranie pracovných miest, uvedená v bodoch 4. 11 až 4. 14 a investičná pomoc opísaná v bodoch 4. 4 až 4. 10, sa môže kombinovať (1), za pod- mienky dodržania stropu intenzity stanoveného pre región (2). 4. 20. Pokiaľ výdavky, oprávnené na regionálnu pomoc, sú úplne alebo čiastočne oprávnené aj na iné účely, ich spo- ločná časť podlieha najvýhodnejšiemu stropu v daných programoch. 4. 21. V prípadoch, kde členský štát stanoví, že štátna pomoc podľa jedného programu sa môže kombinovať s pomo- cou podľa iného programu, musí zároveň v každom pro- grame osobitne špecifikovať spôsob zabezpečenia súladu s vyššie uvedenými podmienkami. 5. Mapa regionálnej pomoci a deklarovanie zlučiteľ- nosti pomoci 5. 1. Regióny členských štátov, oprávnené podľa výnimiek a stropov intenzity pomoci pre počiatočné investície (1) Pomoc na vytváranie pracovných miest a investičná pomoc posky- tovaná podľa tohto usmernenia sa nesmie kombinovať s pomocou na vytváranie pracovných miest podľa usmernenia o pomoci pre zamestnanosť, uvedeného v poznámke pod čiarou 31, pretože toto platí v odlišných podmienkach a v iných obdobiach. Napriek tomu je možné akceptovať zvýšenie pomoci pre najviac znevýhodnené kategórie príjemcov podľa úpravy stanovenej v usmernení o pomoci pre zamestnanosť. (2) Táto podmienka sa považuje za splnenú, ak výška pomoci na počia- točnú investíciu, vyjadrená ako percento z investície a pomoc na vytvorenie pracovného miesta, vyjadrená ako percento zo mzdo- vých nákladov, nepresahuje výšku, ktorá vyplýva z uplatnenia, buď stropu stanoveného pre región v súlade s kritériom v bode 4. 8 a 4. 9, alebo stropu stanoveného pre región v súlade s kritériom v bode 4. 13. 5. 2. 5. 3. Podľa článku 93 ods. 3 zmluvy členský štát predloží na schválenie návrh mapy, vytvorenej v súlade s krité- riami stanovenými v bodoch 3. 5, 3. 10, 4. 8 a 4. 9. Komi- sia schváli mapu v súlade s postupmi uvedenými v článku 93 zmluvy, obvykle v jednom rozhodnutí pre všetky relevantné regióny členského štátu a pre pevne stanovené časové obdobie. Preto sú národné mapy regionálnej pomoci pravidelne revidované. V záujme zachovania jednotnosti medzi rozhodnutiami Komisie v oblasti hospodárskej súťaže a rozhodnutiami týkajúcimi sa regiónov oprávnených na pomoc zo štruk- turálnych fondov, obdobie platnosti máp je v princípe zosúladené s harmonogramom pomoci zo štrukturál- neho fondu. 5. 4. Návrhy programov pomoci schvaľuje Komisia buď po zostavení mapy, alebo následne, na základe regiónov, stropov a doby trvania stanovených pre mapu. 5. 5. Realizácia programov uvedených v bode 5. 4, tvorí zo strany členského štátu, podstatu výročných správ pre Komisiu, v súlade s platnými pravidlami (3). 5. 6. Počas obdobia platnosti mapy môže členský štát poža- dovať jej úpravy, ak je preukázateľné, že sa socio- ekonomické podmienky podstatne zmenili. Takéto zmeny sa môžu týkať miery intenzity a oprávnených regiónov, za predpokladu, že prípadné zaradenie nových regiónov sa kompenzuje vyradením regiónov s rovnako veľkou populáciou. Platnosť upravenej mapy sa skončí dňom skončenia platnosti pôvodnej mapy. 5. 7. Pre regióny, ktoré v dôsledku revidovania regionálnej mapy stratia svoj štatút podľa článku 92 ods. 3 písm. a) a nadobudnú štatút podľa článku 92 ods. 3 písm. c), Komisia môže, počas prechodného obdobia, akceptovať (3) Pokiaľ ide o súčasné platné pravidlá, pozri list Komisie adresovaný členským štátom z 22. februára 1994, zmenený listom Komisie adre- sovaným členským štátom z 2. augusta 1995. 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 235 5. 8. 6. 6. 1. postupné znižovanie intenzity pomoci, na ktorú boli tieto regióny oprávnené podľa článku 92 ods. 3 písm. a), lineárnym alebo rýchlejších tempom, pokiaľ sa nedo- siahne intenzita stropu podľa bodov 4. 8 a 4. 9 (1) (2). Pre- chodné obdobie by nemalo presiahnuť dva roky v prí- pade prevádzkovej pomoci a štyri roky v prípade pomoci na počiatočné investície a vytváranie pracovných miest. Pri zostavovaní mapy, členské štáty majú možnosť pred- ložiť Komisii na schválenie, podľa článku 93 ods. 3 zmluvy, okrem zoznamu regiónov, navrhovaných ako oprávnené na dané výnimky a stropov intenzity, všetky ostatné faktory, ktoré je potrebné vziať do úvahy pri určovaní rámca programov pomoci (účel a formu pomo- ci, veľkosť firiem atď. ), ktoré navrhujú prijať, či na regio- nálnej alebo miestnej úrovni. Počas obdobia platnosti mapy a v rámci doby jej trvania všetky programy, ktoré budú v súlade s daným rámcom programu, možno pred- ložiť na schválenie v rámci zrýchleného postupu. Nadobudnutie platnosti, realizácia a kontrola Okrem prechodných ustanovení uvedených v bodoch 6. 2 a 6. 3 nižšie, Komisia posudzuje zlučiteľnosť regionál- nej pomoci so spoločným trhom na základe tohto usmer- nenia, hneď ako sa začne uplatňovať. Avšak návrhy pomoci, o ktorých schválenie sa požiada predtým, než sa toto usmernenie oznámi členským štátom a v ktorých ešte Komisia neprijala konečné rozhodnutie, sa posúdia na základe kritérií platných v čase ich predloženia na schválenie. Okrem toho, Komisia navrhne členským štátom vhodné opatrenia podľa článku 93 ods. 1 Zmluvy o ES, aby zabezpečila, že všetky mapy regionálnej pomoci a všetky programy regionálnej pomoci platné od 1. januára 2000 budú v súlade s týmto usmernením. V tejto súvislosti Komisia navrhne ako vhodné opatrenie podľa článku 93 ods. 1, aby členské štáty obmedzili plat- nosť všetkých zoznamov zvýhodnených regiónov, schvá- lených Komisiou bez obmedzenia platnosti alebo s dátu- mom ukončenia platnosti po 31. decembri 1999, do 31. decembra 1999. Komisia tiež navrhne, ako vhodné opatrenie k článku 93 ods. 1, aby členské štáty zmenili existujúce programy regionálnej pomoci, ktoré budú v platnosti po 31. decembri 1999 tak, aby boli v súlade s týmto usmerne- ním od 1. januára 2000 a aby oznámili navrhované zmeny do šiestich mesiacov. Vzhľadom na to, že oprávnenosť na prijímanie regionál- nej pomoci podľa výnimiek v článku 92 ods. 3 písm. a) a c) bola pre väčšinu zvýhodnených regiónov schválená do 31. decembra 1999 a s cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s členskými štátmi do tohto dátumu, Komisia sa môže odchýliť od tohto usmernenia do 31. decembra 1999, čo sa týka skúmania oprávnenosti zoznamov regiónov (nové zoznamy alebo ich zmeny) predložených na schválenie pred 1. januárom 1999, pokiaľ platnosť uvedených zoznamov skončí 31. decem- bra 1999. V takýchto prípadoch sa bude Komisia pridr- žiavať metódy uvedenej v jej oznámení (3). S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s členskými štátmi, Komisia sa môže odchýliť od tohto usmernenia do 31. decembra 1999, čo sa týka skúmania súladu zlu- čiteľnosti kombinácií intenzity pomoci a stropov navr- hovaných v nových programoch, ad hoc prípadoch a modifikáciách existujúcich prípadov, predložených na schválenie pred 1. januárom 1999 za predpokladu, že uvedené kombinácie intenzity a stropov strácajú platnosť 31. decembra 1999 alebo ak navrhované kombinácie intenzity a stropov sú od 1. januára 2000 v súlade s týmto usmernením. Komisia preskúma toto usmernenie do piatich rokov od začatia jeho uplatňovania. Okrem toho, sa môže rozhod- núť ho preskúmať kedykoľvek, ak to bude nutné z dôvo- dov súvisiacich s politikou hospodárskej súťaže alebo aby zohľadnila iné politiky spoločenstva a medzinárodné záväzky. 6. 2. 6. 3. 6. 4. (1) Prechodné ustanovenia neplatia pre časť regiónov NUTS II, ktoré stra- tili svoj štatút podľa článku 92 ods. 3 písm. a), ktorá by musela byť vylúčená z novej mapy, ak nie je k dispozícii dodatočné percento za hustotu obyvateľstva pri uplatnení druhej úpravy v bode 8 prílohy III k tomuto usmerneniu. (2) Vzhľadom na obzvlášť zložitú situáciu si Severné Írsko zachováva svoj štatút výnimočného regiónu a strop 40 %. (3) Oznámenie Komisie o spôsobe uplatňovania článku 92 ods. 3 písm. a) a c) na regionálnu pomoc: pozri poznámku pod čiarou 2, piata zarážka. 236 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 PRÍLOHA I EKVIVALENT ČISTEJ POMOCI PRI INVESTIČNEJ POMOCI Komisia používa metódu výpočtu ekvivalentu čistej pomoci (NGE) pri posudzovaní programov pomoci, ktoré boli predložené na schválenie členskými štátmi. V zásade ju členské štáty nemusia uplatňovať a na tomto mieste ju uvádzame s cieľom priehľadnosti. 1. VŠEOBECNÉ PRINCÍPY Výpočet ekvivalentu čistej pomoci (NGE) spočíva v obmedzení všetkých foriem pomoci, ktoré súvisia s investíciou (1), na jednotný rozmer, bez ohľadu na krajinu o ktorú ide, t. j. na čistú intenzitu, na účely ich vzájomného porovnávania alebo s vopred určeným stropom. Ide v podstate o porovnávaciu metódu ex ante, ktorá nie vždy odráža účtovnú prax. Intenzita reprezentuje konečný prínos, ktorý má firma získať z hodnoty pomoci bez dane, súvisiacej s touto pomocou. Tento výpočet môže zohľadňovať len výdaje na fixný kapitál, ako sú pozemky, budovy a stroje, ktoré tvoria štandardný základ. V prípade programov, ktorých základ zahŕňa dodatočné výdavky, tieto sa musia obmedziť na určitú časť štandardného základu. Teda všetky programy sa preskúmajú vzhľadom na ich intenzity, zredukované na výdavky zahrnuté v štandardnom základe, ako je to uvedené v nasledovných príkladoch (2). Príklad 1 — Základ programu: stroje — Maximálna intenzita programu: 30 % Pretože všetky výdavky oprávnené pre tento program spadajú pod štandardný základ, Komisia zoberie do úvahy maximálnu intenzitu programu, t. j. 30 %. Ak Komisiou povolený strop intenzity v danom regióne je 30 %, program bude v tomto smere považovaný za zlučiteľný. Príklad 2 — Základ programu: stroje, budovy + patenty do 20 % predchádzajúcich výdavkov — Maximálna intenzita programu: 30 % Všetky oprávnené výdavky programu spadajú buď pod štandardný základ (stroje, budovy), alebo do zoznamu oprávneného nehmotného majetku (patenty). Výdavky na nehmotný majetok nesmú presiahnuť 25 % štandardného základu. Za týchto okolností Komisia zoberie do úvahy maximálnu intenzitu programu t. j. 30 %. Ak strop Komisiou povolenej intenzity v danom regióne je 30 %, program bude v tomto smere považovaný za zlučiteľný. (1) Daňová pomoc sa môže považovať za pomoc spojenú s investíciou, ak je založená na investícii do regiónu. Naviac, každá daňová pomoc sa môže považovať za spojenú s investíciou, ak sa stanoví strop vyjadrený ako percento zo sumy investovanej v regióne. Ak je poskytovanie daňovej pomoci rozložené na niekoľko rokov, zostatok na konci každého roka sa môže preniesť do nasledujúceho roka a zvýšený v súlade referenčnou sadzbou. Tento systém prepočítavania intenzity sa neuplatňuje na nehmotné investície uvedené v bode 4. 6 tohto usmernenia. (2) 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 237 Príklad 3 — Základ programu: stroje, budovy, pozemky + zásoby do 50 % predchádzajúcich výdavkov — Maximálna intenzita programu: 30 % Komisia bude brať do úvahy maximálnu intenzitu programu zníženú na štandardný základ, t. j. 30 % x 1,5 = 45 %. Ak Komisiou schválený strop intenzity je 30 %, program sa nebude považovať za zlučiteľný, pokiaľ jeho intenzita nebude znížená na 30 % / 1,5 = 20 %. Príklad 4 — Základ programu: budovy — Maximálna intenzita programu: 60 % Ak strop schválený Komisiou pre región je 30 %, neexistuje nič, čo by zabezpečilo, aby bola pomoc v súlade s týmto stropom. Intenzita stanovená v programe je vyššia než regionálny strop, avšak aplikuje sa na znížený základ. Preto sa program v tomto smere nepovažuje za zlučiteľný, pokiaľ sa nepripojí jasná podmienka o dodržiavaní regionálneho stropu, platná pre celý základ. Určenie NGE je založené iba na výpočte dane a súčasnej hodnoty, okrem prípadov určitých foriem pomoci, ktoré si vyžadujú osobitný postup. Takéto výpočty sú založené na prvkoch vyplývajúcich z programov pomoci alebo daňových zákonov danej krajiny a z určitých parametrov zavedených dohodou. 1. 1. Zdaňovanie Intenzita pomoci sa musí vypočítať po zdanení, t. j. po odpočítaní daní, ktoré sa z nej majú zaplatiť, najmä daní z príjmov právnických osôb. Toto tvorí základ pre pojem ekvivalent čistej pomoci (NGE), ktorý predstavuje pomoc pre príjemcu po zaplatení príslušnej dane, za predpokladu, že podnik vytvára zisk už od prvého roku, takže z pomoci je vyrubená maximálna daň. 1. 2. Diskontovanie Súčasná hodnota sa vypočítava na rôznych stupňoch pri určovaní NGE. Po prvé, keď pomoc a/alebo investičné výdavky sú rozvrhnuté rovnomerne počas určitého obdobia, skutočný čas vyplatenia pomoci a výdavkov sa musí zobrať do úvahy. Následne sú investičné náklady a splátky pomoci spätne diskontované ku koncu roka, v ktorom podnik robí svoje prvé odpisy amortizácie. Po druhé, súčasná hodnota sa vypočíta zo ziskov nadobudnutých pri splácaní dotovaného úveru alebo z dane vyrubenej z grantu. Sadzba v takýchto prípadoch je referenčná/diskontná sadzba určená Komisiou pre každý členský štát. Okrem toho, že sa používa ako diskontná sadzba, používa sa aj na výpočet dotačných úrokov pri úveroch s nízkou úrokovou sadzbou. 1. 3. Špecifické prípady Okrem vyššie uvedeného zdaňovania a diskontovania, niektoré formy pomoci si vyžadujú osobitný prístup. Napr. v prípade pomoci určenej na prenájom budovy sa pomoc meria diskontovaním rozdielu medzi nájmom zaplateným podnikom a teoretickým ekvivalentom nájmu k referenčnej sadzbe uplatnenej na hodnotu budovy, plus čiastka prislúchajúca odpisu z budovy v danom roku. Podobná metóda sa používa na pomoc pri finančnom leasingu (1). (1) Treba poznamenať, že výdavky spojené s kúpou pozemkov alebo budov firmou s cieľom prenájmu sa môžu považovať za oprávnené za predpokladu, že sa preukáže potreba určitej pomoci. 238 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 V prípade pomoci na prenájom pozemku, sa teoretický nájom vypočíta na základe referenčnej sadzby po odčítaní miery inflácie, uplatnenej na hodnotu pozemku. 2. EKVIVALENT ČISTEJ POMOCI PRE INVESTIČNÚ POMOC VO FORME KAPITÁLOVÉHO GRANTU 2. 1. Všeobecne Investičná pomoc poskytnutá podniku vo forme kapitálového grantu je vyjadrená, po prvé, ako percento investície, predstavujúce ekvivalent nominálnej pomoci alebo ekvivalent hrubej pomoci. Podľa všeobecnej metódy hodnotenia, ekvivalent čistej pomoci (NGE) je výška pomoci pre prijímateľa po zaplatení daní z príjmov právnických osôb. Vo väčšine prípadov samotné granty nie sú zdaniteľné, avšak odpočítavajú sa od hodnoty amortizovanej investície. To znamená, že investor odpisuje nižšiu čiastku každý rok, než v prípade, keby nebol získal pomoc. Keďže odpisované položky sú odpočítateľné zo zdaniteľných ziskov, grant zvyšuje čiastku, ktorú si berie štát každý rok vo forme dane z príjmov právnických osôb. Uvedená metóda zdaňovania grantov, spočívajúca v tom, že sa grant pridáva k zisku synchronizovane pri odpisoch, je jedna z najbežnejšie používaných vo všetkých členských štátoch, avšak s inými zdaňovacími metódami sa stretávame v určitých programoch. 2. 2. Príklady výpočtov Príklad 1: Pomoc nie je predmetom zdaňovania Vo všetkých členských štátoch sa granty vo všeobecnosti účtujú ako príjem a sú predmetom daňovej povinnosti. V určitých prípadoch, napríklad pri pomoci pre vedu a výskum, sú oslobodené od dane. V tomto prípade sa NGE rovná nominálnej pomoci. Príklad 2: Investícia obsahuje len jednu kategóriu výdavkov a grant plne podlieha daňovej povinnosti na konci prvého finanč- ného roka To znamená, že celý grant podlieha dani z príjmu právnických osôb, počínajúc prvým rokom. Táto prax nie je neprimeraná, ak si uvedomíme, že firmy, ktoré zaznamenávajú v prvých rokoch svojej prevádzky stratu, môžu preniesť svoje straty do viacerých finančných rokov. Pre výpočet NGE z grantu sa z neho odpočíta vyrubená čiastka dane. Napríklad: investícia 100 nominálna pomoc 20 sadzba dane 40,0 % Daň z grantu je teda 20 × 40 % = 8 NGE preto bude: (20 – 8)/100 = 12 % Príklad 3:Investícia obsahuje len jednu kategóriu výdavkov a grant podlieha zdaneniu rovnomerným spôsobom počas piatich rokov Tu je grant predmetom dane v rovnakých čiastkach počas piatich rokov. Teda jedna pätina pomoci sa pripočítava k ziskom počas piatich rokov. Pre výpočet NGE sa diskontované čiastky dane vyrubené každý rok na jednu pätinu podľa daňových predpisov odpočítavajú od grantu. 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 239 Napríklad: investícia 100 nominálna pomoc 20 sadzba dane 40,0 % diskontná sadzba 8 % Uvedená tabuľka zobrazuje ako sa vypočítajú dane a diskontné hodnoty každý rok: Daň vyrubená z grantu Diskontný faktor Diskontovaná hodnota Obdobie (1) Koniec 1. roka (20/5) × 40 % (2) 1,0 Koniec 2. roka (20/5) × 40 % 1/(1 + 0,08)1 Koniec 3. roka (20/5) × 40 % 1/(1 + 0,08)2 Koniec 4. roka (20/5) × 40 % 1/(1 + 0,08)3 Koniec 5. roka (20/5) × 40 % 1/(1 + 0,08)4 Celkom: (1) × (2) 1,600 1,481 1,372 1,270 1,176 6,900 Celková čiastka v poslednom stĺpci predstavuje sumu diskontovaných daní vyrubených každý rok. Musí sa odpočítať od nominálnej pomoci, aby sme získali ekvivalent čistej pomoci (NGE). Teda NGE je: (20 – 6,9)/100 = 13,1 % Pozn. : Daň vyrubená z grantu je diskontovaná na konci prvého roka za predpokladu, že to je doba, kedy podnik robí svoje prvé odpisy amortizácie. Príklad 4: Investícia obsahuje tri kategórie kapitálových nákladov: pozemky, budovy a stroje, zdaňované počas rôznych časových období Tieto tri typy výdavkov tvoria to, čo sa nazýva štandardný základ pomoci. Výdavky sú rozdelené v rámci štandardného základu, pričom sa používa rozdelenie, ktoré sa líši v každom členskom štáte, tak ako je to uvedené v nasledujúcej tabuľke. Pozemok Budovy Prevádzka Belgicko Nemecko Francúzsko Taliansko Luxembursko Holandsko Veľká Británia Dánsko Grécko 5 5 5 5 5 5 10 5 3 40 30 50 30 50 40 20 45 27 55 65 45 65 45 55 70 50 70 240 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 Španielsko Írsko Portugalsko Rakúsko Fínsko Švédsko Pozemok Budovy Prevádzka 5 5 3 5 1 5 40 50 25 30 19 45 55 45 72 65 80 50 Tieto faktory sa používajú pre výpočet teoretických NGE v jednotlivých programoch. Na druhej strane v individuálnych prípadoch pomoci sa používa proporcionálne rozdelenie troch kategórií výdavkov v štandardnom základe. Keďže časový rámec, kedy je grant predmetom dane, sa líši podľa kategórie výdavkov, prvým krokom je proporcionálne priradenie grantu k jednotlivým položkám, ktoré tvoria základ pomoci. Ďalší krok je vypočítať čiastky účtované ako daň, zvlášť pre každú kategóriu výdavkov (výpočty sú rovnaké ako v príklade 3). Nakoniec, dane sa odpočítajú od nominálnej pomoci, aby sme dostali NGE: NGE = NOMINÁLNA POMOC mínus: — Daň z pomoci poskytnutej na pozemky — Daň z pomoci poskytnutej na budovy — Daň z pomoci poskytnutej na stroje Napr. : investícia: 100 z ktorej:— pozemky: 3 neamortizovateľné — budovy: 33 priame odpisy počas 20 rokov — stroje: 64 znižujúce sa odpisy počas 5 rokov nominálna pomoc: 20 sadzba dane: 55 % diskontná sadzba: 8 % Pre výpočet dane z pomoci poskytnutej na pozemok Vo všeobecnosti sa pozemky neamortizujú. Predpokladajme, že pomoc by mala byť predmetom zdaňovania, a to rovnakým tempom ako odpisy; pomoc poskytnutá na pozemky nie je zdaňovaná a žiadna daň sa neodpočítava z grantu poskytnutého na pozemky. Pre výpočet dane z pomoci poskytnutej na budovy Predpokladajme, že pomoc poskytnutá na budovy je predmetom zdaňovania rovnakými čiastkami a rovnakým tempom ako odpisy, t. j. počas 20 rokov: — nominálna pomoc poskytnutá na budovy by bol: 20 × 33 % = 6,6 — každý rok čiastka grantu, zahrnutá do ziskov, by bola: 66/20 = 0,33 — daň účtovaná na danú čiastku by bola: 0,33 × 55 % =0,18 % 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 241 Čiastka 0,18 bude splatná zo ziskov každý rok počas 20 rokov vzhľadom na grant poskytnutý na budovy. Ak tento súhrn čiastok bude diskontovaný na konci prvého roka (rovnaký spôsob výpočtu ako v tabuľke v príklade 3), celková daň účtovaná počas obdobia pomoci na budovy bude 1,925. Pre výpočet dane z pomoci poskytnutej na stroje Predpokladajme, že pomoc poskytnutá na stroje je predmetom zdaňovania rovnakým tempom ako odpisy, t. j. klesajúcim spôsobom počas piatich rokov s nasledujúcimi mierami: 40 %, 24 %, 14,4 %, 10,8 % a 10,8 %. Na rozdiel od prípadu s budovami, tu je daň každý rok rozdielna. Preto sa daň bude musieť vypočítať pre každý rok. Podiel nominálnej pomoci poskytnutej na stroje je 20 × 64 %=12,8. Pre výpočet dane Obdobie Daň vyrubená z grantu Diskontný faktor Diskontovaná hodnota Koniec 1. roka 12,8 × 40 % × 55 % (1) (2) 1,0 Koniec 2. roka 12,8 × 24 % × 55 % 1/(1 + 0,08)1 Koniec 3. roka 12,8 × 14,4 % × 55 % 1/(1 + 0,08)2 Koniec 4. roka 12,8 × 10,8 % × 55 % 1/(1 + 0,08)3 Koniec 5. roka 12,8 × 10,8 % × 55 % 1/(1 + 0,08)4 Celkom: Pre výpočet NGE: — nominálna pomoc mínus: — daň z poskytnutej pomoci na pozemky — daň z poskytnutej pomoci na budovy × — daň z poskytnutej pomoci na stroje Pozn. : NGE = (1) × (2) 2,816 1,564 0,869 0,604 0,559 6,412 20 0 – 1,925 – 6,412 11,6 % 1. Zdaňovanie grantov, uvedené v spoločnej metóde hodnotenia pomoci, sa riadi jednak daňovými zákonmi jednotlivých členských štátov a rôznymi špeciálnymi opatrenia v rámci daného programu. 2. Preto na účely určenia NGE je potrebné mať presné informácie o: — rozsahu sadzieb daní z príjmov v danej krajine, — platných predpisoch pre odpisy alebo o špecifických metódach zahrnutia pomoci do zisku, tak ako to opisuje daný program. 242 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 3. EKVIVALENT ČISTEJ POMOCI PRE INVESTIČNÚ POMOC VO FORME DOTOVANÉHO ÚVERU 3. 1. Všeobecne Investičná pomoc poskytnutá podniku vo forme dotovaného úveru je vyjadrená ako počet percentuálnych bodov úľavy, t. j. rozdiel medzi referenčnou úrokovou mierou a mierou, ktorú účtuje veriteľ. Jediný efekt úrokovej úľavy je zníženie úrokových poplatkov, pretože je tu predpoklad, že splácanie kapitálu sa vykonáva vždy rovnakým spôsobom, či už je úroková miera bežná alebo znížená. V prípade kapitálových grantov je táto výhoda pri splácaní úveru je vyjadrená ako percento z investície. Z toho dostaneme ekvivalent nominálnej pomoci alebo ekvivalent hrubej pomoci. Toto však ešte nepredstavuje konečnú výhodu, ktorú podnik dostáva z úrokovej dotácie. Keďže úrokové poplatky sú odpočítateľné od zdaniteľného zisku, úroková dotácia znamená stratu časti takejto daňovej výhody zvýšením podielu, ktorý si berie štát vo forme dane z príjmov právnických osôb. Následne ekvivalent čistej pomoci (NGE) sa získa odčítaním dane vyrubenej štátom od ekvivalentu hrubej pomoci, pri zvýšení zdaniteľných ziskov v dôsledku úľavy. V prípade grantu je NGE dotovaného úveru založený na prvkoch buď v rámci programu pomoci, alebo daňových zákonov danej krajiny, spolu so všetkými ostatnými faktormi, ktoré vyplývajú z dohody. Nasledovné prvky sú potrebné pre výpočet NGE investičnej pomoci vo forme dotovaného úveru: — časové obdobie úveru, — doba odkladu, t. j. počiatočné obdobie, kedy sa nemusia splácať žiadne splátky, úroky sa splácajú z celkovej čiastky istiny, — počet percentuálnych bodov úľavy, — trvanie úľavy, nemusí byť nevyhnutne rovnako dlhé ako úver, — výška úveru ako percento alebo časť investície, — referenčná/diskontná sadzba, — sadzba dane. Taktiež je potrebné poznať podmienky splácania úveru. Vo väčšine prípadov sa úver spláca rovnomerne, rovnakými čiastkami, úroky bývajú splatné z ešte nesplatenej čiastky. Splácanie sa niekedy robí vo forme konštantných ročných splátok a tento fakt sa berie do úvahy pri výpočte NGE. 3. 2. Príklady výpočtov Príklad 1 1. Parametre — úver je na desať rokov s rovnomerným splácaním a bez obdobia odkladu, — úľava predstavuje tri percentá počas celého obdobia úveru, — úver je 40 % z investície, — referenčná/diskontná sadzba je 8 %, — sadzba dane je 35 %. 2. Výpočet prvku jednobodového zvýhodnenia Prvok jednobodového zvýhodnenia je ekvivalent nominálnej pomoci jednopercentnej úľavy na úvere vo výške 100 % investície, pričom sa ako parametre berú do úvahy charakteristiky pomoci. Vypočítava sa nasledovne: 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 243 Koniec roka Úver: nesplatený zostatok 1 % úľava Získaná výhoda Diskontný faktor Diskontovaná hod- nota (*) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 (1) 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10 (2) 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % (1) × (2) (3) (1) × (2) × (3) 1 0,9 0,8 0,7 0,6 0,5 0,4 0,3 0,2 0,1 1/(1 + 0,08)1 1/(1 + 0,08)2 1/(1 + 0,08)3 1/(1 + 0,08)4 1/(1 + 0,08)5 1/(1 + 0,08)6 1/(1 + 0,08)7 1/(1 + 0,08)8 1/(1 + 0,08)9 1/(1 + 0,08)10 Prvok jednobodového zvýhodnenia: 0,926 0,772 0,635 0,515 0,408 0,315 0,233 0,162 0,100 0,046 4,112 (*) Diskontovanie začína na začiatku prvého roka. 3. Výpočet ekvivalentu čistej pomoci Ekvivalent čistej pomoci sa jednoducho získa vynásobením prvku jednobodového zvýhodnenia charakteristikami pomoci (3 % úľava, 40 % podiel, nezdaniteľná časť pomoci: 1 – 35 %): NGE = 4,112 × 3 × 40 % × (1 – 35 %) = 3,21 % Príklad 2 1. Parametre Parametre sú rovnaké ako v príklade 1, ale s dvojročným obdobím odkladu splácania. To znamená, že kapitál sa nespláca počas prvých dvoch rokov. Desaťročný úver sa však bude splácať v ôsmich rovnakých čiastkach od tretieho roka až po desiaty. Úroky počas desiatich rokov sa splácajú z nesplateného zostatku. 2. Výpočet prvku jednobodového zvýhodnenia Koniec roka Úver: nesplatený zostatok 1 % úľava Získaná výhoda Diskontný faktor Diskontovaná hod- nota (*) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 (1) 100 100 100 87,5 75,0 62,5 50,0 37,5 25,0 12,5 (2) 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % 1 % (1) × (2) (3) (1) × (2) × (3) 1 1 1 0,875 0,750 0,625 0,500 0,375 0,250 0,125 1/(1 + 0,08)1 1/(1 + 0,08)2 1/(1 + 0,08)3 1/(1 + 0,08)4 1/(1 + 0,08)5 1/(1 + 0,08)6 1/(1 + 0,08)7 0,926 0,857 0,794 0,643 0,510 0,394 0,292 1/(1 + 0,08)8 0,203 1/(1 + 0,08)9 1/(1 + 0,08)10 0,125 0,058 Prvok jednobodového zvýhodnenia: 4,802 % (*) Diskontovanie začína na začiatku prvého roka. 244 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 3. Výpočet ekvivalentu čistej pomoci Ako v príklade 1, prvok jednobodového zvýhodnenia je vynásobený počtom bodov úľavy, časťou nákladov krytých úverom a doplnkom jednotky sadzby dane: NGE = 4,802 × 3 × 40 % × (1 – 35 %) = 3,75 % Pozn. : Vidíme, že ostatné veci zostávajú nezmenené, avšak výsledkom zavedenia obdobia odkladu kapitálových splátok je zvýšenie NGE. Obdobie odkladu zvyšuje zostatok, ktorý je splatný v každom roku, a tým výhodu úľavy a následne prvok jednobodového zvýhodnenia. Príklad 3 1. Parametre Rovnaké fakty ako v príklade 2, avšak úver sa spláca v konštantných ročných splátkach. V tomto prípade výpočet metódy sa značne líši od tej, ktorá bola použitá v predchádzajúcich dvoch prípadoch: ako prvé sa vypočítajú „bežné“ ročné splátky, bez úľavy na úroku, potom splátky s „úľavou“; rozdiel medzi nimi sa stanovuje z roka na rok a výsledky sú diskontované, aby sa získal ekvivalent pomoci. 2. Pre výpočet ekvivalentu pomoci Konštantné ročné splátky vyjadrené ako percento úveru sa vypočítajú nasledovne: n), A = i/(1 – r Kde r = 1/(1 + i) pričom i je úroková miera a n počet rokov, na ktoré sa počítajú splátky. Dole uvedený výpočet je založený na úvere so 100 jednotkami: Rok 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Bežná splátka Ročná splátka s úľavou Získaná výhoda Diskontný faktor Diskontovaná hod- nota (*) (1) 8 8 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 17,401 (2) 5 5 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 15,472 (3) 3 3 1,929 1,929 1,929 1,929 1,929 1,929 1,929 1,929 (4) (3) × (4) 1/(1 + 0,08)1 1/(1 + 0,08)2 1/(1 + 0,08)3 1/(1 + 0,08)4 1/(1 + 0,08)5 1/(1 + 0,08)6 1/(1 + 0,08)7 1/(1 + 0,08)8 1/(1 + 0,08)9 1/(1 + 0,08)10 2,778 2,572 1,532 1,418 1,313 1,216 1,126 1,042 0,965 0,894 Ekvivalent pomoci: 14,85 % (*) Diskontovanie začína na začiatku prvého roka. 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 245 3. Výpočet ekvivalentu čistej pomoci Ekvivalent čistej pomoci sa získa vynásobením ekvivalentu pomoci proporcionálnou čiastkou a odčítaním čiastky, ktorá je účtovaná ako daň: NGE = 14,85 × 40 % × (1 – 35 %) = 3,86 % Pozn. : Ak neexistuje žiadne obdobie odkladu splátok, NGE vypočítané rovnakým spôsobom je 3,41 %. 3. 3. Vzorec pre výpočet NGE pri dotovanom úvere Predchádzajúce metódy, ktoré sa jednoducho dajú preniesť do tabuľky, umožňujú vypočítať NGE pre nízkoúrokový úver podľa charakteristík prípadu, o ktorý ide. V štandardných prípadoch sa NGE dá tiež vypočítať priamymi metódami pomocou nasledovných vzorcov. 1. Premenné — i je referenčná sadzba pre interval a r = 1/(1 + i) — i′ je dotovaná sadzba na interval splatnosti a r′= 1/(1 + i′) — P je obdobie (počet intervalov splatnosti) úveru — Q je proporčná časť — T je sadzba dane — F počet intervalov, počet období odkladu splátok istiny: počas obdobia odkladu sa spláca len úrok z úveru, a to s dotovanou úrokovou mierou. (F = 0, ak neexistuje obdobie odkladu) 2. Lineárne splácanie NGE = (1 – T) Q(1 – i′ʼ i )(1 + 3. Splácanie v konštantných ročných splátkach P r F – r i ×(P – F)) NGE = (1 – T) Q(1 –(i′ i) ×(1 – r F F r + P – r P–F)) 1 – r′ 246 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 PRÍLOHA II POMOC NA KOMPENZÁCIU DODATOČNÝCH NÁKLADOV NA DOPRAVU V REGIÓNOCH SPADAJÚCICH POD VÝNIMKU PODĽA ČLÁNKU 92 ODS. 3 PÍSM. C) NA ZÁKLADE TESTU HUSTOTY OBYVATEĽSTVA Podmienky pre poskytnutie pomoci — pomoc môže slúžiť len na kompenzáciu dodatočných nákladov na dopravu. Daný členský štát musí preukázať, že kompenzácia je potrebná na základe objektívnych dôvodov. Nikdy nesmie dôjsť k nadmernej kompenzácii. V týchto prípadoch je potrebné prihliadať aj na iné programy pomoci v doprave, — pomoc možno poskytnúť iba na zvýšené náklady na dopravu tovarov v rámci hraníc územia danej krajiny. Nesmie sa z nej stať pomoc na vývoz, — pomoc musí byť objektívne merateľná na základe „pomeru pomoci na jeden kilometer“ alebo na základe „pomoci na jeden kilometer“ a na základe „pomeru pomoci na jednotku váhy“ a musí sa zostaviť ročná správa, ktorá okrem iného, odzrkadľuje fungovanie daného pomeru alebo pomerov, — odhad dodatočných nákladov sa musí zakladať na najhospodárnejšej forme dopravy a najkratšej ceste medzi miestom výroby alebo spracovania a komerčnými predajnými miestami, — pomoc sa môže poskytovať iba firmám, ktoré sú umiestnené v oblastiach, ktoré majú nárok na regionálnu pomoc, na základe nového testu hustoty obyvateľstva. Takéto oblasti budú vytvorené hlavne z geografických regiónov úrovne NUTS III s hustotou obyvateľstva menej než 12,5 obyvateľa na štvorcový kilometer. Avšak vo výbere oblastí je možná určitá voľnosť, za predpokladu nasledujúcich obmedzení: — flexibilita pri výbere oblastí nesmie znamenať navýšenie obyvateľstva v oblasti, do ktorej je poskytovaná pomoc na dopravu, — časti NUTS III, ktoré spĺňajú podmienky pre túto flexibilitu, musia mať hustotu obyvateľstva menej než 12,5 obyvateľa na štvorcový kilometer, — musia susediť s regiónmi NUTS III, ktoré spĺňajú test nízkej hustoty obyvateľstva, — ich populácia musí zostať nízka v porovnaní s celkovým poskytovaním pomoci na dopravu, — žiadna pomoc nesmie byť poskytnutá na dopravu alebo na presun produktov podnikov bez alternatívneho umiestnenia (produkty ťažobných odvetví, vodné elektrárne atď. ), — o schválenie pomoci na dopravu pre firmy v odvetviach, ktoré Komisia považuje za citlivé (motorové vozidlá, syntetické vlákna, lodiarsky a oceliarsky priemysel) sa musí vždy požiadať vopred a musia sa dodržať usmernenia platné pre dané odvetvie. 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 247 PRÍLOHA III METÓDA URČENIA STROPOV PRE POPULÁCIU PODĽA VÝNIMKY ČLÁNKU 92 ODS. 3 PÍSM. C) 1. Komisia najprv stanoví celkový strop pre regionálnu pomoc v spoločenstve. Takto sa určí maximálne percento populácie, s ktorým môžu regióny oprávnené v spoločenstve na regionálnu výnimku podľa článku 92 ods. 3 rátať. 2. Regióny oprávnené na regionálnu pomoc podľa výnimky v článku 92 ods. 3 písm. a) a ich celkové zastúpenie v rámci spoločenstva sa určuje exogénne a automaticky pomocou kritéria 75,0 % HDP na jedného obyvateľa vyjadrenom v jednotkách kúpnej sily (JKS). Preto rozhodnutie Komisie o celkovom strope zároveň stanovuje aj strop tohto zastúpenia podľa výnimky článku 92 ods. 3 písm. c) rámci spoločenstva. 3. Rozloženie stropu spoločenstva podľa článku 92 ods. 3 písm. c) medzi jednotlivé členské štáty sa realizuje použitím distribučného kľúča (pozri časť I), pri ktorom sa prihliada k regionálnym rozdielom v národnom kontexte a kontexte spoločenstva. Takto získané výsledky sa potom upravujú aj zohľadnením rôznych ďalších aspektov (pozri časť II). 1. DISTRIBUČNÝ KĽÚČ 4. Distribučný kľúč pre strop spoločenstva podľa článku 92 ods. 3 písm. c) sa vypočíta na základe populácie regiónov, ktoré majú na národnej úrovni minimálne rozdiely čo sa týka HDP/JKS na jedného obyvateľa a/alebo nezamestnanosť, určené vo vzťahu k určitým prahom (pozri bod 5). Používanou geografickou jednotkou je úroveň NUTS III. Pre každý región NUTS III sa vypočíta priemerná hodnota indexov HDP/JKS na jedného obyvateľa a nezamestnanosti za tri roky, určená vo vzťahu k národnej úrovni. Ukazovatele miery HDP/JKS na osobu a nezamestnanosti poskytuje Eurostat. 5. Vyššie uvedené prahy sú vypočítané pre každé z dvoch kritérií (HDP/JKS na jedného obyvateľa a nezamestnanosť) a pre každý jednotlivý členský štát. Výpočet sa robí v dvoch fázach. V prvej sa vytvára rovnaký základný prah pre všetky členské štáty, stanovený na úroveň 85 pre HDP na jedného obyvateľa a úroveň 115 pre mieru nezamestnanosti. V druhej fáze sa základný prah upravuje tak, že zohľadňuje relatívnu situáciu každého členského štátu v porovnaní s priemerom v spoločenstve. Používa sa nasledovný vzorec: Prah = 1 2 ×(Základný prah + Základný prah × 100 Európsky index ) kde európsky index vyjadruje situáciu rôznych členských štátov, čo sa týka nezamestnanosti alebo HDP/JKS na jedného obyvateľa, ako percento z priemeru spoločenstva. Európsky index sa vypočítava ako priemerná hodnota za rovnaké trojročné obdobie ako pri regionálnych indexoch. Teda čím je priaznivejšia situácia členského štátu čo sa týka nezamestnanosti alebo životnej úrovne, o to selektívnejšie sú prahy používané na distribúciu stropu podľa článku 92 ods. 3 písm. a opačne. Avšak, aby sa kritérium nezamestnanosti nestalo príliš tvrdým, príslušný prah podlieha stropu 150. Toto umožňuje poskytovať regionálnu pomoc členským štátom, ktoré prejavujú značné rozdiely v domácej zamestnanosti, avšak ktorých situácia nevyzerá až tak nepriaznivo na úrovni spoločenstva. Keďže rozdiely prahov HDP/JKS na jedného obyvateľa medzi členskými štátmi sú malé, nepovažovalo sa za nutné stanoviť minimálnu úroveň. 248 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 6. Regionálne indexy sa potom porovnávajú s vyššie uvedenými prahmi, čo umožňuje určiť, či daný región vykazuje dostatočné regionálne rozdiely, ktoré treba vziať do úvahy pri výpočte distribučného kľúča. Populácia všetkých regiónov, ktoré nie sú oprávnené na pomoc podľa výnimky článku 92 ods. 3 písm. a), ktoré vykazujú dostatočné regionálne rozdiely v porovnaní s minimálne jedným z vyššie uvedených prahov, sa spočítava pre každý členský štát. Distribučný kľúč stropu spoločenstva podľa článku 92 ods. 3 písm. c) je definovaný ako podiel každého členského štátu na celkovej populácii spoločenstva. 7. Po vyššie spomínaných úpravách sa strop populácie pre každý členský štát podľa výnimky článku 92 ods. 3 písm. c) vypočíta priamo pomocou distribučného kľúča, t. j. vynásobením stropu spoločenstva podľa článku 92 ods. 3 písm. c) vyjadrenom populáciou, podielom daného členského štátu na celkovej získanej sume. 2. ÚPRAVY 8. Takto získané výsledky sa potom upravia, ak je nutné, aby: — sa každému členskému štátu garantovalo, že súčet obyvateľstva, ktoré je zvýhodnené podľa výnimky článku 92 ods. 3 písm. c) dosahuje aspoň 15 % a nepresahuje 50 % jeho populácie, na ktorú sa nevzťahuje výnimka podľa článku 92 ods. 3 písm. a), — sa v každom členskom štáte dosiahla dostatočná úroveň pre zaradenie všetkých regiónov, ktoré práve stratili štatút článku 92 ods. 3 písm. a) a oblastí s nízkou hustotou obyvateľstva, — sa obmedzilo zníženie v celkovom poskytovaní (podľa dvoch regionálnych výnimiek článku 92 ods. 3) členského štátu na 25 % jeho predchádzajúceho poskytovania. 9. Výsledky získané pre členské štáty, ktorých sa netýkali priamo vyššie uvedené úpravy, sa potom primerane upravujú tak, aby sa výška jednotlivých stropov rovnala stropu stanovenému pre spoločenstvo článkom 92 ods. 3 písm. c)


title: Proposta di decisione del Consiglio che conclude un accordo di cooperazione scientifica e tecnologica tra la Comunità europea e il governo degli Stati Uniti d'America

eurovoc_concepts:
United States
cooperation agreement (EU)
research and development
scientific cooperation
technical cooperation

text: C 162/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 28. 5. 98 Proposta di decisione del Consiglio che conclude un accordo di cooperazione scientifica e tecno(cid:220) logica tra la Comunit{ europea e il Governo degli Stati Uniti d’America (98/C 162/07) COM(1998) 137 def. - 98/0095(CNS) (Presentata dalla Commissione l’11 marzo 1998) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit{ europea, in particolare il combinato disposto degli articoli 130(cid:216)M e 228, paragrafo 2, prima frase e paragrafo 3, primo comma, vista la proposta della Commissione, visto il parere del Parlamento europeo, considerando che con decisione del 1o dicembre 1997, il Consiglio ha deciso di procedere alla firma in nome della Comunit{ dell’accordo di cooperazione scientifica e tec(cid:220) nologica; considerando che l’accordo di cooperazione scientifica e tecnologica (cid:127) stato firmato il 5 dicembre 1997; considerando che l’accordo di cooperazione scientifica e tecnologica tra la Comunit{ europea e il governo degli Stati Uniti d’America deve essere approvato, considerando che la Comunit{ europea e gli Stati Uniti d’America perseguono programmi specifici di RST in settori di interesse comune; DECIDE: Articolo 1 considerando che in base all’esperienza passata, ambo le parti hanno espresso l’auspicio di istituire un quadro piß ampio e articolato per la collaborazione scientifica e tec(cid:220) nologica; L’accordo di cooperazione scientifica e tecnologica tra la Comunit{ europea e il governo degli Stati Uniti d’Ame(cid:220) rica (cid:127) approvato in nome della Comunit{. Il testo dell’ac(cid:220) cordo (cid:127) allegato alla presente decisione. considerando che questo accordo di cooperazione nel settore della scienza e della tecnologia rientra nella coo(cid:220) perazione globale tra la Comunit{ europea e gli Stati Uniti d’America, come risulta in particolare nella (cid:133)New Transatlantic Agenda(cid:176), adottata da ambo le parti nel di(cid:220) cembre 1995; Articolo 2 Conformemente all’articolo 12 dell’accordo, il presidente del Consiglio notifica che le procedure necessarie per l’entrata in vigore dell’accordo sono state completate dalla Comunit{ europea. considerando che con decisione del 25 giugno 1996, il Consiglio ha autorizzato la Commissione a negoziare un accordo di cooperazione scientifica e tecnologica tra la Comunit{ europea e il governo degli Stati Uniti d’Ame(cid:220) rica; Fatto a Bruxelles, add(cid:243). (cid:216). (cid:216). Per il Consiglio Il Presidente


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 677/98 dell'on. Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ alla Commissione. Condizioni di promozione degli "Ingenieros técnicos" spagnoli comparate con quelle di altri casi

text: 19. 11. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 354/15 (98/C 354/35) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0677/98 di Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) alla Commissione (10 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli «Ingenieros te·cnicos» spagnoli comparate con quelle di altri casi Per quale motivo la Commissione ha inserito il requisito del possesso di un titolo «superiore» nella versione spagnola del bando relativo ai concorsi generali COM/A/720 e COM/A/721 (GU C 52 A del 28. 2. 1991), mentre tale requisito non compare nelle altre versioni linguistiche del bando citato? (98/C 354/36) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0678/98 di Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) alla Commissione (10 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli «Ingenieros te·cnicos» spagnoli comparate con quelle di altri casi Quali ragioni inducono la Commissione a chiedere al Sig. Vicente Alonso Morales, «Ingeniero te·cnico» spagnolo candidato al concorso generale COM/A/1047 (GU C 145 A del 13. 5. 1997), di soddisfare un requisito che non figura nel testo del bando, ovvero il possesso di un diploma di studi di lunga durata (laurea o equivalente)? (98/C 354/37) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0679/98 di Antoni Gutie·rrez D(cid:14)·az (GUE/NGL) alla Commissione (10 marzo 1998) Oggetto: Condizioni di promozione degli «Ingenieros te·cnicos» spagnoli comparate con quelle di altri casi Per quale motivo la Commissione ha inserito il requisito del possesso di un titolo «universitario» nella versione spagnola del bando relativo al concorso generale COM/A/1047 (GU C 145 A del 13. 5. 1997), mentre tale requisito non compare nella versione tedesca del bando citato? (98/C 354/38) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0724/98 di In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) alla Commissione (18 marzo 1998) Oggetto: Accesso degli ingegneri tecnici spagnoli alla categoria A/LA della funzione pubblica europea Risponde al vero che la Commissione accoglie o ha accolto le candidature dei titolari di un «Fachhochschul- diplom» nei concorsi generali per l(cid:146)assunzione di funzionari pubblici europei della categoria A/LA? Qual e‘, secondo la Commissione, il titolo piu‘ elevato in Germania, il «Fachhochschuldiplom» o il diploma universitario «Hochschuldiplom»? Ritiene la Commissione che il «Fachhochschuldiplom» garantisca una qualifica superiore a quella del titolo spagnolo di ingegnere tecnico? In caso affermativo, perche·? Per quale motivo la Commissione sostiene che il diploma spagnolo di ingegnere tecnico si trova in una situazione simile a quello del diploma conseguito in una «Fachhochschule», quando questo ultimo diploma e‘ ammesso nella maggior parte dei concorsi generali per la categoria A/LA? (98/C 354/39) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0725/98 di In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) alla Commissione (18 marzo 1998) Oggetto: Accesso degli ingegneri tecnici spagnoli alla categoria A/LA della funzione pubblica europea Per quale motivo la Commissione ha inserito il requisito del possesso di un diploma «universitario» nella versione spagnola del bando relativo al concorso COM/A/1047 (Gazzetta Ufficiale C 145 A, del 13. 5. 97), mentre lo stesso non compare nella versione tedesca del bando citato?