title: Komisijas Paziņojums par attiecīgā uzņēmuma jēdzienu saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroliDokuments attiecas uz EEZ. (98/C 66/03)

eurovoc_concepts:
economic concentration
joint venture
merger
merger control
shareholding

text: 204 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31998Y0302(03) 2. 3. 1998. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS KOMISIJAS PAZIŅOJUMS 08/1. sēj. C 66/14 par attiecīgā uzņēmuma jēdzienu saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli (Dokuments attiecas uz EEZ) (98/C 66/03) I. IEVADS II. ATTIECĪGĀ UZŅĒMUMA JĒDZIENS III. ATTIECĪGO UZŅĒMUMU IDENTIFICĒŠANA DAŽĀDA VEIDA DARBĪBĀS 1. Apvienošanās 2. Vienpersonīgas kontroles iegūšana 2. 1. Vienpersonīgas kontroles iegūšana pār visu uzņēmējsabiedrību 2. 2. Vienpersonīgas kontroles iegūšana pār sabiedrības daļu 2. 3. Vienpersonīgas kontroles iegūšana pēc mērķsabiedrības samazināšanas vai paplašināšanas 2. 4. Vienpersonīgas kontroles iegūšana ar grupas meitasuzņēmuma starpniecību 3. Kopīgas kontroles iegūšana 3. 1. Kopīgas kontroles iegūšana pār jaunizveidotu sabiedrību 3. 2. Kopīgas kontroles iegūšana pār iepriekš pastāvošu sabiedrību 3. 3. Kopīgas kontroles iegūšana ar nolūku nekavējoties sadalīt aktīvus Kontroles iegūšana ar kopuzņēmuma starpniecību Pāreja no kopīgas kontroles uz vienpersonīgu kontroli Izmaiņas akciju daļās, pastāvot kopīgai kontrolei pār pastāvošu kopuzņēmumu 6. 1. Akcionāru skaita samazināšanās, kas izraisa pāreju no kopīgas uz vienpersonīgu kontroli 6. 2. Akcionāru skaita samazināšanās, kas neizraisa pāreju no kopīgas uz vienpersonīgu kontroli 4. 5. 6. 6. 3. Citas izmaiņas akciju daļu sastāvā 7. “Dekoncentrācijas” un sabiedrību sadalīšanās 8. Aktīvu apmaiņa 9. Kontrole, ko iegūst fiziskas personas 10. Vadības veikta uzņēmuma iegāde 11. Kontrole, ko iegūst valstij piederoša sabiedrība 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 205 I. IEVADS II. ATTIECĪGĀ UZŅĒMUMA JĒDZIENS 1. Šī paziņojuma mērķis ir precizēt, kā Komisija interpretē ter- minu “attiecīgais uzņēmums”, kas lietots 1. un 5. pantā Pado- mes Regulā (EEK) Nr. 4064/89 (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1310/97 (2) (turpmāk tekstā “Ap- vienošanās regula”), un palīdzēt identificēt attiecīgos uzņē- mumus vistipiskākajās situācijās, kas radušās Komisijas līdz šim izskatītajos gadījumos. Šajā paziņojumā izklāstītie prin- cipi tiks ievēroti un tālāk attīstīti Komisijas praksē atsevišķos gadījumos. 5. Attiecīgie uzņēmumi ir tiešie apvienošanās vai kontroles iegūšanas dalībnieki. Šajā sakarā Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkts paredz, ka: “Koncentrācija uzskatāma par izveidojušos, ja: a) apvienojas viens vai vairāki iepriekš neatkarīgi uzņēmumi, vai Šis paziņojums aizstāj paziņojumu par attiecīgā uzņēmuma jēdzienu (3). b) — viena vai vairākas personas, kas jau kontrolē vismaz vienu uzņēmumu 2. Saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. pantu šī regula attiecas tikai uz darbībām, kas atbilst diviem nosacījumiem. Pirmkārt, jāapvienojas vairākiem uzņēmumiem vai vienam vai vairā- kiem uzņēmumiem jāiegūst kontrole pār visu vai daļu no cita uzņēmuma iecerētās darbības rezultātā, kurai jāatbilst kon- centrācijas definīcijai regulas 3. panta nozīmē. Otrkārt, šiem uzņēmumiem jāsasniedz 1. pantā noteiktās apgrozījuma robežvērtības. 3. No piekritības noteikšanas viedokļa attiecīgie uzņēmumi, vis- pārīgi runājot, ir darījuma dalībnieki, ciktāl tie ir apvienojo- šās vai ieguvējas un pievienotās puses; bez tam to kopējais saimnieciskās darbības apjoms apgrozījuma izteiksmē ir izšķirošs, lai noteiktu, vai ir sasniegtas apgrozījuma robežvēr- tības. vai — vienu vai vairākus uzņēmumus, ar vērtspapīru vai aktīvu pirkšanu, ar līgumu vai kādu citu līdzekli iegūst tiešu vai netiešu kontroli pār vienu vai vai- rākiem uzņēmumiem vai to daļām” 6. Apvienošanās gadījumā attiecīgie uzņēmumi ir uzņēmumi, kas apvienojas. 7. Pārējos gadījumos to, kuri ir attiecīgie uzņēmumi, nosaka “kontroles iegūšanas” jēdziens. Ieguvēja pusē var būt viena vai vairākas sabiedrības, kas iegūst vienpersonīgu vai kopīgu kontroli. Pievienotā pusē var būt viena vai vairākas sabiedrī- bas vai to daļas, ja darījuma priekšmets ir tikai viens no to meitas uzņēmumiem vai daļa to aktīvu. Parasti katra no šīm sabiedrībām ir attiecīgais uzņēmums Apvienošanās regulas nozīmē. Tomēr konkrētu darījumu īpašo iezīmju dēļ šo prin- cipu nepieciešams precizēt, kā to rāda turpmākā dažādu iespējamo scenāriju analīze. 4. Komisijas interpretācija par 1. un 5. pantu saistībā ar attie- cīgo uzņēmumu jēdzienu neierobežo interpretācijas, ko sniedz Eiropas Kopienu Tiesa vai Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa. (1) OV L 395, 30. 12. 1989. , 1. lpp. ; labotais variants L 257, 21. 9. 1990. , 13. lpp. (2) OV L 180, 9. 7. 1997. , 1. lpp. (3) OV C 385, 31. 12. 1994. , 12. lpp. 8. Koncentrācijās, kur uzņēmumi neapvienojas un jauni kopuzņēmumi netiek dibināti, t. i. , gadījumos, kad vienperso- nīgi vai kopīgi tiek iegūtas jau esošas sabiedrības vai to daļas, pastāv svarīga darbības pamatā esošā līguma līgumslēdzēja puse, kura jāignorē, identificējot attiecīgos uzņēmumus, pro- ti, pārdevējs. Lai gan ir skaidrs, ka darbība nevar risināties bez viņa piekrišanas, pārdevēja loma beidzas, kad darījums ir pabeigts, jo pēc definīcijas no brīža, kad pārdevējs ir atteicies no visas kontroles pār uzņēmumu, viņa saikne ar to beidz 206 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. pastāvēt. Ja pārdevējs kopā ar ieguvēju sabiedrību (vai sabied- rībām) saglabā kopīgu kontroli, viņu var uzskatīt par vienu no attiecīgajiem uzņēmumiem. 2. Vienpersonīgas kontroles iegūšana 9. Tiklīdz konkrētā darījumā ir identificēti attiecīgie uzņēmumi, ir jāaprēķina to apgrozījums saskaņā ar Apvienošanās regu- las 5. panta noteikumiem, lai noteiktu to piekritību (1). Viens no galvenajiem 5. panta noteikumiem paredz, ja attiecīgais uzņēmums pieder grupai, tad aprēķinā jāiekļauj visas grupas apgrozījums. Tāpēc visas 1. pantā minētās atsauces uz attie- cīgo uzņēmumu apgrozījumu jāsaprot kā visu to attiecīgo grupu apgrozījums. 10. Tas pats attiecas arī uz koncentrācijas ietekmes materiālo novērtējumu tirgū. Kad Apvienošanās regulas 2. pants paredz, ka Komisijai jāņem vērā “attiecīgo uzņēmumu tirgus pozīcija un to ekonomiskais un finansiālais potenciāls”, tas ietver arī grupas, kurām attiecīgie uzņēmumi pieder. 11. Atsaucoties uz dažādiem uzņēmumiem, kas var būt iesaistīti procesā, ir svarīgi nejaukt “attiecīgo uzņēmumu” jēdzienu saskaņā ar 1. un 5. pantu ar terminoloģiju, kas lietota Apvie- nošanās regulā un Komisijas 1998. gada 1. marta Regulā (EK) Nr. 447/98 par paziņojumiem, termiņiem un uzklausīšanu, kā paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 4064/89 (turpmāk tekstā “Īstenošanas regula”) (2), atsaucoties uz dažādiem uzņē- mumiem, kas var būt iesaistīti procesā. Šī terminoloģija attie- cas uz ziņotājām pusēm, citām iesaistītajām pusēm, trešajām pusēm un pusēm, kurām var uzlikt naudassodu vai periodi- skus soda maksājumus, un tās ir definētas Īstenošanas regu- las III nodaļā, kur minētas arī to attiecīgās tiesības un pienā- kumi. 2. 1. Vienpersonīgas kontroles iegūšana pār visu uzņēmējsabiedrību 13. Vienpersonīgas kontroles iegūšana pār visu sabiedrību ir vis- vienkāršākais kontroles iegūšanas gadījums; attiecīgie uzņē- mumi ir ieguvēja sabiedrība un pievienotā vai mērķsabied- rība. 2. 2. Vienpersonīgas kontroles iegūšana pār sabiedrības daļu atsevišķas 14. Apvienošanās regulas 5. panta 2. punkta pirmā daļa paredz, ka, ja darbība attiecas uz viena vai vairāku uzņēmumu daļu iegūšanu, attiecībā uz pārdevēju ņem vērā tikai tās daļas, kas ir darījuma priekšmets. Ar jēdzienu “daļas” saprot vienu vai vairākas (piemēram, juridiskās meitasuzņēmumus), pārdevēja iekšējās struktūrvienības (pie- mēram, nodaļa vai daļa) vai konkrētus aktīvus, kas paši var veidot uzņēmumu (piemēram, atsevišķos gadījumos zīmoli vai licences), uz kuru var skaidri attiecināt tirgus apgrozī- jumu. Šajā gadījumā attiecīgie uzņēmumi ir ieguvējs un mērķsabiedrības iegūtā daļa (daļas). personas III. ATTIECĪGO UZŅĒMUMU IDENTIFICĒŠANA DAŽĀDA VEIDA DARBĪBĀS 15. 5. panta 2. punkta otrā daļa paredz īpašu noteikumu par dalī- tām darbībām vai secīgiem darījumiem, saskaņā ar kuru, ja divu gadu laikā viens pircējs vairākas reizes iegūst daļas no viena pārdevēja, šos darījumus uzskata par vienu un to pašu darbību, kas notiek pēdējā darījuma datumā. Šajā gadījumā attiecīgie uzņēmumi ir ieguvējs un mērķsabiedrības dažādās iegūtās daļas kopumā. 1. Apvienošanās 12 Apvienošanās gadījumā vairākas iepriekš neatkarīgas sabied- rības apvienojas, lai izveidotu jaunu sabiedrību vai, saglabājot atsevišķu juridisku personu statusu, izveidotu vienu saimnie- cisku vienību. Kā minēts iepriekš, attiecīgie uzņēmumi ir katrs uzņēmums, kas iesaistīts apvienošanās procesā. 2. 3. Vienpersonīgas kontroles iegūšana pēc mērķsabiedrības samazināšanas vai paplašināšanas (1) Noteikumi apgrozījuma aprēķināšanai saskaņā ar 5. pantu sīkāk izklāstīti Komisijas paziņojumā par apgrozījuma aprēķināšanu. (2) OV L 61, 2. 3. 1998. , 1. lpp. 16. Attiecīgie uzņēmumi ir ieguvēja sabiedrība un mērķsabied- rība vai sabiedrības tādā konfigurācijā, kāda tā ir darbības veikšanas dienā. 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 207 17. Komisija balstās uz attiecīgo uzņēmumu konfigurāciju tā notikuma dienā, kas izraisīja pienākumu ziņot saskaņā ar Apvienošanās regulas 4. panta 1. punktu, proti, nolīguma noslēgšana, paziņojums par publisko piedāvājumu vai kon- trolpaketes iegūšana. Ja mērķsabiedrība pirms notikuma die- nas, kas izraisīja ziņošanas pienākumu, ir pārdevusi kādu vie- slēgusi kādu uzņēmējdarbības virzienu vai nību vai ja darbības vai šāda norises priekšnoteikums, (1) tad ienākumus no pārdotās vie- nības vai slēgtā darbības virziena pārdošanas apgrozījuma aprēķinā neiekļauj. Ja turpretī mērķsabiedrība pirms noti- kuma dienas, kas izraisīja ziņošanas pienākumu, ir ieguvusi kādu vienību, tās apgrozījums jāņem vērā (2). pārdošana slēgšana ir 3. Kopīgas kontroles iegūšana 3. 1. Kopīgas kontroles iegūšana pār jaunizveidotu sabiedrību 2. 4. Vienpersonīgas kontroles meitasuzņēmuma starpniecību iegūšana ar grupas 21. Ja tiek iegūta kopīga kontrole pār jaunizveidotu sabiedrību, attiecīgie uzņēmumi ir katra sabiedrība, kas iegūst kontroli pār jaunizveidojamo kopuzņēmumu (kuru, tā kā tas vēl nepa- stāv, nevar uzskatīt par attiecīgo uzņēmumu un kuram tur- klāt vēl nav sava apgrozījuma). 18. Ja mērķsabiedrību ar meitasuzņēmuma starpniecību iegūst grupa, apgrozījuma aprēķināšanas nolūkā attiecīgie uzņē- mumi ir mērķsabiedrība un ieguvējs meitasuzņēmums. Tomēr paziņošanu var veikt attiecīgais meitasuzņēmums vai tā mātessabiedrība. 19. Visas grupā ietilpstošās sabiedrības (mātessabiedrības, meitasuzņēmumi, u. c. ) veido vienu saimniecisku vienību, un tāpēc vienā grupā var būt tikai viens attiecīgais uzņē- t. i. , meitasuzņēmumu un mātessabiedrību nevar mums, uzskatīt par atsevišķiem attiecīgajiem uzņēmumiem, lai tiktu izpildītas robežvērtības prasības (piemēram, ja mērķsabied- rība nesasniedz Kopienas apgrozījuma robežvērtību 250 mil- jonus ECU) vai lai tās netiktu izpildītas (piemēram, ja grupu sadalītu divās sabiedrībās, katru ar Kopienas apgrozījumu, kas mazāks par 250 miljoniem ECU). 3. 2. Kopīgas kontroles iegūšana pār iepriekš pastāvošu sabiedrību 22. Ja tiek iegūta kopīga kontrole pār iepriekš pastāvošu sabied- rību vai uzņēmējdarbību (4), attiecīgie uzņēmumi ir katra sabiedrība, kas iegūst kopīgu kontroli, no vienas puses un iepriekš pastāvošā pievienotā sabiedrība vai uzņēmējdarbība no otras puses. 20. Tomēr, lai gan grupā var būt tikai viens attiecīgais uzņē- mums, Apvienošanās regulas 5. panta 4. punkts paredz, ka apgrozījuma robežvērtības aprēķinos jāietver visas tās grupas apgrozījums, kurai pieder attiecīgais uzņēmums (3). (1) Skat Pirmās instances tiesas 1994. gada 24. marta spriedumu Lietā T-3/93 - Air France pret Komisiju [1994] ECR II-21. (2) Apgrozījuma aprēķināšana pievienošanas vai pārdošanas gadījumā pēc pēdējā auditētā pārskata datuma ir apskatīta Komisijas paziņo- juma par apgrozījuma aprēķināšanu 27. punktā. (3) Apgrozījuma aprēķināšana sabiedrību grupas gadījumā ir apskatīta Komisijas paziņojumā par apgrozījuma aprēķināšanu no 36. līdz 42. punktam. 23. Tomēr, ja iepriekš pastāvošā sabiedrība bija vienpersonīgā vienas sabiedrības kontrolē, un viens vai vairāki jauni akcio- nāri iegūst kopīgu kontroli, sākotnējai mātessabiedrībai palie- kot, attiecīgie uzņēmumi ir katra kopīgi kontrolējošā sabied- rība gadījumā sākotnējo akcionāru). mērķsabiedrība nav attiecīgais uzņēmums, un tās apgrozī- jums ir daļa no sākotnējās mātessabiedrības apgrozījuma. (ieskaitot Šajā (4) t. i. , divas vai vairākas sabiedrības (sabiedrības A, B utt. ) iegūst iepriekš pastāvošu sabiedrību (sabiedrību X). Attiecībā uz izmaiņām akciju daļās, pastāvot kopīgai kontrolei pār pastāvošu kopuzņēmumu, skat. III iedaļas 6. punktu. 208 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. 3. 3. Kopīgas kontroles iegūšana ar nolūku nekavējoties sadalīt aktīvus 24. Ja vairāki uzņēmumi apvienojas vienīgi ar nolūku iegūt citu sabiedrību un vienoties par iegūto aktīvu sadali saskaņā ar iepriekšēju plānu uzreiz pēc darījuma pabeigšanas, starp ieguvējiem un mērķsabiedrību nepastāv efektīva ekonomis- kās ietekmes koncentrācija, jo iegūtie aktīvi tiek kopīgi turēti un kontrolēti tikai uz “juridisku brīdi”. Šo iegūšanas veidu ar nolūku nekavējoties sadalīt aktīvus faktiski uzskata par vai- rākām darbībām, jo katra ieguvēja sabiedrība iegūst attiecīgo mērķsabiedrības daļu. Tāpēc attiecīgie uzņēmumi katrai no šīm darbībām ir ieguvēja sabiedrība un tā mērķsabiedrības daļa, ko ieguvēja sabiedrība iegūst (līdzīgi kā, ja notiktu vien- personīgas kontroles iegūšana pār sabiedrības daļu). 25. Šāds scenārijs ir minēts Regulas (EEK) Nr. 4064/89 24. apsvē- rumā, kas nosaka, ka regula attiecas uz nolīgumiem, kuru vie- nīgais mērķis ir iegūto aktīvu sadale tūlīt pēc to iegūšanas. vai pašu izmanto apgrozījums, sabiedrības izveido fiktīvas sabiedrības, kurām ir neliels vai pastāvošu nekāds kopuzņēmumu, kas nedarbojas mērķsabiedrības tirgū, lai veiktu pievienošanu mātessabiedrību vārdā. Ja pievienotās vai mērķsabiedrības Kopienas apgrozījums ir mazāks par 250 miljoniem ECU, jautājums par attiecīgo uzņēmumu noteik- šanu var būt izšķirošs piekritības noteikšanai (1). Šādā situā- cijā, lai noteiktu, kuri ir attiecīgie uzņēmumi, Komisija ņem vērā darbības ekonomisko realitāti. 27. Ja pievienošanu veic pilnfunkciju kopuzņēmums, t. i. , kopuzņēmums, kuram ir pietiekami finanšu un citi resursi, lai ilgstoši veiktu uzņēmējdarbību (2), un kurš jau darbojas tirgū, Komisija parasti uzskata, ka kopuzņēmums pats un nevis mērķsabiedrība kopuzņēmuma mātessabiedrības). uzņēmumi attiecīgie (un ir 28. Turpretim, ja kopuzņēmumu var uzskatīt par līdzekli, lai mātessabiedrības veiktu pievienošanu, Komisija par attiecīga- jiem uzņēmumiem uzskata mātessabiedrības un mērķsabied- rību un nevis kopuzņēmumu. Tas īpaši attiecas uz gadīju- miem, kad kopuzņēmumu speciāli izveido mērķsabiedrības iegūšanai, kad kopuzņēmums vēl nav sācis darboties, kad pastāvošam kopuzņēmumam nav juridiskās personas statusa vai tas nav iepriekšminētais pilnfunkciju uzņēmums vai kad kopuzņēmums ir uzņēmumu apvienība. Tas pats attiecas uz gadījumiem, kad atsevišķi elementi norāda, ka faktiski īstenie darbības veicēji ir mātessabiedrības. Šie elementi var būt mātessabiedrību ievērojama iesaistīšanās darbības uzsākšanā, organizēšanā un finansēšanā. Turklāt, ja pievienošana rada (1) Hipotētiski mērķsabiedrības kopējais Kopienas apgrozījums ir mazāks par 250 miljoniem ECU, un ieguvējas puses ir divi (vai vai- rāki) uzņēmumi katrs ar Kopienas apgrozījumu, kas pārsniedz 250 miljonus ECU. Ja mērķsabiedrību iegādājas fiktīva sabiedrība, kas izveidota starp ieguvējiem uzņēmumiem, tikai vienas sabiedrības (fik- tīvās sabiedrības) Kopienas apgrozījums pārsniegs 250 miljonus ECU, un tādējādi netiks izpildīti kopīgo robežvērtību nosacījumi Komisijas piekritībai (proti, ka vismaz divu uzņēmumu Kopienas apgrozījums ja ieguvēji uzņēmumi pārsniedz 250 miljonus ECU). Turpretim, mērķsabiedrību iegūst paši un nevis ar fiktīvas sabiedrības starpnie- cību, tad apgrozījuma robežvērtība tiktu sasniegta un uz šo darījumu attiektos Apvienošanās regula. Šie paši apsvērumi attiecas arī uz 1. panta 3. punktā minētajām valsts apgrozījuma robežvērtībām. (2) Kritēriji pilnfunkciju kopuzņēmuma noteikšanai ir ietverti Komisijas paziņojumā par pilnfunkciju kopuzņēmuma jēdzienu. 4. Kontroles iegūšana ar kopuzņēmuma starpniecību 26. Darījumos, kur kopuzņēmums iegūst kontroli pār citu sabiedrību, rodas jautājums, vai no ieguvējas puses viedokļa kopuzņēmumu būtu jāuzskata par vienu attiecīgo uzņē- mumu (kura apgrozījums iekļautu tā mātessabiedrību apgro- zījumu), vai arī par attiecīgajiem uzņēmumiem būtu jāuz- skata katra mātessabiedrība atsevišķi. Citiem vārdiem, jautājums ir, vai starpniekuzņēmumam būtu “jānorauj kor- poratīvais plīvurs”. Principā attiecīgais uzņēmums ir tiešais kontroles iegūšanas dalībnieks. Tomēr var būt apstākļi, kad 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 209 būtisku kopuzņēmuma darbības diversifikāciju, tas arī var norādīt, ka īstenie darbības veicēji ir mātessabiedrības. Parasti tas ir gadījumos, kad kopuzņēmums iegūst mērķsabiedrību, kas darbojas atšķirīgā produktu tirgū. Šajos gadījumos mātes- sabiedrības uzskata par attiecīgajiem uzņēmumiem. 29. TNT lietā (1) kopīgu kontroli pār kopuzņēmumu (JVC) bija jāiegūst kopuzņēmumam (GD NET BV), ko bija izveidojušas piecas pasta pārvaldes, un vēl vienai ieguvējai sabiedrībai ka (TNT gadījumā Komisija uzskatīja, Ltd). Šajā kopuzņēmums GD NET BV bija tikai līdzeklis, lai mātessa- biedrības (piecas pasta pārvaldes) varētu piedalīties jaunajā kopuzņēmumā JVC, un tādējādi atvieglotu lēmumu pieņem- šanu savā starpā un nodrošinātu, ka mātessabiedrības rīkojas kā viens; šāda konstrukcija nodrošinātu, ka mātessabiedrības kopā ar ieguvēju sabiedrību TNT varētu realizēt izšķirošu ietekmi uz jauno kopuzņēmumu JVC un izvairīties no situ- ācijas, ka otrs ieguvējs varētu realizēt vienpersonīgu kontroli, jo pasta pārvaldes nespētu panākt vienošanos par nevienu lēmumu. 5. Pāreja no kopīgas kontroles uz vienpersonīgu kon- troli 30. Ja notiek pāreja no kopīgas kontroles uz vienpersonīgu kontroli, viens akcionārs iegūst daļas, ko iepriekš turēja citi akcionāri. Ja ir divi akcionāri, katram no tiem ir kopīga kontrole pār visu kopuzņēmumu un nevis vien- personīga kontrole pār 50 % no tā; tāpēc, ja viens akcionārs pārdod otram visas savas akcijas, tas neno- zīmē, ka palikušais akcionārs vienpersonīgas kontroles pār 50 % vietā iegūst vienpersonīgu kontroli pār 100 % kopuzņēmuma, bet gan rada pāreju no kopīgas kontro- les uz vienpersonīgu kontroli pār visu sabiedrību (kas pēc šīs darbības vairs nav “kop”-uzņēmums). 32. ICI/Tioxide lieta (2) bija saistīta ar šādu pāreju no kopī- gas (50/50) kontroles uz vienpersonīgu kontroli. Komi- sija uzskatīja, ka “…… vienpersonīgi īstenota izšķirošā ietekme būtiski atšķiras no kopīgi īstenotas izšķirošās ietekmes, jo pēdējās gadījumā jāņem vērā iespējami atšķirīgās otras iesaistītās puses vai pušu intereses……. Izmainot izšķirošās ietekmes būtību, ko ICI īstenoja pār Tioxide, darījums izraisīs ilgstošas izmaiņas iesaistīto pušu struktūrā ……. ”. Šajā gadījumā par attiecīgajiem uzņēmumiem uzskatīja ICI (kā ieguvēju) un Tioxide kā vienu veselu (kā pievienoto), bet ne pārdevēju Cookson. 6. Izmaiņas akciju daļās, pastāvot kopīgai kontrolei pār esošu kopuzņēmumu 31. Šajā situācijā attiecīgie uzņēmumi ir palikušais (iegu- vējs) akcionārs un kopuzņēmums. Tāpat kā jebkurš cits pārdevējs, “aizejošais” akcionārs nav attiecīgais uzņē- mums. 33. Izvērtējot izmaiņas sabiedrības akciju daļās, izšķirošais ele- ments ir, vai darbība rada izmaiņas kontroles būtībā. (1) Lieta IV/M. 102 - TNT/Canada Post, DBP Postdienst, La Poste, PTT Post and Sweden Post, 1991. gada 2. decembris. (2) Lieta IV/M. 023 - ICI/Tioxide, 1990. gada 28. novembris. 210 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. Komisija izvērtē katru darbību atsevišķi, taču zināmi apstākļi ļauj pieņemt, ka attiecīgā darbība rada vai nerada šādas izmai- ņas kontroles būtībā un tādējādi veido vai neveido koncen- trāciju, par kuru jāziņo. 34. Jāizšķir apstākļi, kuros var notikt izmaiņas akciju daļās; pirm- kārt, var izstāties viens vai vairāki esošie akcionāri; otrkārt, var pievienoties viens vai vairāki jauni papildu akcionāri; un treškārt, vienu vai vairākus esošus akcionārus var aizstāt viens vai vairāki jauni akcionāri. 6. 1. Akcionāru skaita samazināšanās, kas izraisa pāreju no kopī- gas uz vienpersonīgu kontroli 35. Akcionāru skaita samazināšanās pati par sevi nav svarīga, bet drīzāk fakts, ka, ja daži akcionāri pārdod savas daļas konkrētā kopuzņēmumā, šīs daļas iegūst citi (jauni vai esoši) akcionā- ri, un tādējādi šo daļu vai papildu līgumtiesību iegūšana var izraisīt kontroles iegūšanu vai stiprināt jau pastāvošo kontro- les stāvokli (piemēram, papildu balsstiesības vai veto tiesības, papildu valdes locekļi utt. ). jaunpienākšanu vai aizstāšanu (skat. III iedaļas 6. punkta 3. apakšpunktu), parasti uzskata, ka iecerētais darījums neizrai- sīs izmaiņas kontroles būtībā, un tāpēc tā nebūs koncentrā- cija, par kuru jāziņo. Tas attiecas uz gadījumiem, kad, piemē- ram, pieciem akcionāriem sākotnēji ir vienāds daļu skaits (20 %) katram, un pēc darbības viens no akcionāriem izstājas un palikušajiem četriem akcionāriem katram ir vienāds daļu skaits 25 % apmērā. 39. Tomēr situācija būtu atšķirīga, ja būtu notikušas ievērojamas izmaiņas kontroles būtībā, jo īpaši, ja akcionāru skaita sama- zināšanās piešķirtu palikušajiem akcionāriem papildu veto tiesības vai papildu valdes locekļus, kā rezultātā vismaz viens akcionārs iegūtu kontroli, piemērojot esošo vai jaunu akcio- nāru nolīgumu. Šajā gadījumā attiecīgie uzņēmumi ir katrs no palikušajiem akcionāriem, kas realizē kopīgu kontroli, un kopuzņēmums. Avesta II lietā (1) lielāko akcionāru skaita samazināšanās no četriem uz trim izraisīja to, ka viens no palikušajiem akcionāriem spēkā palikušā akcionāru nolē- muma noteikumu dēļ ieguva negatīvas veto tiesības (kuru tam iepriekš nebija) (2). Šādu pilnīgu veto tiesību iegūšanu Komisija uzskatīja par izmaiņām kontroles būtībā. 36. Ja akcionāru skaits tiek samazināts, var notikt pāreja no kopī- gas kontroles uz vienpersonīgu kontroli (skat. arī III iedaļas 5. punktu); šajā gadījumā palikušais akcionārs iegūst vienper- sonīgu kontroli pār sabiedrību. Attiecīgie uzņēmumi ir pali- kušais (ieguvējs) akcionārs un pievienotā sabiedrība (iepriekš – kopuzņēmums). 6. 3. Citas izmaiņas akciju daļu sastāvā 37. Līdzās akcionāram, kuram ir vienpersonīga kontrole pār sabiedrību, var pastāvēt citi akcionāri, piemēram, ar mazā- kuma daļām, bet kuriem nav kontrolpaketes sabiedrībā; šie akcionāri nav attiecīgie uzņēmumi, jo tie nerealizē kontroli. 6. 2. Akcionāru skaita samazināšanās, kas neizraisa pāreju no kopīgas uz vienpersonīgu kontroli 38. Ja darbība ietver akcionāru, kam ir kopīga kontrole, skaita samazināšanos, neizraisot pāreju no kopīgas uz vienperso- akcionāru kontroli nīgu iegūstošo kontroli vai 40. Visbeidzot gadījumā, ja pēc izmaiņām akciju daļās viens vai vairāki akcionāri iegūst kontroli, tā ir darbība, par kuru jāziņo, tā kā pastāv pieņēmums, ka tā parasti izraisīs izmai- ņas kontroles būtībā. 41. Neatkarīgi no tā, vai akcionāru skaits pēc darbības veikšanas samazinās, palielinās vai paliek nemainīgs, kontroles iegū- šana var notikt šādos veidos: (1) Lieta IV/M. 452 - Avesta II, 1994. gada 9. jūnijs. (2) Šajā gadījumā akcionārs, kas bija akcionāru nolīguma līgumslēdzēja puse, pārdeva savu daļu aptuveni 7 % apmērā. Tā kā aizejošajam akcionāram kopā ar citu akcionāru, kurš palika, bija veto tiesības un tā kā akcionāru nolīgums netika mainīts, palikušais akcionārs ieguva pilnīgas veto tiesības. 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 211 — viena vai vairāku jaunu akcionāru pievienošanās (pāreja no vienpersonīgas uz kopīgu kontroli vai kopīga kontrole gan pirms, gan pēc darbības), kopuzņēmumu, nomainīja jauna mātessabiedrība. Par attie- cīgajiem uzņēmumiem uzskatīja abas mātessabiedrības ar kopīgu kontroli (esošo un jauno) un kopuzņēmumu. — viena vai vairāku mazākuma akcionāru kontrolpaketes iegūšana (pāreja no vienpersonīgas uz kopīgu kontroli vai kopīga kontrole gan pirms, gan pēc darbības), 7. “Dekoncentrācijas” un sabiedrību sadalīšanās — viena vai vairāku akcionāru aizstāšana (kopīga kontrole gan pirms, gan pēc darbības). 46. Ja divi uzņēmumi apvienojas vai nodibina kopuzņēmumu, pēc tam sadala savu kopuzņēmumu un “dekoncentrācijas” puses sadala aktīvus (2), jo īpaši, ja tas notiek konfigurācijā, kas atšķiras no sākotnējās, parasti notiek vairāk kā viena kon- troles iegūšana (skat. pielikumu). 42. Jautājums ir par to, vai attiecīgie uzņēmumi ir kopuzņēmums un jaunie akcionāri, kuri kopā iegūtu kontroli pār jau pastā- vošu sabiedrību, vai arī visi akcionāri (esošie un jaunie) ir uzskatāmi par attiecīgajiem uzņēmumiem, kas iegūst kon- troli pār jaunu kopuzņēmumu. Šis jautājums ir īpaši svarīgs, ja nepastāv skaidri izteikta vienošanās starp vienu (vai vairā- kiem) esošajiem akcionāriem un jaunajiem akcionāriem, kuri, iespējams, vienošanos bija noslēguši tikai ar “aizejošajiem” akcionāriem, t. i. , pārdevējiem. 47. Piemēram, uzņēmumi A un B apvienojas, un pēc tam notiek to dekoncentrācija, kā rezultātā notiek jauna aktīvu pārdalī- šana. Uzņēmums A iegūst dažādus aktīvus (aktīvus, kas iepriekš bija tā īpašumā vai uzņēmuma B īpašumā, un aktī- vus, ko kopīgi ieguva uzņēmums, kas radās apvienošanās rezultātā), un uzņēmums B iegūst līdzīgus aktīvus. Tāpat kopuzņēmuma sadalīšanu var uzskatīt par pāreju no kopīgas kontroles pār visiem kopuzņēmuma aktīviem uz vienperso- nīgu kontroli pār sadalītajiem aktīviem (3). 43. Tiek uzskatīts, ka izmaiņas akciju daļās, kas notiek, pievieno- joties jauniem akcionāriem vai notiekot akcionāru aizstāša- nai, izraisa izmaiņas kontroles būtībā. Tas ir tāpēc, ka jaunas mātessabiedrības pievienošanos vai vienas mātessabiedrības aizstāšanu ar citu nevar salīdzināt ar vienkāršu uzņēmuma daļas iegūšanu, jo šajā gadījumā notiek izmaiņas visa kopuzņēmuma kontroles raksturā un būtībā, pat ja pirms un pēc darbības kopīgu kontroli īsteno noteikts akcionāru skaits. 48. Šādā veidā notiekoša sabiedrības sadalīšanās ir “asimetriska”. Šādā uzņēmumu dekoncentrācijas gadījumā attiecīgie uzņē- mumi (katrā sadalīšanās darbībā) no vienas puses ir sākotnē- jie apvienošanās uzņēmumi un no otras puses aktīvi, ko iegūst katra sākotnējā puse. Kopuzņēmuma sadalīšanās gadī- jumā attiecīgie uzņēmumi (katrā sadalīšanās darbībā) no vie- nas puses ir kopuzņēmuma sākotnējie uzņēmumi, katrs kā ieguvējs, un no otras puses tā kopuzņēmuma daļa, ko iegūst katra sākotnējā puse. 44. Tāpēc Komisija uzskata, ka gadījumos, kad notiek izmaiņas akciju daļās, attiecīgie uzņēmumi ir akcionāri (gan esošie, gan jaunie), kas īsteno kopīgu kontroli, un pats kopuzņēmums. Kā minēts iepriekš, akcionāri, kuriem nav kontroles funkciju, nav attiecīgie uzņēmumi. 8. Aktīvu apmaiņa 45. Kā piemērs šādām izmaiņām akciju daļās ir Synthomer/Yule Catto lieta (1), kurā vienu no divām mātessabiedrībām, kurām pastāvošu piederēja kontrole iepriekš kopīga pār 49. Darījumos, kur divas (vai vairākas) sabiedrības veic aktīvu apmaiņu, neatkarīgi no tā, vai tie veido juridiskas personas (2) Termins “aktīvi” šajā kontekstā nozīmē konkrētus aktīvus, kas vieni paši varētu veidot uzņēmumu (piemēram, meitasuzņēmums, sabied- rības struktūrvienība vai atsevišķos gadījumos zīmoli vai licences), uz kuru skaidri var attiecināt tirgus apgrozījumu. (1) Lieta IV/M. 376 - Synthomer/Yule Catto, 1993. gada 22. oktobris. (3) Lieta IV/M. 197 - Solvay-Laporte/Interox, 1997. gada 30. aprīlis. 212 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. vai nē, katra kontroles iegūšana veido neatkarīgu koncentrā- ciju. Lai gan parasti puses uzskata, ka apmaiņas ietvaros abas aktīvu nodošanas ir neatkarīgas, par tām bieži vienojas vienā dokumentā un tās pat var notikt vienlaicīgi, Apvienošanās regulas mērķis ir novērtēt tās darbības ietekmi, kas rodas, katrai sabiedrībai iegūstot kontroli. Juridiskā vai pat ekono- miskā saikne starp šīm darbībām nav pietiekama, lai tās uzskatītu par vienu koncentrāciju. 50. Līdz ar to attiecīgie uzņēmumi katrā īpašuma nodošanas gadījumā ir ieguvējas sabiedrības un pievienotās sabiedrības vai aktīvi. 9. Kontrole, ko iegūst fiziskas personas 51. Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkts īpaši nosaka, ka koncentrāciju uzskata par izveidojušos, cita starpā, ja “viena vai vairākas personas, kas jau kontrolē vismaz vienu uzņē- mumu”, iegūst kontroli pār vienu vai vairākiem uzņēmu- miem vai to daļām. Šis noteikums norāda, ka personu iegūtā kontrole rada ilgstošas izmaiņas attiecīgo sabiedrību struk- tūrā tikai tad, ja šīs personas pašas veic ekonomiskas darbī- bas. Komisija uzskata, ka attiecīgie uzņēmumi ir mērķsabied- rība un individuālais šīs personas ieguvējs kontrolētā uzņēmuma apgrozījumu personas apgrozījuma aprēķinā). (iekļaujot 10. Vadības veikta uzņēmuma iegāde 53. Kontrole, ko pār sabiedrību iegūst tās vadītāji, arī ir fizisku personu iegūta kontrole, un uz to arī attiecas iepriekšminētie nosacījumi. Tomēr sabiedrības vadība var apvienot savas intereses ar starpnieksabiedrības palīdzību, lai darbotos vien- prātīgi un atvieglotu lēmumu pieņemšanu. Šāda starpnieksa- biedrība var būt, bet ne vienmēr ir, attiecīgais uzņēmums. Šeit piemērojami vispārīgie noteikumi par kontroles iegūšanu ar kopuzņēmuma starpniecību (skat. III iedaļas 4. punktu). 54. Ar vai bez starpnieksabiedrības vadība var meklēt arī inves- torus darbības finansēšanai. Ļoti bieži šiem investoriem atbil- stoši to akciju daļai piešķirtās tiesības ir tādas, ka kontrole Apvienošanās regulas 3. panta nozīmē tiek piešķirta viņiem un nevis vadībai, kas var īstenot mazākuma tiesības. Saskaņā ar lēmumu CWB/Goldman Sachs/Tarkett lietā (2) kopīgu kon- troli ieguva tās divas sabiedrības, kas pārvaldīja investīciju fondus, kas piedalījās darījumā, un nevis vadītāji. 11. Kontrole, ko iegūst valstij piederoša sabiedrība 52. Šāda tās nostāja bija Komisijas lēmumā paustā Asko/Jacobs/Adia lietā (1), kurā Asko, vācu kontrolakciju sabiedrība ar ievērojamiem mazumtirdzniecības aktīviem, un Jakobsa kungs, privāts Šveices investors, ieguva kopīgu kon- troli pār Adia, Šveices sabiedrību, kas galvenokārt nodarbo- jās ar personāla pakalpojumu sniegšanu. Jakobsa kungu uzskatīja par attiecīgo uzņēmumu, jo viņam piederēja eko- nomiskās intereses šokolādes, konditorejas un kafijas sekto- ros. (1) Lieta IV/M. 082 - Asko/Jacobs/Adia, 1991. gada 16. maijs. 55. Situācijās, kad valstij piederoša sabiedrība apvienojas vai iegūst kontroli pār citu sabiedrību, ko kontrolē tā pati valsts (3), rodas jautājums, vai šie darījumi patiešām veido koncen- trācijas Apvienošanās regulas 3. panta nozīmē, vai drīzāk tās ir iekšējas pārstrukturēšanās darbības “valsts sektora sabied- rību grupā” (4). Šajā sakarā Regulas (EEK) Nr. 4064/89 12. apsvērums nosaka principu, kas nenošķir valsts un privāto sektoru un paredz, ka “tāpēc valsts sektorā, aprēķinot kon- centrācijā ietilpstošā attiecīgā uzņēmuma apgrozījumu, jāņem vērā uzņēmumi, kas veido saimniecisku vienību ar kam neatkarīgām lēmējtiesībām, neatkarīgi no tā, (2) Lieta IV/M. 395 - CWB/Goldman Sachs/Tarkett, 1994. gada 21. feb- ruāris. (3) Termins “valsts” šajā kontekstā apzīmē jebkuru juridisku valsts iestādi, t. i. , ne tikai dalībvalstis, bet arī reģionālās un vietējās valsts iestādes, piemēram, provinces, departamenti, zemes, utt. (4) Skat. arī Komisijas paziņojuma par koncentrācijas jēdzienu 8. punktu. 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 213 pieder to kapitāls, vai no tiem piemērojamiem administratī- vās pārraudzības noteikumiem”. 56. Apvienošanās vai kontroles iegūšana, kas rodas starp divām vienai valstij piederošām sabiedrībām, var veidot koncentrā- ciju , un tādā gadījumā tās abas ir attiecīgie uzņēmumi, jo apstāklis, ka abas sabiedrības pieder vienai un tai pašai val- stij, ne vienmēr nozīmē, ka tās pieder vienai un tai pašai “gru- pai”. Izšķirošs ir aspekts, vai šīs sabiedrības abas pieder vie- nai un tai pašai rūpnieciskajai sabiedrībai un ir pakļautas saskaņotai stratēģijai. Šāda pieeja tika izmantota lēmumā SGS/Thomson lietā (1). (1) Lieta IV/M. 216 - CEA Industrie/France Telecom/Finmeccanica/SGS- Thomson, 1993. gada 22. februāris. 214 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. PIELIKUMS DEKONCENTRĀCIJAS UN SABIEDRĪBU SADALĪŠANĀS (1) (1) Termins “aktīvi” šajā kontekstā nozīmē konkrētus aktīvus, kas vieni paši varētu veidot uzņēmumu (piemēram, meitasuzņēmums, sabiedrības struktūrvienība vai atsevišķos gadījumos zīmoli vai licences), uz kuru skaidri var attiecināt tirgus apgrozījumu


title: Komisijas Paziņojums par apgrozījuma aprēķināšanu saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroliDokuments attiecas uz EEZ. (98/C 66/04)

eurovoc_concepts:
accounting
economic concentration
merger control
shareholding
turnover

formats: html pdf print

text: 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 215 31998Y0302(04) C 66/25 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 2. 3. 1998. KOMISIJAS PAZIŅOJUMS par apgrozījuma aprēķināšanu saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli (Dokuments attiecas uz EEZ) (98/C 66/04) I. APGROZĪJUMA NOTEIKŠANA GRĀMATVEDĪBAS IZPRATNĒ 1. Apgrozījums kā uzņēmējdarbības apjoma rādītājs 1. 1. Apgrozījuma jēdziens 1. 2. Pamatdarbība 2. “Tīrais” apgrozījums 2. 1. Atlaižu un nodokļu atskaitīšana 2. 2. “Iekšējā” apgrozījuma atskaitīšana 3. Apgrozījuma aprēķināšanas noteikumu piemērošana dažādiem darbību veidiem 3. 1. Vispārīgais noteikums 3. 2. Sabiedrību daļu iegūšana 3. 3. Dalītas darbības 3. 4. Grupu apgrozījums 3. 5. Valstij piederošu sabiedrību apgrozījums II. ĢEOGRĀFISKS APGROZĪJUMA SADALĪJUMS 1. Vispārīgs noteikums 2. Apgrozījuma pārrēķināšana ECU III. KREDĪTIESTĀDES UN CITAS FINANŠU IESTĀDES UN APDROŠINĀŠANAS UZŅĒMUMI 1. Definīcijas 2. Apgrozījuma aprēķināšana 1. Šī paziņojuma mērķis ir aplūkot 1. un 5. pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 4064/89 (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1310/97 (2) (še turpmāk “Apvienošanās regula”), un sniegt paskaidrojumus par atsevišķiem procesuā- liem un praktiskiem jautājumiem, kuri radījuši šaubas vai sarežģījumus. 2. Šis paziņojums ir pamatots uz Komisijas līdz šim gūto piere- dzi Apvienošanās regulas piemērošanā. Tajā noteiktie principi tiks turpmāk attīstīti Komisijas praksē atsevišķos gadījumos. Šis paziņojums aprēķināšanu (3). aizstāj paziņojumu par apgrozījuma 3. Apvienošanās regula paredz divpakāpju Komisijas piekritības pārbaudi. Pirmā pārbaude ir, ka darījumam jābūt koncentrā- cijai 3. panta nozīmē (4). Otrā pārbaude ietver apgrozījuma robežvērtības, ko paredz 1. pants un kas ir noteiktas, lai iden- tificētu tos darījumus, kam ir ietekme uz Kopienu un ko var uzskatīt par darījumiem “Kopienas interesēs”. Apgrozījums (1) OV L 395, 30. 12. 1989. , 1. lpp. ; labotais variants OV L 257, 21. 9. 1990. , 13. lpp. (2) OV L 180, 9. 7. 1997. , 1. lpp. (3) OV C 385, 31. 12. 1994. , 21. lpp. (4) Skat. Paziņojumu par koncentrācijas jēdzienu. 216 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. atspoguļo koncentrācijā apkopotos ekonomiskos resursus, un to sadala ģeogrāfiski, lai parādītu šo resursu ģeogrāfisko izpla- tību. mērķis ir nodrošināt vienkāršu un objektīvu mehānismu, ko apvienošanās sabiedrības var izmantot, lai noteiktu, vai to darījumam ir Kopienas mērogs un vai tāpēc par to ir jāziņo. 1. panta 2. punkts un 3. punkts attiecīgi nosaka divas robež- vērtību grupas. 1. panta 2. punkts nosaka robežvērtības, kas jāpārbauda vispirms, lai noteiktu, vai darījumam ir Kopienas mērogs. Šajā sakarā pasaules apgrozījuma robežvērtība ir paredzēta, lai aprēķinātu attiecīgo uzņēmumu kopējo mēro- gu; Kopienas apgrozījuma robežvērtība ir paredzēta, lai noteiktu, vai koncentrācija sasniedz minimālo darbību līmeni Kopienā; un divu trešdaļu noteikuma mērķis ir izslēgt no Kopienas piekritības iekšzemes darījumus. 1. panta 3. punktu jāpiemēro tikai gadījumā, ja 1. panta 2. punktā noteiktās robežvērtības nav sasniegtas. Šī otrā robež- vērtību grupa ir paredzēta, lai vērstos pret tiem darījumiem, kas nesasniedz 1. panta 2. punktā noteikto Komisijas mērogu, bet par kuriem būtu jāziņo saskaņā ar valsts konkurences noteikumiem vismaz trīs dalībvalstīs (tā sauktie “vairākkārtē- jie paziņojumi”). Šim nolūkam 1. panta 3. punkts paredz zemākas apgrozījuma robežvērtības gan pasaulē, gan Kopie- nas teritorijā, kas būtu jāsasniedz attiecīgajiem uzņēmumiem. Koncentrācijai ir Komisijas mērogs, ja tiek sasniegtas šīs zemā- kās robežvērtības, un attiecīgie uzņēmumi kopā vai atsevišķi sasniedz minimālo darbību līmeni vismaz trīs dalībvalstīs. 1. panta 3. punkts arī ietver divu trešdaļu noteikumu līdzīgi kā 1. panta 2. punkts, kura mērķis ir identificēt iekšzemes darī- jumus. 6. Apvienošanās regulas 1. panta izšķirošais aspekts ir noteikt attiecīgo uzņēmumu ekonomisko spēku, kā to atspoguļo to attiecīgie apgrozījuma skaitļi, neatkarīgi no nozares, kurā šāds apgrozījums tika sasniegts, un no tā, vai konkrētais darījums ietekmēs šīs nozares. Tādējādi Apvienošanās regula dod priekšroku kopējo ekonomisko un finanšu resursu noteikša- nai, kas tiek apvienoti apvienošanās rezultātā, lai izlemtu, vai apvienošanās ir Kopienas interesēs. 7. Šajā kontekstā ir skaidrs, ka apgrozījumam pēc iespējas pre- cīzi jāatspoguļo darījumā iesaistīto uzņēmumu ekonomiskais spēks. Tas ir Apvienošanās regulas 5. pantā ietverto notei- kumu mērķis, kas ir paredzēti, lai nodrošinātu, ka iegūtie dati ir patiess ekonomiskās realitātes atspoguļojums. 8. Komisijas 1. un 5. panta interpretācija attiecībā uz apgrozī- juma aprēķināšanu neierobežo interpretācijas, ko sniedz Eiro- pas Kopienu Tiesa vai Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa. I. APGROZĪJUMA IZPRATNĒ NOTEIKŠANA GRĀMATVEDĪBAS 4. Robežvērtības kā tādas ir paredzētas, lai noteiktu piekritību un nevis lai izvērtētu koncentrācijas dalībnieku tirgus stāvokli vai darbības ietekmi. Tādējādi tās ietver apgrozījumu, kas iegūts no visām dalībnieku darbības jomām, un šīm jomām veltītos resursus, un nevis tikai apgrozījumu un resursus, kas tieši iesaistīti koncentrācijā. Apvienošanās regulas 1. pants nosaka robežvērtības, kas izmantojamas, lai noteiktu koncentrāciju ar “Kopienas mērogu”, bet 5. pants paskaidro, kā jāaprēķina apgrozījums. 1. Apgrozījums kā uzņēmējdarbības apjoma rādītājs 1. 1. Apgrozījuma jēdziens 5. Tas, ka Apvienošanās regulas 1. pantā noteiktās robežvērtības ir tīri kvantitatīvas, jo tās ir balstītas tikai uz apgrozījuma aprē- ķinu un nevis tirgus daļu vai citiem kritērijiem, norāda, ka to 9. Apgrozījuma jēdziens Apvienošanās regulas 5. panta nozīmē skaidri attiecas uz “summām, kas iegūtas no ražojumu pār- došanas un pakalpojumu sniegšanas”. Tādējādi noiets kā ir būtisks kritērijs uzņēmuma darbības atspoguļojums 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 217 apgrozījuma aprēķināšanai gan ražojumiem, gan pakalpo- jumu sniegšanai. “Summas, kas iegūtas no pārdošanas” para- sti tiek uzrādītas uzņēmumu pārskatos postenī “apgrozī- jums”. uzņēmuma pārdotajām precēm un sniegtajiem pakalpoju- miem un tāpēc tiek atspoguļots cenā (1). Piemēram, atbalsts, kura mērķis ir veicināt preces patēriņu, ļauj ražotājam to pār- dot par augstāku cenu nekā cenu, ko maksā patērētāji. 10. Attiecībā uz ražojumiem apgrozījumu var noteikt bez grūtī- bām, proti, identificējot katru tirdzniecības darījumu, kas iet- ver īpašumtiesību nodošanu. 11. Attiecībā uz pakalpojumiem faktori, kas jāņem vērā, aprēķi- not apgrozījumu, ir daudz sarežģītāki, jo tirdzniecības darī- jums ietver “vērtības” nodošanu. 17. Attiecībā uz pakalpojumiem Komisija ņem vērā uzņēmuma pamatdarbību, kas nodrošina pakalpojuma sniegšanai nepie- ciešamos resursus. Lēmumā Accor/Wagons-Lits lietā (2) Komi- sija nolēma ņemt vērā posteni “citi darbības ieņēmumi”, kas bija iekļauts Wagons-Lits peļņas un zaudējumu aprēķinā. Komisija uzskatīja, ka šī posteņa sastāvdaļas, kas ietvēra peļņu no automašīnu izīrēšanas darbībām, tika iegūtas no Wagons-Lits preču pārdošanas un pakalpojumu sniegšanas un bija uzņēmuma pamatdarbības daļa. 12. Pamatā apgrozījuma aprēķināšanas metode pakalpojumu gadījumā neatšķiras no tās, ko izmanto ražojumu gadījumā: Komisija ņem vērā kopējo pārdošanas apjomu. Ja sniegto pakalpojumu tā sniedzējs tieši pārdod pircējam, attiecīgā uzņēmuma apgrozījums sastāv no kopīgā pārdošanas apjoma pakalpojumu sniegšanai iepriekšējā finanšu gadā. 13. Pakalpojumu nozares sarežģītības dēļ šo vispārīgo principu var nākties pielāgot sniegtā pakalpojuma īpašajiem apstāk- ļiem. Tādējādi atsevišķās darbības nozarēs (piemēram, tūrisma un reklāmas nozarē) pakalpojumu var pārdot ar starpnieka vai citu piegādātāju starpniecību. Šādu nozaru daudzpusības dēļ var rasties dažādas situācijas. Piemēram, pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma, kas darbojas kā starp- nieks, apgrozījums var sastāvēt tikai no tā saņemto komisijas naudu apjoma. 2. “Tīrais” apgrozījums 18. Vērā ņemamais apgrozījums ir “tīrais” apgrozījums, kad ir atņemta virkne komponentu, kas noteikti Regulā. Komisijas mērķis ir noregulēt apgrozījumu tā, lai tā varētu spriest par reālo uzņēmuma ekonomisko nozīmību. 14. Tāpat tehniskas problēmas apgrozījuma aprēķināšanā rodas tādās jomās kā kredīta, finanšu pakalpojumi un apdrošinā- šana, kas apskatītas III iedaļā. 2. 1. Atlaižu un nodokļu atskaitīšana 19. 5. panta 1. punkts paredz “tirdzniecības atlaižu, pievienotās vērtības nodokļa un citu ar apgrozījumu tieši saistītu nodokļu atskaitīšanu”. Tādējādi atskaitījumi ir saistīti ar uzņēmējdar- bības komponentiem (tirdzniecības atlaides) un nodokļu komponentiem (pievienotās vērtības nodoklis un citi ar apgrozījumu tieši saistīti nodokļi). 20. “Tirdzniecības atlaides” nozīmē visas atlaides, ko uzņēmums piešķir saviem pircējiem uzņēmējdarbības pārrunu laikā un kurām ir tieša ietekme uz pārdošanas apjomu. 1. 2. Pamatdarbība 15. 5. panta 1. punkts nosaka, ka apgrozījuma aprēķinā iekļau- tajām summām jāatbilst attiecīgo uzņēmumu “pamatdarbī- bai”. 16. Kas attiecas uz atbalstu, ko uzņēmumiem piešķir valsts iestā- des, jebkurš ar attiecīgā uzņēmumu pamatdarbību saistīts atbalsts ir iekļaujams apgrozījuma aprēķinā, ja uzņēmums pats ir atbalsta saņēmējs un ja atbalsts ir tieši saistīts ar (1) Skat. Lietu IV/M. 156 - Cereol/Continentale Italiana, 1991. gada 27. novembris. Šajā lietā Komisija izslēdza Kopienas atbalstu no apgrozījuma aprēķina, jo atbalsts nebija paredzēts, lai atbalstītu viena no apvienošanās iesaistītā uzņēmuma ražojumu pārdošanu, bet gan izejvielu (graudu) ražotājus, ko izmantoja uzņēmums, kas specializē- jās graudu smalcināšanā. (2) Lieta IV/M. 126 - Accor/Wagons-Lits, 1992. gada 28. aprīlis. 218 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. 21. Kas attiecas uz nodokļu atskaitījumu, Apvienošanās regula min PVN un “citus tieši ar apgrozījumu saistītus nodokļus”. PVN atskaitīšana parasti nerada nekādas problēmas. Jēdziens “ar apgrozījumu tieši saistīti nodokļi” ir skaidra norāde uz netiešo aplikšanu ar nodokļiem, jo tā ir tieši saistīta ar apgro- zījumu, piemēram, alkoholisko dzērienu aplikšana ar nodokli. 25. Šis nosacījums rāda, ka, tā kā parasti auditēti pārskati par gadu, kas noslēdzies dienu pirms darījuma, nav pieejami, vis- precīzāk konkrētā uzņēmuma darbības gadu atspoguļo pēdējā finanšu gada apgrozījuma dati. 2. 2. “Iekšējā” apgrozījuma atskaitīšana 22. 5. panta 1. punkta pirmā daļa nosaka, ka “attiecīgā uzņē- muma kopējā apgrozījumā neietilpst ražojumu pārdošana vai pakalpojumu sniegšana tiem uzņēmumiem, kas minēti 4. punktā”, t. i. , tiem, kas ir saistīti ar attiecīgo uzņēmumu (galvenokārt mātessabiedrības vai meitasuzņēmumi). 23. Šī noteikuma mērķis ir izslēgt ieņēmumus no tirdzniecības darījumiem grupas ietvaros, lai varētu izvērtēt katras vienī- bas reālo ekonomisko nozīmību. Tādējādi “summas”, ko ņem vērā Apvienošanās regula, atspoguļo tikai darījumus, kas notikuši starp uzņēmumu grupu, no vienas puses, un treša- jām pusēm, no otras puses. 3. Apgrozījuma aprēķināšanas noteikumu piemēro- šana dažādiem darbību veidiem 3. 1. Vispārīgais noteikums 24. Saskaņā ar Apvienošanās regulas 5. panta 1. punktu kopējais apgrozījums sastāv no summām, ko attiecīgie uzņēmumi iepriekšējā finanšu gadā ieguvuši no ražojumu pārdošanas un pakalpojumu sniegšanas. Tādējādi pamatprincips ir, ka vērā ņemamais katra attiecīgā uzņēmuma apgrozījums ir uzņē- muma apgrozījums finanšu gadā, kas ir vistuvākais darījuma datumam. 26. Komisija cenšas balstīties uz visprecīzākajiem un uzticamā- kajiem pieejamiem skaitļiem. Tāpēc parasti Komisija izmanto auditētus vai citus galīgus pārskatus. Tomēr gadījumos, ja tiek novērotas būtiskas atšķirības starp Kopienas grāmatvedības standartiem un standartiem, ko izmanto trešā valsts, Komi- sija var uzskatīt par nepieciešamu attiecībā uz apgrozījumu pārveidot šos pārskatus atbilstoši Kopienas standartiem. Jeb- kurā gadījumā Komisija nelabprāt paļaujas uz vadības snieg- tajiem vai citiem provizorisko pārskatu veidiem, izņemot ārkārtas apstākļus (skat. nākamo punktu). Ja koncentrācija tiek izveidota gada pirmajos mēnešos un auditēti pārskati par visnesenāko finanšu gadu vēl nav pieejami, ņem vērā datus par iepriekšējo gadu. Ja starp abiem pārskatiem pastāv būtiska novirze un, jo īpaši, ja ir pieejami visnesenāko gadu galīgie provizoriskie skaitļi, Komisija var nolemt ņemt vērā šos pro- vizoriskos skaitļus. 27. Neatkarīgi no 26. punkta, vienmēr jāveic korekcijas, lai uzskaitītu iegūšanu un pārdošanu, kas notikusi pēc pārskatu auditēšanas datuma. Tas ir nepieciešams, ja ir jāidentificē reā- lie koncentrācijā iesaistītie resursi. Tādējādi, ja sabiedrība pār- dod sava uzņēmuma daļu jebkurā brīdī pirms galīgā nolē- muma parakstīšanas vai publiskās izsoles paziņošanas, vai kontrolpaketes iegūšanas, kas rada koncentrāciju, vai ja šāda pārdošana vai slēgšana ir darbības priekšnosacījums (1), apgrozījuma daļa, kas attiecināma uz šo uzņēmuma daļu, ir jāatņem no ziņojošās puses apgrozījuma, kas norādīts tās pēdējos auditētajos pārskatos. Turpretim apgrozījums, kas attiecināms uz aktīviem, pār kuriem kontrole iegūta pēc vis- nesenākā auditētā pārskata sagatavošanas, jāpieskaita sabied- rības apgrozījumam paziņošanas nolūkā. 28. Citus faktorus, kas var uz laiku ietekmēt apgrozījumu, pie- mēram, ražojuma pasūtījumu samazināšanās vai ražošanas procesa palēnināšanās laikā pirms darījuma, aprēķinot apgro- zījumu, neņem vērā. Galīgajos pārskatos netiek izdarītas korekcijas, lai iekļautu šos faktorus. (1) Skat. Pirmās instances tiesas spriedumu Lietā T-3/93, Air France v Commission, [1994] ECR II-21. 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 219 29. Attiecībā uz ģeogrāfisku apgrozījuma sadalījumu, tā kā audi- tēti pārskati bieži nesniedz ģeogrāfisku iedalījumu, kā to pie- prasa Apvienošanās regula, Komisija paļaujas uz labākajiem pieejamiem skaitļiem, ko sabiedrības sniegušas saskaņā ar Apvienošanās regulas 5. panta 1. punktā paredzēto notei- kumu (skat. II iedaļas 1. punktu). 3. 2. Sabiedrību daļu iegūšana 30. Apvienošanās regulas 5. panta 2. punkts paredz, ka, “ja kon- centrācija ir viena vai vairāku uzņēmumu daļu iegūšana neat- karīgi no tā, vai tām ir vai nav juridiskas personas statuss, attiecībā uz pārdevēju vai pārdevējiem ņem vērā tikai to apgrozījumu, kas attiecas uz daļām, kas ir darījuma priekš- mets”. kā viens 31. Šis noteikums paredz, ka, ja ieguvējs neiegādājas visu grupu, bet tikai vienu tās uzņēmumu vai daļu, neatkarīgi no tā, vai tas ir meitasuzņēmums, apgrozījuma aprēķinā iekļaujams tikai iegūtās daļas apgrozījumus. Faktiski, lai gan juridiski pārdevējs visiem tā meitasuzņēmumiem) ir būtiska darījuma puse, jo bez viņa nevar noslēgt pirkšanas-pārdošanas līgumu, tiklīdz līgums ir īstenots, viņa loma beidzas. Darījuma iespējamā ietekme uz tirgu ir atkarīga tikai no ekonomisko un finanšu resursu, kas ir īpašuma nodošanas priekšmets, un ieguvēja resursu kom- binācijas un nevis no pārdevēja, kas saglabā neatkarību, atli- kušās uzņēmējdarbības. veselums (ar 3. 3. Dalītas darbības 32. Dažkārt secīgi darījumi ir tikai atsevišķi soļi plašākas stratēģijas ietvaros starp vienām un tām pašām pusēm. Ja katrs darījums tiek apskatīts atsevišķi, pat lai tikai noteiktu piekritību, tā būtu ekonomiskās realitātes ignorēšana. Tajā pašā laikā, lai gan dažas no šīm dalītajām darbībām var būt šādā veidā iecerētas, jo tā tās labāk atbilst pušu vajadzībām, citas darbības var būt šādi strukturētas, izvairītos no Apvienošanās regulas piemērošanas. lai starp vienām un tām pašām personām vai uzņēmumiem, tiek uzskatītas par vienu un to pašu koncentrāciju, kas radusies ar pēdējā darījuma datumu”. 34. Praktiski šis noteikums nozīmē, ka, ja sabiedrība A nopērk sabiedrības B meitasuzņēmumu, kas veido 50 % no kopējās B darbības, un gadu vēlāk A iegūst otru meitasuzņēmumu (palikušos B sabiedrības 50 %), abus darījumus uzskata par vienu. Pieņemot, ka katra meitasuzņēmuma apgrozījums Kopienā bija tikai 200 miljoni ECU, par pirmo darījumu nebūtu jāziņo, ja vien darbība ir izpildījusi 1. panta 3. punkta nosacījumus. Tomēr, tā kā otrs darījums notiek divu gadu lai- kā, par abiem darījumiem jāziņo kā par vienu darījumu, kad ir noticis otrais darījums. 35. Svarīgākais šajā noteikumā ir, tas, ka par iepriekšējiem darī- jumiem (divu gadu laikā) ir jāziņo kopā ar nesenāko darī- jumu, tiklīdz kopīgi tiek sasniegtas robežvērtības. 3. 4. Grupu apgrozījums 36. Ja attiecīgais uzņēmums koncentrācijā Apvienošanās regulas 1. panta nozīmē (1) pieder grupai, lai noteiktu, vai ir sasnieg- jāņem vērā grupas kā viena veseluma tas robežvērtības, apgrozījums. Arī te mērķis ir noteikt kopējo ekonomisko resursu apjomu, kas tiek apvienoti darbības rezultātā. 37. Apvienošanās regula nesniedz abstraktu grupas jēdziena defi- nīciju, bet, lai noteiktu, kuras no sabiedrībām, kam ir tieša vai netieša saistība ar attiecīgo uzņēmumu, uzskatāmas par gru- pas daļu, koncentrējas uz to, vai sabiedrībām ir tiesības pār- valdīt uzņēmuma lietas. 38. Apvienošanās regulas 5. panta 4. punkts paredz: “ Neskarot 2. punktu [daļu iegūšana], kopējo apgrozījumu attiecīgajam uzņēmumam 1. panta 2. un 3. punkta izpratnē aprēķina, saskaitot apgrozījumu: 33. Apvienošanās regula šādus scenārijus paredz 5. panta 2. punkta otrajā daļā, kas nosaka, ka “viens vai vairāki darī- jumi pirmā apakšpunkta izpratnē, kas notiek divu gadu laikā (1) Skat. Komisijas paziņojumu par attiecīgā uzņēmuma jēdzienu. 220 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. a) attiecīgajā uzņēmumā; a: Attiecīgais uzņēmums b) tajos uzņēmumos, kuros attiecīgajam uzņēmumam tieši vai netieši: — pieder vairāk nekā puse sabiedrības kapitāla vai uzņē- mējdarbības aktīvu, vai — ir tiesības izmantot vairāk nekā pusi balsstiesību, vai — ir tiesības iecelt vairāk nekā pusi uzraudzības pado- mes, administratīvās valdes vai institūciju locekļu, kas juridiski pārstāv uzņēmumus, vai b: Tā meitasuzņēmumi un to meitasuzņēmumi (b1 un b2) c: Tā mātessabiedrības un to mātessabiedrības (c1) d: Citi attiecīgā meitasuzņēmumi uzņēmuma mātessabiedrību — ir tiesības pārvaldīt uzņēmumu lietas; e: Sabiedrības, ko kopīgi kontrolē divas (vai vairākas) gru- pas sabiedrības c) tajos uzņēmumos, kuriem attiecīgajā uzņēmumā ir tiesī- bas un pilnvaras, kas uzskaitītas b) apakšpunktā; d) tajos uzņēmumos, kuros uzņēmumam, kā minēts c) apakšpunktā, ir tiesības un pilnvaras, kas uzskaitītas b) apakšpunktā; e) tajos uzņēmumos, kuros diviem vai vairākiem uzņēmu- miem, kas minēti a) līdz d) apakšpunktā, kopīgi pieder tie- sības vai pilnvaras, kas uzskaitītas apakšpunktā b). ” Tas nozīmē, ka sabiedrības, kas ir tieši iesaistīta darījumā (a) apakšpunkts), apgrozījumam jāietver tās meitasuzņēmumi (b) apakšpunkts), mātessabiedrības (c) apakšpunkts), citi tās mātessabiedrību meitasuzņēmumi (d) apakšpunkts) un jeb- kurš cits uzņēmums, ko kopīgi kontrolē divas vai vairākas grupā ietilpstošas sabiedrības (e) apakšpunkts). Shematiski tas izskatītos šādi: Attiecīgais uzņēmums un tā grupa: Piezīme: šie burti atbilst 5. panta 4. punkta attiecīgajiem apakšpunktiem. No šīs shēmas var izdarīt vairākus secinājumus: 1. Ja kontroles kritērijs b) apakšpunkta izpratnē ir izpildīts, ņem vērā visu attiecīgā meitasuzņēmuma apgrozījumu, neskatoties uz kontrolējošās sabiedrības reālo līdzdalību. Konkrētajā piemērā aprēķinā iekļauj attiecīgā uzņēmuma (a) trīs meitasuzņēmumu (b) kopējo apgrozījumu. 2. Ja kāda no sabiedrībām, kas pieder grupai, kontrolē vēl citas sabiedrības, arī tās jāiekļauj aprēķinā. Konkrētajā pie- mērā vienam no a meitasuzņēmumiem (b) ir pašam savi meitasuzņēmumi b1 un b2. 3. Ja divas vai vairākas sabiedrības kopīgi kontrolē attiecīgo uzņēmumu (a) tā, ka uzņēmuma lietu pārvaldīšanai nepie- ciešama katras un visu sabiedrību piekrišana, aprēķinā iekļauj visu šo sabiedrību apgrozījumu (1). Konkrētajā pie- mērā ņem vērā attiecīgā uzņēmuma (a) divas mātessabied- rības (c), kā arī viņu mātessabiedrības (c1 piemērā). Lai gan Apvienošanās regula skaidri neparedz šādu notei- kumu gadījumiem, kad attiecīgais uzņēmums faktiski ir kopuzņēmums, to var secināt no 5. panta 4. punkta c) apakšpunkta formulējuma, kurā, atsaucoties uz mātes- sabiedrībām, ir lietots daudzskaitlis. Komisija konsekventi piemēro šādu interpretāciju. 4. Ienākumi no pārdošanas grupas iekšienē jāatskaita no grupas apgrozījuma (skat. 22. punktu). (1) Skat. Komisijas paziņojumu par attiecīgā uzņēmuma jēdzienu (26. - 29. punkts). 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 221 39. Apvienošanās regula apskata arī īpašo situāciju, kas rodas, ja divi vai vairāki darījuma attiecīgie uzņēmumi realizē kopīgu kontroli pār citu sabiedrību. Saskaņā ar 5. panta 5. punkta a) apakšpunktu apgrozījums, kas rodas no ražojumu pārdo- šanas vai pakalpojumu sniegšanas starp kopuzņēmumu un katru no attiecīgajiem uzņēmumiem vai jebkuru citu sabied- rību, kas saistīta ar kādu no tiem 5. panta 4. punkta izpratnē, ir jāizslēdz. Šī noteikuma mērķis ir izvairīties no dubultās skaitīšanas. Attiecībā uz kopuzņēmuma apgrozījumu, kas radies no darījumiem ar trešajām pusēm, 5. panta 5. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka tas ir vienlīdzīgi jāsadala starp attiecīgajiem uzņēmumiem, lai atspoguļotu kopīgo kontroli (1). 40. Pēc analoģijas ar 5. panta 5. punkta b) apakšpunktā noteikto principu attiecīgo uzņēmumu un trešo pušu kopuzņēmumu gadījumā Komisijas prakse ir attiecināt uz katru attiecīgo uzņēmumu apgrozījumu, kas vienlīdzīgi sadalīts starp visām kopuzņēmumu kontrolējošām sabiedrībām. Tomēr visos šajos gadījumos nepieciešams realizēt kopīgu kontroli. Prakse rāda, ka šajā paziņojumā nav iespējams apskatīt visus iespējamos scenārijus, kas varētu rasties saistībā ar apgrozī- juma aprēķināšanu kopuzņēmumiem vai kopīgas kontroles gadījumos. Gadījumos, kad rodas neskaidrības, novērtējumā vienmēr priekšroka dodama vispārējiem principiem par izvairīšanos no dubultās skaitīšanas un par darījumā iesais- tīto uzņēmumu ekonomiskā spēka iespējami precīzu atspoguļošanu (2). 41. Jāatzīmē, ka 5. panta 4. punkts attiecas tikai uz grupām, kas darījuma laikā jau pastāv, t. i. , katra darbībā iesaistītā attiecīgā uzņēmuma grupu, un nevis jaunajām struktūrām, kas rodas (1) Piemēram, sabiedrība A un sabiedrība B izveido kopuzņēmumu C. Abas mātessabiedrības vienlaicīgi realizē kopīgu kontroli pār sabied- rību D, lai gan A pieder 60 % un B pieder 40 % kapitāla. Aprēķinot A un B apgrozījumu brīdī, kad tie izveidoja jauno kopuzņēmumu C, D un trešo pušu apgrozījumu attiecina uz A un B vienādās daļās. (2) Skat. , piemēram, Lietu IV/M. 806 - BA/TAT, 1996. gada 26. augusts. koncentrācijas rezultātā. Piemēram, ja sabiedrības A un B kopā ar to attiecīgajiem meitasuzņēmumiem gatavojas apvie- noties, tad attiecīgie uzņēmumi būs A un B un nevis jaunais uzņēmums, un tas nozīmē, ka apgrozījums katrai no abām grupām jāaprēķina atsevišķi. 42. Tā kā šī noteikuma mērķis ir apgrozījuma aprēķināšanas nolūkā identificēt sabiedrības, kas pieder pie pastāvošajām grupām, 5. panta 4. punktā minētais kritērijs par tiesībām pārvaldīt uzņēmuma lietas (3) atšķiras no kontroles kritērija, kas noteikts 3. panta 3. punktā, kas attiecas uz kontroles iegūšanu ar pārbaudāmā darījuma palīdzību. Pirmo kritēriju ir vienkāršāk un vieglāk pierādīt, pamatojoties uz faktiskiem pierādījumiem, bet otrs kritērijs prasa dziļāku izpēti, jo, ja nenotiek kontroles iegūšana, koncentrācija nerodas. 3. 5. Valstij piederošu sabiedrību apgrozījums 43. 5. panta 4. punkts, kas nosaka metodi, lai noteiktu, kuram ekonomiskajam grupējumam attiecīgais uzņēmums pieder apgrozījuma aprēķināšanas nolūkā, jālasa kopā ar Regulas Nr. 4064/89 12. apsvērumu attiecībā uz valstij piederošiem uzņēmumiem. Apsvērums nosaka, ka, lai izvairītos no dis- kriminācijas starp valsts un privāto sektoru, jāņem vērā “uzņēmumi, kas veido saimniecisku vienību ar neatkarīgām lēmējtiesībām, neskatoties uz to, kam pieder to kapitāls, vai administratīvās uzraudzības noteikumiem, kas tiem piemē- rojami”. Tādējādi tikai tas, ka divas sabiedrības pieder valstij, automātiski neļauj secināt, ka tās ir grupas daļa 5. panta izpratnē. Drīzāk ir jāapsver, vai pastāv iemesli, lai uzskatītu, ka katra sabiedrība veido neatkarīgu saimniecisku vienību. 44. Tādējādi, ja valstij piederoša sabiedrība nav kopīgas rūpnie- ciskas kontrolakciju sabiedrības daļa, un tā nav pakļautakoor- dinācijai ar citām valsts kontrolētām kontrolakciju sabiedrī- bām, to jāuzskata par neatkarīgu grupu 5. panta izpratnē, un citu šai valstij piederošu sabiedrību apgrozījums nav jāņem (3) Skat. , piemēram, Lietu IV/M. 126 - Accor/Wagons-Lits, 1992. gada 28. aprīlis, un Lietu IV/M. 940 - UBS/Mister Minit, 1997. gada 9. jūlijs. 222 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. vērā. Tomēr, ja dalībvalsts intereses ir apvienotas kontrolak- ciju sabiedrībās vai tās tiek kopā vadītas, vai, ja citu iemeslu dēļ ir skaidrs, ka valstij piederošas sabiedrības ietilpst “eko- nomiskā vienībā ar neatkarīgām lēmējtiesībām”, šo uzņē- mumu apgrozījums jāuzskata par attiecīgā uzņēmuma gru- pas daļu 5. panta izpratnē. II. ĢEOGRĀFISKS APGROZĪJUMA SADALĪJUMS no preces vai pakalpojuma. Pārvietojamas preces gadījumā automašīnas pircējs var ar to pārvietoties cauri visai Eiropai, taču automašīna tika nopirkta tikai vienā vietā – piemēram, Parīzē, Berlīnē vai Madridē. Tas attiecas arī uz tiem pakalpo- jumiem, kur iespējams nodalīt pakalpojuma iegādi no pakal- pojuma sniegšanas. Tādējādi ceļojuma kompleksa gadījumā konkurence attiecībā uz ceļojumu pārdošanu ar ceļojumu aģentūru starpniecību notiek uz vietas, līdzīgi kā mazum- tirdzniecībā, lai gan pakalpojumi tiek sniegti vairākās attālās vietās. Tomēr apgrozījums tiek nopelnīts uz vietas un nevis vietā, kur notiek ceļojums. 47. Tas attiecas arī uz gadījumiem, kad daudznacionāla sabied- rība izmanto Kopienas iepirkumu stratēģiju un iegūst visas savas preces un pakalpojumus no vienas atrašanās vietas. Tas, ka komponenti pēc tam tiek izmantoti desmit dažādās rūp- nīcās dažādās dalībvalstīs, neko nemaina apstāklī, ka darī- jums ar grupā neietilpstošu sabiedrību notika tikai vienā val- stī. Sekojošā izplatīšana uz citām vietām ir attiecīgā uzņēmuma iekšējs jautājums. 1. Vispārīgs noteikums 48. Tomēr dažās nozarēs attiecībā uz ģeogrāfisku apgrozījuma sadalījumu rodas īpašas problēmas (skat. III iedaļu). 45. Robežvērtības, izņemot tās, kas noteiktas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā, norāda uz gadījumiem, kuros ir pietiekams apgrozījums Kopienas iekšienē, lai pastāvētu Kopienas intereses, un kuriem galve- nokārt ir pārrobežu raksturs. Šie apstākļi nosaka, ka apgro- zījums jāsadala ģeogrāfiski. 5. panta 1. punkta otrā daļa paredz, ka apgrozījuma atrašanās vietu nosaka pēc patērētāja atrašanās vietas darījuma brīdī: “Apgrozījumu Kopienā vai dalībvalstī veido pārdotie ražo- jumi un sniegtie pakalpojumi uzņēmumiem vai patērētājiem Kopienā vai šajā dalībvalstī. ” 46. Norāde uz “pārdotajiem ražojumiem” un “sniegtajiem pakal- pojumiem” nav paredzēta, lai nošķirtu preces un pakalpoju- mus, koncentrējoties uz vietu, kur notiek pārdošana preču gadījumā, bet uz vietu, kur tiek sniegts pakalpojums (kas var nebūt vieta, kur pakalpojums tika pārdots) pakalpojumu gadījumā. Abos gadījumos apgrozījums jāattiecina uz to vietu, kur atrodas patērētājs, jo lielākajā daļā gadījumu tā ir vieta, kur tiek noslēgts darījums, kur veidojas attiecīgā piegā- dātāja apgrozījums un kur notiek konkurence ar citiem piegādātājiem (1). 5. panta 1. punkta otrā daļa neuzsver to, kur prece vai pakalpojums tiek patērēti vai kur tiek gūta peļņa (1) Ja vieta, kur preču vai pakalpojumu iegādes brīdī atradās patērētājs, un vieta, kur vēlāk notika rēķina apmaksa, ir dažādas, apgrozījumu attiecina uz pirmo. 2. Apgrozījuma pārrēķināšana ECU 49. Pārrēķinot apgrozījuma skaitļus ECU, īpaši jāuzmanās ar izmantoto valūtas maiņas kursu. Sabiedrības gada apgrozī- jums jāpārrēķina, ņemot vērā vidējo attiecīgo divpadsmit mēnešu maiņas kursu. Informāciju par vidējo kursu var iegūt no Komisijas. Auditētos gada apgrozījuma skaitļus nedrīkst sadalīt ceturkšņa, mēneša vai nedēļas komponentos, kurus atsevišķi pārrēķina, izmantojot attiecīgo vidējo ceturkšņa, mēneša skaitļus kursu, EUR izteiksmē, lai iegūtu kopsummu gadā. saskaitot nedēļas tad vai 50. Ja sabiedrībai ir apgrozījums vairākās valūtās, procedūra nemainās. Auditētajos konsolidētajos pārskatos minēto kopīgo apgrozījumu, kas norādīts valūtā, ko sabiedrība izmantoto savos pārskatos, pārrēķina EUR saskaņā ar vidējo divpadsmit mēnešu kursu. Apgrozījumu vietējā valūtā nav uzreiz jāpārrēķina ECU, jo šie skaitļi nav no sabiedrības audi- tētajiem konsolidētajiem pārskatiem. 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 223 III. KREDĪTIESTĀDES UN CITAS FINANŠU IESTĀDES UN — garantijas un saistības, APDROŠINĀŠANAS UZŅĒMUMI 1. Definīcijas 51. Apvienošanās regula formāli atzīst banku un apdrošināšanas darbību īpašo raksturu, ietverot īpašus noteikumus saistībā ar apgrozījuma aprēķināšanu šajās nozarēs (1). Lai gan Apvie- nošanās regula nedefinē terminu “kredītiestādes un citas finanšu iestādes” 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta izpratnē, Komisija savā praksē konsekventi pieturas pie definīcijām, kas minētas Pirmajā un Otrajā banku darbības direktīvā: — tirdzniecība uz sava vai pircēju rēķina ar naudas tirgus instrumentiem, ārvalstu valūtām, standartizētiem finanšu nākotnes līgumiem un iespēju līgumiem, maiņas kursa un procentu likmes instrumentiem un vērtspapīriem, — dalība akciju emisijā un ar šādu emisiju saistīto pakalpo- jumu sniegšana, — uzņēmumu konsultēšana par kapitāla struktūru, darbības stratēģiju un ar to saistītiem jautājumiem un padomi un pakalpojumi saistībā ar uzņēmējsabiedrību apvienošanu un uzņēmumu pirkšanu, — “Kredītiestāde ir uzņēmums, kura uzdevums ir pieņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no plašas sabiedrības un piešķirt kredītus uz sava rēķina (2)”. — starpniecība naudas darījumos, — “Finanšu iestāde ir uzņēmums, kas nav kredītiestāde un kura galvenā darbība ir iegādāties kapitāla daļas vai veikt vienu vai vairākas darbības, kas uzskaitītas pielikuma 2. līdz 12. punktā (3)”. — vērtspapīru portfeļa pārvaldība un konsultācijas, — vērtspapīru glabāšana un pārvaldīšana. 52. No iepriekšminētās “finanšu iestādes” definīcijas izriet, ka, no vienas puses, kontrolakciju sabiedrības ir uzskatāmas par finanšu iestādēm, un, no otras puses, ka uzņēmumi, kas regu- lāri kā galveno darbību veic vienu vai vairākas darbības, kas minētas iepriekšminētā pielikuma 2. līdz 12. punktā, arī uzskatāmas par finanšu iestādēm Apvienošanās regulas 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta izpratnē. Šīs darbības ir šādas: — aizdevuma izsniegšana (cita starpā, patēriņa kredīts, hipo- tekārais kredīts, faktūrkreditēšana, ……………………), 2. Apgrozījuma aprēķināšana 53. Apgrozījuma aprēķināšanas metodes kredītiestādēm un citām finanšu iestādēm un apdrošināšanas uzņēmumiem ir aprakstītas Apvienošanās regulas 5. panta 3. punktā. Šis ieda- ļas mērķis ir sniegt atbildes uz papildu jautājumiem, kas sais- tīti ar apgrozījuma aprēķināšanu iepriekšminētajiem uzņē- regulas mumu veidiem un kas piemērošanas pirmajos gados. radās Apvienošanas — finanšu noma, — naudas pārskaitījuma pakalpojumi, 2. 1. Kredītiestādes un citas finanšu iestādes (izņemot finanšu līdzdalības sabiedrības) — maksāšanas instrumentu izlaide un vadība (kredītkartes, ceļojumu čeki un bankas pārvedu vekseļi), 2. 1. 1. Vispārīgas piezīmes (1) Skat. Apvienošanās regulas 5. panta 3. punktu. (2) Padomes 1977. gada 12. decembra Pirmās Direktīvas 77/780/EEK, kas koordinē normatīvos un administratīvos aktus attiecībā uz kre- dītiestāžu darbības sākšanu un izvēršanu (OV L 322, 17. 12. 1977. , 30. lpp. ), 1. pants. (3) Padomes 1989. gada 15. decembra Otrās Direktīvas 89/646/EEK, kas koordinē normatīvos un administratīvos aktus attiecībā uz kredīties- tāžu darbības sākšanu un izvēršanu (OV L 386, 30. 12. 1989. , 1. lpp-. ), 1. panta 6. punkts. 54. Parasti bankas ienākumu kritērija piemērošana, lai noteiktu kredītiestāžu un citu finanšu iestāžu apgrozījumu pasaulē, nerada nekādas grūtības. Grūtības var rasties, nosakot apgro- zījumu Kopienas ietvaros un arī atsevišķās dalībvalstīs. Šim nolūkam atbilstošais kritērijs ir filiāles vai nodaļas atrašanās vieta, kā to nosaka Apvienošanās regulas 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta v) punkta otrā daļa. 224 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. 2. 1. 2. Izpirkumnomas sabiedrību apgrozījums jomā). Cedētās pārapdrošināšanas prēmijas, t. i. , visas attiecīgā uzņēmuma samaksātās vai maksājamās sum- mas, lai iegūtu pārapdrošināšanu, jau ir ietvertas bruto parakstītajās prēmijās Apvienošanās regulas nozīmē, 55. Pastāv būtiska atšķirība starp finanšu nomu un operatīvo nomu. Finanšu nomas termiņš parasti ir garāks nekā opera- tīvās nomas termiņš, un nomas termiņa beigās īpašuma tie- sības parasti nodod nomniekam, izmantojot nomas līgumā paredzētās pirkuma tiesības. Turpretim operatīvās nomas gadījumā nomas termiņa beigās īpašuma tiesības netiek nodotas nomniekam, un nomātā aprīkojuma uzturēšanas, remonta un apdrošināšanas izmaksas ir iekļautas nomas maksā. Tāpēc finanšu noma darbojas kā iznomātāja aizde- vums, kas ļauj nomniekam iegādāties konkrēto lietu. Tādē- jādi finanšu izpirkumnomas sabiedrība ir finanšu iestāde 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta izpratnē, un tās apgrozī- jums jāaprēķina, piemērojot īpašos noteikumus, kas attiecas un kredītiestāžu un citu finanšu iestāžu apgrozījuma aprēķi- nāšanu. Tā kā operatīvās nomas darbībām nav šādas aizde- vuma funkcijas, tās neuzskata par finanšu iestāžu veiktām darbībām, vismaz ne attiecībā uz galvenajām darbībām, un tāpēc uz tām attiecas vispārīgie apgrozījuma aprēķināšanas noteikumi, kas minēti 5. panta 1. punktā (1). — visur, kur lietots vārds “prēmijas” (bruto prēmijas, neto (nopelnītās) prēmijas, cedētās pārapdrošināšanas prēmi- jas, utt. ), šīs prēmijas attiecas ne tikai uz jauniem apdro- šināšanas līgumiem, kas noslēgti attiecīgajā pārskata gadā, bet arī uz visām prēmijām, kas saistītas ar iepriekšējos gados noslēgtiem līgumiem un kas ir spēkā attiecīgajā laika periodā. 2. 2. Apdrošināšanas uzņēmumi 2. 2. 2. Apdrošināšanas uzņēmumu ieguldījumi 57. Lai izveidotu atbilstošas rezerves atlīdzību izmaksai, apdro- šināšanas uzņēmumiem, ko uzskata arī par institucionālajiem ieguldītājiem, parasti pieder liels ieguldījumu portfelis akci- jās, procentus pelnošos vērtspapīros, zemē un īpašumā un citos aktīvos, kas nodrošina ikgadējus ieņēmumus, kurus neuzskata par apdrošināšanas uzņēmumu apgrozījumu. 2. 2. 1. Bruto parakstītās prēmijas 56. Bruto parakstīto prēmiju jēdziena kā apdrošināšanas uzņē- mumu apgrozījuma mērauklas piemērošana ir izraisījusi papildu jautājumus, neatkarīgi no definīcijas, ko paredz Apvienošanās regulas 5. panta 3. punkta b) apakšpunkts. Šajā sakarā ir sniedzami šādi paskaidrojumi: — “bruto” parakstītās prēmijas ir saņemto prēmiju summa (kas var ietvert arī saņemtās pārapdrošināšanas prēmijas, ja attiecīgais uzņēmums veic darbības pārapdrošināšanas 58. Attiecībā uz Apvienošanās regulas piemērošanu skaidri jāno- šķir tīri finanšu ieguldījumi, kur apdrošināšanas uzņēmums nav iesaistīts to uzņēmumu vadībā, kuros izdarīti ieguldīju- mi, un tie ieguldījumi, kas rada līdzdalības iegūšanu, kas pie- šķir kontroli konkrētajā uzņēmumā, tādējādi ļaujot apdroši- nāšanas uzņēmumam realizēt izšķirošu ietekmi uz attiecīgā meitasuzņēmuma vai saistītās sabiedrības uzņēmējdarbību. Šādos gadījumos ir piemērojams Apvienošanās regulas 5. panta 4. punkts, un, lai noteiktu Apvienošanās regulā minētās robežvērtības, meitasuzņēmuma vai saistītās sabied- rības apgrozījums jāpieskaita apdrošināšanas uzņēmuma apgrozījumam (2). (1) Skat. Lietu IV/M. 234 - GECC/Avis Lease, 1992. gada 15. jūlijs. (2) Skat. Lietu IV/M. 018 - AG/AMEV, 1990. gada 21. novembris. 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 2. 3. Finanšu līdzdalības sabiedrības (1) tās apgrozījumu, 59. Finanšu līdzdalības sabiedrība ir finanšu iestāde, un tāpēc, aprēķinot jāvadās pēc kritērijiem, kas noteikti 5. panta 3. punkta a) apakšpunktā saistībā ar apgro- zījuma aprēķināšanu kredītiestādēm un citām finanšu iestā- dēm. Tomēr, tā kā finanšu līdzdalības sabiedrības galvenais mērķis ir iegūt un pārvaldīt līdzdalību citos uzņēmumos, 5. panta 4. punkts (tāpat kā apdrošināšanas uzņēmumiem) attiecas arī uz to līdzdalību, kas ļauj finanšu līdzdalības sabiedrībai realizēt izšķirošu ietekmi uz konkrētā uzņēmuma uzņēmējdarbību. Tādējādi finanšu līdzdalības sabiedrības apgrozījumu aprēķina saskaņā ar 5. panta 3. punktu, bet var izrādīties nepieciešami pieskaitīt arī to uzņēmumu apgrozī- jumu, kuri ietilpst 5. panta 4. punktā minētajās kategorijās (“5. panta 4. punkta sabiedrības”). Praksē vispirms jāņem vērā finanšu līdzdalības sabiedrības apgrozījums (nekonsolidēts). Tad jāpieskaita 5. panta 4. punkta sabiedrību apgrozījums, ņemot vērā, ka jāatņem dividendes un citi ienākumi, ko šīs sabiedrības izmaksājušas finanšu līdzdalības sabiedrībām. Šāda veida aprēķins parādīts zemāk sniegtajā piemērā: 3. 4. 5. Apgrozījums no rūpnieciskām 5. panta 4. punkta sabiedrībām Atņemtās dividendes un citi ienākumi no 5. panta 4. punkta sabiedrībām 2 un 3 Kopējais finanšu līdzdalības sabiedrības un tās grupas apgrozījums 225 2 000 200 5 100 60. Var gadīties, ka šādos aprēķinos jāņem vērā dažādi grāmat- vedības noteikumi, jo īpaši tie, kas saistīti ar konsolidēto pār- skatu sagatavošanu, kuri Kopienas ietvaros zināmā mērā ir saskaņoti, bet nav identiski. Lai gan šis apsvērums attiecas uz jebkuru attiecīgo uzņēmumu veidu saskaņā ar Apvienošanās regulu, tas ir īpaši svarīgs finanšu līdzdalības sabiedrību gadījumā (2), ja kontrolēto uzņēmumu skaits un dažādība un līdzdalības pār meitasuzņēmumiem, saistītām un citām sabiedrībām, kurās tai pieder akciju daļas, prasa rūpīgu pārbaudi. sabiedrības kontroles pakāpe 1. 2. Apgrozījums saistībā ar finanšu darbībām (no nekonsolidēta peļņas un zaudējumu aprēķina) Apgrozījums saistībā ar apdrošināšanas 5. panta 4. punkta sabiedrībām (bruto parakstītās prēmijas) Miljoni ECU 3 000 300 61. Iepriekš aprakstītā finanšu līdzdalības sabiedrību apgrozī- juma aprēķināšana praksē var izrādīties apgrūtinoša. Tāpēc šīs metodes stingra un detalizēta piemērošana ir nepiecie- šama tikai gadījumos, kad šķiet, ka finanšu līdzdalības sabied- rības apgrozījums būs tuvu Apvienošanās regulas robežvēr- tībām; citos gadījumos var būt acīmredzami, ka apgrozījums ir tālu no Apvienošanās regulas robežvērtībām, un tāpēc publicētie pārskati ir pietiekami piekritības noteikšanai. (1) Šajā daļā noteiktos principus finanšu līdzdalības sabiedrībām var zināmā mērā attiecināt uz fondu pārvaldīšanas sabiedrībām. (2) Skat. , piemēram, Lietu IV/M. 166 - Torras/Sarrió, 1992. gada 24. feb- ruāris, Lietu IV/M. 213 - Hong Kong and Shanghai Bank/Midland, 1992. gada 21. maijs, Lietu IV/M. 192 - Banesto/Totta, 1992. gada 14. aprīlis


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 737/98 af Werner LANGEN til Kommissionen. EU-mærkevaredirektivet (SUPPLERENDE SVAR)

eurovoc_concepts:
competition policy
consumer
free movement of goods
import (EU)
selling price
trademark

text: 22. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 402/25 (98/C 402/031) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0733/98 af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: Gennemfłrelse af strukturfondene i 1994-1997 Vil Kommissionen oplyse om fłlgende: › gennemfłrelsen pr. land og pr. m(cid:229)l af EF-stłtterammerne i forhold til programmeringen for 1997 samt forel(cid:230)gge et oversigtsskema for perioden 1994-1997 pr. land (jf. svarene p(cid:229) mine spłrgsm(cid:229)l 1877/96 og 1991/97), › gennemfłrelsen i forhold til programmeringen af EF-initiativerne i perioden 1994-1997? Supplerende svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (5. juni 1998) En rapport fra maj 1998 om gennemfłrelse af strukturfondene i 1994-1997 sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets sekretariat. Rapporten indeholder to tabeller, der viser henholdsvis den samlede gennem- fłrelse af strukturfondene i 1994-1997 og tildelingerne ifłlge Edinburgh-aftalen og gennemfłrelsen i 1997 af Strukturprogrammet. Disse tabeller giver detaljerede oplysninger om gennemfłrelsen af strukturfondene opdelt efter m(cid:229)ls(cid:230)tning, f(cid:230)llesskabsinitiativ og medlemsstat. Omkring slutningen af den nuv(cid:230)rende programperiode vil en sammenligning mellem de samlede Edinburgh- tildelinger og gennemfłrelsen give det mest pr(cid:230)cise billede af, hvad der endnu ikke er blevet gennemfłrt. (98/C 402/032) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0737/98 af Werner Langen (PPE) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: EU-m(cid:230)rkevaredirektivet Med EU- m(cid:230)rkevaredirektivet er der skabt en retlig s(cid:230)rbeskyttelse for m(cid:230)rkevareproducenterne, som tillader disse at holde prisniveauet for deres produkter p(cid:229) et kunstigt hłjt niveau. Denne ordning forekommer yderst bet(cid:230)nkelig i handelsretlig henseende, da den stiller beskyttelsen af m(cid:230)rkevareproducenterne over internationale konventioner og aftaler. Herved indskr(cid:230)nkes de frie varebev(cid:230)gelser til skade for forbrugernes interesser, da disse i sidste ende m(cid:229) betale det opskruede prisniveau. 1. Hvordan vurderer Kommissionen de konkurrence- og forbrugerpolitiske fłlger af indskr(cid:230)nkningen af de frie varebev(cid:230)gelser som fłlge af det i 1995 gennemfłrte EU-m(cid:230)rkevaredirektiv, og hvordan begrunder den den faktiske dominans, som m(cid:230)rkevareproducenternes interesser har over den frie verdenshandels og forbruger- nes interesser? 2. Hvilke oplysninger r(cid:229)der Kommissionen over med hensyn til, i hvilket omfang EU-m(cid:230)rkevaredirektivet hindrer den mere prisgunstige import af m(cid:230)rkevarer, og hvilke virkninger har dette direktiv siden dets ikrafttr(cid:230)delse haft for salgsprisniveauet for m(cid:230)rkevarer, der handles internationalt? 3. Hvilket kendskab har Kommissionen til den praktiske anvendelse af m(cid:230)rkevaredirektivet i EU-medlems- staterne, og kan den bekr(cid:230)fte, at der f. eks. i Belgien er afsagt en kendelse, i hvilken anvendelsen af direktivet til at hindre parallelimport betegnes som misbrug?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 530/98 dell'on. Ludivina GARCÍA ARIAS alla Commissione. Contenuto sessista dei testi di selezione del personale

eurovoc_concepts:
equal treatment
examination
gender equality
psychology
recruitment
sexual discrimination

text: C 310/78 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 9. 10. 98 Risposta del sig. Papoutsis a nome della Commissione (21 aprile 1998) Lo sviluppo dei sistemi di scambi locali (SEL oppure LETS › local exchange trade systems) costituisce un fenomeno sempre piu‘ visibile, come testimoniano i casi cui si riferisce l(cid:146)onorevole parlamentare. La rilevanza dei SEL peraltro varia a seconda degli Stati membri. Mentre taluni Stati membri considerano i SEL alla stregua di iniziative quasi di pubblica utilita‘, in altri, invece, questi sistemi sollevano una serie di problemi giuridici specialmente in materia di fiscalita‘, concorrenza, diritto del lavoro e della sicurezza sociale. La disamina della maggioranza di tali problematiche specifiche rientra nelle competenze degli Stati membri purche· detti sistemi non siano stati oggetto di misure di armonizzazione a livello comunitario. La Commissione favorisce certamente l(cid:146)espressione multiforme della solidarieta‘ tra le persone che si aiutano vicendevolmente tramite i SEL, ma nei limiti in cui l(cid:146)espressione si esercita nell(cid:146)ambito delle rispettive disposizioni di legge degli Stati membri. Va comunque notato che gli Stati membri sono stati invitati, in base alle conclusioni del Consiglio europeo sull(cid:146)occupazione tenutosi a Lussemburgo, a cercare (conclusione 65) tutti i provvedimenti atti a sfruttare interamente le possibilita‘ offerte dalla creazione di posti di lavoro a livello locale dall(cid:146)economia sociale e dalle nuove attivita‘ legate ai bisogni non ancora soddisfatti dal mercato, con l(cid:146)obiettivo di ridurre qualsiasi ostacolo suscettibile di intralciare siffatte misure. Dal canto suo, la Commisssione, nel rispetto della sussidiarieta‘, esaminera‘ il modo in cui le varie forme di organizzazione economica e giuridica possono, in condizioni di parita‘ con tutti gli attori, beneficiare delle conseguenze positive del mercato unico e partecipare alle nuove tappe della costruzione europea. Cio(cid:146) avverra‘ attraverso interventi comunitari a favore delle cooperative, mutue,associazioni e fondazioni (CMAF) che, nello sviluppo delle iniziative condotte in precedenza, mireranno a promuovere un(cid:146)immagine fedele e completa del settore, ad illustrare ed aumentare il proprio potenziale impreditoriale ed infine a migliorare le proprie capacita‘ a prepararsi alle nuove sfide e alle nuove esigenze della societa‘ del XXIo secolo. (98/C 310/103) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0530/98 di Ludivina Garc(cid:14)·a Arias (PSE) alla Commissione (2 marzo 1998) Oggetto: Contenuto sessista dei testi di selezione del personale Ha la Commissione europea analizzato se i testi per gli esami psicologici ed attitudinali, abitualmente utilizzati dalle imprese che offrono servizi di reclutamento e selezione del personale, garantiscono la parita‘ di opportunita‘ tra uomini e donne? Risposta del sig. Flynn a nome della Commissione (16 aprile 1998) Alcuni studi avviati dalla Commissione hanno evidenziato che i test psicotecnici, utilizzati nelle sue stesse procedure di assunzione, penalizzano i soggetti femminili. La Commissione li ha pertanto eliminati dalla sua politica di assunzione. Durante la prossima presentazione di proposte nel contesto del Quarto programma d(cid:146)azione comunitario nell(cid:146)ambito delle pari opportunita‘ per gli uomini e per le donne (Decisione del Consiglio 95/593/CE del 22 December 1995 (1)) la Commissione invitera‘ a presentare dei progetti finalizzati a sensibilizzare l(cid:146)opinione nei confronti di una possibile discriminazione indiretta nel contesti degli esami di assunzione. (1) GU L 335 del 30. 12. 1995


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 734/98 van Paul LANNOYE aan de Commissie. Verbod van het certificaat "biologische landbouw" in de departementen Aude en Pyrénées orientales (Frankrijk)

eurovoc_concepts:
France
Midi-Pyrenées
eco-label
insecticide
organic farming
plant disease
viticulture

text: C 310/120 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 9. 10. 98 (98/C 310/159) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0732/98 van Hiltrud Breyer (V) aan de Commissie (2 maart 1998) Betreft: EU-middelen voor Rijnland-Palts en Saarland sinds januari 1995 Uit hoofde van welke projecten en uit welke fondsen, en voor welke bedragen, zijn sinds januari 1995 middelen van de Gemeenschap verleend aan Rijnland-Palts en Saarland en wie waren de begunstigden? Meer specifiek: 1. Welke middelen zijn ter bevordering van de werkgelegenheid en ter bestrijding van de langdurige werkloosheid verleend door het Europees Fonds voor regionale ontwikkeling, het Europees Sociaal Fonds, het EOGFL, andere EU-bronnen? 2. Welke middelen zijn gegaan naar de sector onderzoek en ontwikkeling, naar de universiteiten en hogescholen, naar de particuliere sector? 3. Welke middelen werden verleend voor de bevordering van de betrekkingen en de handel met de landen van Midden- en Oost-Europa? 4. Welke middelen werden verleend in het kader van de programma(cid:146)s voor jongeren? 5. 6. Idem in het kader van de programma(cid:146)s op het gebied van onderwijs en opleiding? Idem ten behoeve van projecten voor vrouwen? 7. Voor culturele projecten? Hoe beoordeelt de EU het succes van de maatregelen? Hoeveel arbeidsplaatsen konden aldus worden geschapen, en voor welke beroepsgroepen? Zijn deze arbeidsplaatsen van tijdelijke aard of zijn het duurzame arbeidsplaatsen? Aanvullend antwoord van de heer Santer namens de Commissie (25 mei 1998) Wegens de omvang van het antwoord, dat talrijke tabellen omvat, zal de Commissie het rechtstreeks aan het geachte Parlementslid en aan het Secretariaat-generaal van het Parlement toesturen. (98/C 310/160) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0734/98 van Paul Lannoye (V) aan de Commissie (2 maart 1998) Betreft: Verbod van het certificaat (cid:132)biologische landbouw(cid:148) in de departementen Aude en Pyre·ne·es orientales (Frankrijk) Op grond van een aantal maatregelen die in Frankrijk door het Ministerie van Landbouw en bepaalde prefecturen zijn genomen, zijn alle wijnbouwers van de departementen Aude en Pyre·ne·es orientales sinds 1994 met name verplicht om alle wijnstokken preventief te behandelen tegen de wijnstokziekte (cid:132)Flavescence Dore·e(cid:148) door middel van chemosynthetische bestrijdingsmiddelen. Deze verplichting geldt ook voor wijnbouwers die de biologische productiemethode toepassen. Sommige (cid:132)biologische(cid:148) wijnbouwers, op wier wijnbouwareaal deze ziekte niet voorkomt, weigeren deze preventieve behandeling toe te passen. Gezien deze weigering heeft het Ministerie van Landbouw besloten de controle-instantie (cid:132)Ecocert(cid:148) te verbieden om de wijngaarden van deze wijnbouwers het certificaat (cid:132)biologische landbouw(cid:148) te verlenen, ook al zijn de wijnbouwarealen van deze wijnbouwers op grond van verificaties door (cid:132)Ecocert(cid:148) volledig conform met de bepalingen van verordening (EEG) nr. 2092/91 (1) inzake de biologische productiemethode. Deze wijnbouwers mogen niet meer de aanduiding (cid:132)biologische productie(cid:148) gebruiken. De intrekking van het label (cid:132)biologische landbouw(cid:148) lijkt volledig in strijd met het bepaalde in de artikelen 9, lid 2, en 12 van verordening (EEG) 2092/91


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 683/98 του Umberto BOSSI προς την Επ τροπή. Χρυσός της Τράπεζας της Ιταλίας και ιταλικό δημόσιο έλλειμμα

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European accounting system
Italy
budget deficit
economic convergence
national accounts
public finance

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 529/98 dell'on. Ludivina GARCÍA ARIAS alla Commissione. Ritardi in Spagna nel riconoscimento di titoli universitari ottenuti in altri Stati membri.

eurovoc_concepts:
Spain
approval
national implementing measure
national law
organisation of teaching
recognition of diplomas


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 734/98 dell'on. Paul LANNOYE alla Commissione. Divieto relativo alla certificazione di "agricoltura biologica" nei dipartimenti dell'Aude e dei Pirenei orientali (Francia) (RISPOSTA COMPLEMENTARE)

eurovoc_concepts:
Community certification
France
insecticide
marketing
organic farming
plant disease
plant health treatment
quality label
vineyard
viticulture

text: 22. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 50/3 (1999/C 50/003) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0651/98 di Gerardo FernÆndez-Albor (PPE) alla Commissione Oggetto: Turismo invernale per la terza et(cid:224) (10 marzo 1998) Nella sua risposta all(cid:146)interrogazione E-3544/97 (1), la Commissione ha comunicato, per quanto concerne un eventuale programma di vacanze invernali destinato alla terza et(cid:224), che sarebbe possibile esaminare, congiunta- mente ad altre iniziative, una partecipazione comunitaria affinchØ il programma spagnolo di vacanze invernali per la terza et(cid:224) sia esteso agli altri Stati membri. Tale risposta ha suscitato enorme interesse da parte di associazioni comunitarie per la terza et(cid:224) di diversi paesi, per cui sarebbe particolarmente interessante poter dare loro una risposta soddisfacente in materia. Facendo riferimento al parere espresso dalla Commissione nella risposta alla citata interrogazione scritta, la Commissione esecutiva ritiene che debba essere in primo luogo promosso uno studio che raccolga esempi di scambi di esperienze e di cooperazione fra la Commissione, gli Stati membri e l(cid:146)industria del settore che le permetta di proporre un(cid:146)azione specifica sul tema in questione? (1) GU C 158 del 25. 5. 1998, pag. 148. Risposta del sig. Papoutsis a nome della Commissione (21 aprile 1998) Come gi(cid:224) dichiarato nella risposta della Commissione all(cid:146)interrogazione scritta E-3544/97 dell(cid:146)onorevole membro, la Commissione ritiene che il programma di vacanze invernali per la terza et(cid:224) in Spagna ed altre iniziative potrebbe essere esplorato proficuamente nel contesto degli scambi di esperienze e di simili cooperazione che implicano la Commissione, gli Stati membri e l(cid:146)industria turistica. Se la Commissione non intende effettuare uno studio preliminare sullo scambio di esperienze e cooperazione con gli Stati membri ed il settore turistico in materia, rileva pero(cid:146) che il comitato consultivo per il turismo costituisce un forum consono per le competenti autorit(cid:224) nazionali per discutere tali temi e che la Commissione coglier(cid:224) qualsiasi occasione per richiamare l(cid:146)attenzione su tale iniziativa. (1999/C 50/004) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0734/98 di Paul Lannoye (V) alla Commissione (2 marzo 1998) Oggetto: Divieto relativo alla certificazione di «agricoltura biologica» nei dipartimenti dell(cid:146)Aude e dei Pirenei orientali (Francia) A partire dal 1994 una serie di disposizioni adottate in Francia dal Ministero dell(cid:146)agricoltura e da talune prefetture obbligano tutti i viticoltori dei dipartimenti dell(cid:146)Aude e dei Pirenei orientali in particolare a trattare preventi- vamente tutte le vigne contro la Flavescenza dorata, malattia della vite, per mezzo di insetticidi chimici di sintesi. Tale obbligo riguarda anche i viticoltori di produzioni biologiche. Non essendoci focolai di Flavescenza dorata nei loro vigneti, taluni viticoltori «biologici» hanno rifiutato di effettuare detto trattamento preventivo. Di fronte a questo rifiuto la D. G. A. L. (Ministero dell(cid:146)agricoltura) ha deciso di vietare all(cid:146)organismo di controllo «Ecocert» di certificare di «agricoltura biologica» le vigne di questi viticoltori, anche se le loro vigne, secondo i rilievi fatti da Ecocert, sono assolutamente conformi alle disposizioni del regolamento (CEE) 2092/91 (1) riguardante il metodo di produzione biologica. Detti viticoltori hanno dovuto rinunciare a qualsiasi riferimento al metodo di produzione biologica. Il ritiro dell(cid:146)etichetta «agricoltura biologica» sembra assolutamente contrario alle disposizioni degli articoli 9, paragrafi 2 e 12, del regolamento (CEE) 2092/91. Quali misure intende intraprendere la Commissione affinchØ detti agricoltori possano recuperare la certificazione di «agricoltura biologica»? (1) GU L 198 del 22. 7. 1991, pag. 1


title: QUESTION ECRITE no 496/98 de Daniel VARELA SUANZES-CARPEGNA à la Commission. Délimitation claire de la ZEE argentine

eurovoc_concepts:
Argentina
EU Member State
UNO
access to information
exclusive economic zone
fishing area
international conflict
law of the sea
public international law
vessel

text: 21. 10. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 323/41 (98/C 323/52) QUESTION E· CRITE E-0496/98 pose·e par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a‘ la Commission (2 mars 1998) Objet: De·limitation claire de la ZEE argentine La Commission, en re·ponse a‘ la question E-3951/97 (1), indique qu(cid:146)elle «soule‘vera cette question» de l(cid:146)inse·curite· juridique grave qui pe‘se sur les navires communautaires qui pe(cid:136)chent dans les eaux internationales proches de la ZEE argentine «au moment le plus opportun» et «dans le contexte» du projet commun de cre·ation d(cid:146)un syste‘me de coope·ration dans le sud-ouest de l(cid:146)Atlantique. Elle signale en me(cid:136)me temps, que l(cid:146)Argentine a de·pose· aux Nations unies, le 16 septembre 1996, les coordonne·es ge·ographiques de sa zone e·conomique exclusive et que la Commission n(cid:146)a pas compe·tence pour re·soudre les questions relatives a‘ la de·limitation de la ZEE (argentine, s(cid:146)entend). La Commission oublie-t-elle que l(cid:146)arraisonnement du navire communautaire Arpo·n a eu lieu le 13 mai 1997, c(cid:146)est-a‘-dire, alors que l(cid:146)Argentine avait d(cid:146)ores et de·ja‘ de·pose· les coordonne·es relatives a‘ sa ZEE, le 16 septembre 1996? Quelles initiatives la Commission a-t-elle prises pour que des faits semblables ne se reproduisent plus? Ignore-t-elle que pre·cise·ment les ve·rifications qui ont e·te· ope·re·es des documents de·pose·s aux Nations unies ont fait appara(cid:14)(cid:136)tre des discordances avec les donne·es ge·ographiques invoque·es dans le cas du navire Arpo·n? Faut-il comprendre que la Commission ne fera rien, ni vis-a‘-vis de l(cid:146)Argentine ni vis-a‘-vis des Nations unies, et acceptera la situation actuelle d(cid:146)impre·cision et les risques qu(cid:146)elle comporte pour la flotte communautaire, jusqu(cid:146)a‘ ce qu(cid:146)entre en vigueur, en son temps, ce qui n(cid:146)est qu(cid:146)aujourd(cid:146)hui qu(cid:146)un «projet» commun de cre·ation d(cid:146)un re·gime de coope·ration multilate·ral dans la zone? Peut-e(cid:136)tre les compe·tences communautaires de la Commission en matie‘re de pe(cid:136)che ne comportent-elles pas l(cid:146)obligation de veiller a‘ ce que les navires de l(cid:146)Union be·ne·ficient de la se·curite· juridique voulue dans des eaux internationales et, partant, de ve·rifier et de garantir la de·limitation juridique correcte de la ZEE d(cid:146)autres E· tats, e·vitant de la sorte des impre·cisions susceptibles de donner lieu a‘ de nouveaux conflits, inde·sirables? (1) JO C 310 du 9. 10. 1998, p. 5. Re·ponse donne·e par Mme Bonino au nom de la Commission (22 avril 1998) La Commission a suivi attentivement l(cid:146)e·volution de la situation du navire Arpo·n et me(cid:136)me si celui-ci n(cid:146)ope‘re pas dans le cadre de l(cid:146)accord de pe(cid:136)che, tant la de·le·gation a‘ Buenos Aires que la Direction Ge·ne·rale XIV sont intervenues a‘ diffe·rents niveaux et a‘ plusieurs reprises. La Commission est d(cid:146)accord que des situations telles que celle qui a conduit a‘ cet arraisonnement cre·ent des difficulte·s d(cid:146)interpre·tation et une certaine instabilite· pour les navires qui ope‘rent dans cette re·gion. C(cid:146)est pourquoi, la question de la de·limitation de la zone e·conomique exclusive (ZEE) a e·te· aborde·e lors d(cid:146)une re·cente re·union entre la Commission et les autorite·s argentines. Selon les autorite·s argentines le point de·nomme· «Restringa sur balneario los angeles», qui est a‘ l(cid:146)origine de l(cid:146)arraisonnement mentionne·, ne figure pas sur les cartes de·pose·es aux Nations Unies du fait que celles-ci sont a‘ tre‘s large e·chelle. Par contre il figure sur toutes les autres cartes utilise·es pour calculer les lignes de base. La Commission estime en outre que l(cid:146)E· tat co(cid:136)tier a un devoir e·vident en vertu des articles 56, paragraphe 2 et 75 de la Convention sur le droit de la mer d(cid:146)apporter toute la pre·cision ne·cessaire a‘ la de·limitation d(cid:146)une ZEE et s(cid:146)il manque a‘ ce devoir il en est responsable selon le droit international. Afin de pouvoir e·claircir cette situation, les autorite·s argentines sont dispose·es a‘ tenir une re·union technique avec l(cid:146)Espagne et la Commission est pre(cid:136)te a‘ y assister. Si a‘ la suite des contacts l(cid:146)inse·curite· juridique persiste une de·marche plus formelle pourrait e(cid:136)tre envisage·e