title: WRITTEN QUESTION No. 965/98 by Markus FERBER to the Commission. Electronic debiting system for Eco-points

eurovoc_concepts:
Austria
Union transit
road transport
toll
transport company
transport regulations
vehicle parts
vehicle tax

text: 19. 11. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 354/47 Esitettyyn kysymykseen on kuitenkin vastattava, etta¤ radioelektristen laitteiden vapaasta liikkuvuudesta Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssin (CEPT) ja¤senvaltioissa tehdyn Euroopan radiokomitean (ERC) pa¤a¤to¤ksen ratifiointi ja toteuttaminen kuuluu kyseisten maiden hallitusten, siis myo¤s Vena¤ja¤n hallituksen yksinomaiseen toimivaltaan. Komissio on kuitenkin valmis toimimaan sen hyva¤ksi, etta¤ Vena¤ja¤n hallitus ratifioisi ta¤ma¤n pa¤a¤to¤ksen asianmukaisessa yhteydessa¤. (98/C 354/84) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0965/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Markus Ferber (PPE) (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Ekopisteiden sa¤hko¤inen veloitusja¤rjestelma¤ Poistettaessa virheellista¤ ekopistemittaria kuorma-auton tuulilasi rikkoutui. Kuka korvaa kuljetusyrityksen 1. ka¤rsima¤t vahingot? 2. Mita¤ tapahtuu, jos kuljettaja, joka haluaa tehda¤ vain bilateraalisen matkan, unohtaa painaa ta¤ta¤ ajoa varten tarkoitettua nappia kyseisessa¤ mittarissa niin, etta¤ ha¤nelta¤ veloitetaan turhaan ekopisteita¤? Voidaanko na¤ita¤ pisteita¤ palauttaa? Kuinka joustavasti ekopistetilia¤ voidaan lukea? Voiko kuljetusyritys tarkastaa ekopistetilinsa¤ pa¤ivitta¤in ja 3. kontrolloida, onko pisteet veloitettu oikein? 4. Miksi mittari pita¤a¤ kiinnitta¤a¤ tuulilasiin? Eiko¤ sita¤ voitaisi sineto¤ida¤ ajoneuvoon tai asentaa vaikka johonkin toiseen ajoneuvoon? Tulevatko ekopisteja¤rjestelma¤n satunnaiset tarkastukset olemaan varsinkin siirtyma¤vaiheessa yhta¤ pikku- 5. tarkkoja kuin muut tarkastukset yleensa¤ Ita¤vallassa? Komission ja¤senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 1998) Komission tietoon ei ole tullut tapausta, jossa ekopisteita¤ 1. vaurioittanut kuorma-auton tuulilasia. rekistero¤iva¤ elektroninen tunniste olisi 2. Ita¤vallasta tai Ita¤valtaan edestakaisella matkalla olevalta kuljettajalta, joka unohtaa valita tunnisteesta edestakaista matkaa osoittavan toimintatilan (ja siten ja¤tta¤a¤ pa¤a¤lle kauttakulkua osoittavan toimintatilan), poistetaan ekopisteet liikenteenharjoittajan tililta¤, koska ja¤rjestelma¤ rekistero¤i ajoneuvon tehneen kauttakulku- matkan. Jos liikenteenharjoittajan tililla¤ ei ole ekopisteita¤, valvontaviranomaiset pysa¤ytta¤va¤t ajoneuvon, koska sita¤ luultaisiin ajoneuvoksi, joka kulkee Ita¤vallan kautta maksamatta ekopisteita¤. Ta¤llaisessa tapauksessa komissio uskoo, etta¤ kuljettajaa ei sakoteta, jos ha¤n pystyy todistamaan tarkastusviranomaisia tyydytta¤va¤lla¤ tavalla, etta¤ kyseessa¤ on edestakainen matka. Elektronisella ekopisteja¤rjestelma¤lla¤ voidaan ekopisteiden ka¤ytto¤a¤ koskevat tiedot saattaa ajan tasalle 24 3. tunnin va¤lein. 4. Tunniste asennetaan tuulilasiin, jotta tien vierella¤ sijaitseva optinen lukija pystyy lukemaan sen ja jotta kuljettaja pystyy vaihtamaan sen toimintatiloja. Asennus tehda¤a¤n pysyva¤sti, jotta kutakin tunnistetta ka¤yteta¤a¤n vain yhdessa¤ kuorma-autossa. Komissio uskoo, etta¤ Ita¤vallan viranomaiset kykeneva¤t riitta¤va¤a¤n valvontaan, jotta Ita¤vallan kautta ei 5. ajettaisi ekopisteita¤ maksamatta. Komissio on vakuuttunut siita¤, etta¤ valvontaa ei tehda¤ syrjiva¤lla¤ tavalla


title: Richtlinie 98/20/EG des Rates vom 30. März 1998 zur Änderung der Richtlinie 92/14/EWG zur Einschränkung des Betriebs von Flugzeugen des Teils II Kapitel 2 Band 1 des Anhangs 16 zum Abkommen über die Internationale Zivilluftfahrt, 2. Ausgabe (1988)

eurovoc_concepts:
EU Member State
air transport
aircraft
civil aviation
standard
transport regulations

formats: fmx4 html pdf print xhtml

text: L 107/4 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 7. 4. 98 RICHTLINIE 98/20/EG DES RATES vom 30. M(cid:132)rz 1998 zur (cid:142)nderung der Richtlinie 92/14/EWG zur Einschr(cid:132)nkung des Betriebs von Flugzeugen des Teils II Kapitel 2 Band 1 des Anhangs 16 zum Abkommen (cid:129)ber die Internationale Zivilluftfahrt, 2. Ausgabe (1988) DER RAT DER EUROP(cid:142)ISCHEN UNION — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 84 Absatz 2, auf Vorschlag der Kommission (1), entsprechenden sollten diesbez(cid:129)glich klarer formuliert werden. Bestimmungen der Richtlinie (6) Die f(cid:129)r ein Flugzeug aus einem Entwicklungsland gew(cid:132)hrte Freistellung soll nur diesem Land zugute kommen. nach Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialaus- schusses (2), (7) Es ist erforderlich, die Voraussetzungen f(cid:129)r Freistel- lungen aus wirtschaftlichen Gr(cid:129)nden zu verdeut- lichen. gem(cid:132)ß dem Verfahren des Artikels 189c des Vertrags (3), in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: (1) Hauptzweck der Richtlinie 92/14/EWG (4) ist die Einschr(cid:132)nkung des Betriebs bestimmter Typen von zivilen Unterschallstrahlflugzeugen. (2) Mit der Definition der wichtigsten in der Richtlinie vorkommenden Begriffe sollen Mehrdeutigkeiten im Hinblick auf die Zielsetzungen und den Geltungsbe- reich der Richtlinie vermieden werden. (3) Die vorliegende Richtlinie hindert die einzelnen Mitgliedstaaten nicht daran, gegebenenfalls die Verordnung Bestimmungen einschl(cid:132)gigen (EWG) Nr. 2408/92 des Rates vom 23. Juli 1992 (cid:129)ber den Zugang von Luftfahrtunternehmen der Gemeinschaft zu Strecken des innergemeinschaft- lichen Flugverkehrs (5) anzuwenden. der (4) In Anbetracht der außergew(cid:148)hnlichen historischen Situation der Flugh(cid:132)fen im Großraum Berlin und der N(cid:132)he der Flugh(cid:132)fen Berlin-Tegel und Berlin- Tempelhof zum Stadtzentrum ist es gerechtfertigt, diese beiden Flugh(cid:132)fen vor(cid:129)bergehend von der Anwendung bestimmter Vorschriften der Richtlinie 92/14/EWG auszunehmen. (5) Die urspr(cid:129)ngliche Absicht, die den Ausnahmerege- lungen f(cid:129)r in Entwicklungsl(cid:132)ndern registrierte Flug- zeuge zugrunde liegt, muß gewahrt werden. Die (1) ABl. C 309 vom 18. 10. 1996, S. 9. (2) ABl. C 66 vom 3. 3. 1997, S. 4. (3) Stellungnahme des Europ(cid:132)ischen Parlaments vom 13. M(cid:132)rz 1997 (ABl. C 115 vom 14. 4. 1997, S. 24), Gemeinsamer Standpunkt Nr. 42/97 des Rates vom 9. Oktober 1997 (ABl. C 375 vom 10. 12. 1997, S. 25) und Beschluß des Europ(cid:132)ischen Parlaments vom 13. Januar 1998 (ABl. C 34 vom 2. 2. 1998). (4) ABl. L 76 vom 23. 3. 1992, S. 21. (5) ABl. L 240 vom 24. 8. 1992, S. 8. Verordnung ge(cid:132)ndert durch die Beitrittsakte von 1994. (8) Es sollte klargestellt werden, daß ein Mitgliedstaat einen Zeitplan f(cid:129)r die schrittweise Außerdienststel- lung von nicht den L(cid:132)rmvorschriften entspre- chenden Flugzeugen nur f(cid:129)r Flugzeuge aufstellen kann, die in seiner Luftfahrzeugrolle eingetragen sind. (9) In Vereinbarungen zwischen eingen Mitgliedstaaten und Luftfahrtunternehmen aus Drittl(cid:132)ndern wird diesen Unternehmen eine Ausnahmeregelung f(cid:129)r die Ausmusterung von Flugzeugen des Kapitels 2 zuge- standen, die der Regelung f(cid:129)r Luftfahrtunternehmen aus der Gemeinschaft vergleichbar ist. Es ist ange- messen, daß diese Vereinbarungen nicht aufgehoben werden. (10) Es ist wichtig, daß der Anhang der Richtlinie 92/14/EWG regelm(cid:132)ßig aktualisiert und rechtzeitig ge(cid:132)ndert wird. (cid:142)nderungen werden der Kommission mit Unterst(cid:129)tzung eines Regelungsaus- schusses ausgearbeitet. von (11) Artikel 3 der Richtlinie 92/14/EWG enth(cid:132)lt Ausnah- meregelungen f(cid:129)r Flugzeuge, die in den Luftfahr- zeugrollen von Entwicklungsl(cid:132)ndern eingetragen sind; die somit ausnahmeberechtigten Flugzeuge sind im Anhang der Richtlinie aufgef(cid:129)hrt. (12) Es ist erforderlich, den Anhang der Richtlinie 92/14/EWG zu (cid:132)ndern, um bestimmte ausnahmebe- rechtigte Flugzeuge aufzunehmen, die zum Zeit- punkt der Verabschiedung der Richtlinie nicht ber(cid:129)cksichtigt wurden. Ferner ist es erforderlich, bestimmte Flugzeuge zu streichen, die außer Dienst gestellt oder verschrottet wurden bzw. aus anderen Gr(cid:129)nden nicht mehr ausnahmeberechtigt sind. (13) Die f(cid:132)lschliche Verwendung von Registriernummern muß verhindert werden. Zu diesem Zweck ist im Anhang dieser Richtlinie nunmehr zu jedem Flug- zeug auch die vom Hersteller vergebene Werk- nummer f(cid:129)r das einzelne Flugzeug aufgef(cid:129)hrt. 7. 4. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 107/5 (14) Es muß sichergestellt sein, daß Verletzungen der gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften mit einer wirksamen und angemessenen Sanktion belegt werden, die abschreckenden Charakter hat. (15) Gem(cid:132)ß der Beitrittsakte von 1994 gelten die Bestim- mungen der Richtlinie 92/14/EWG f(cid:129)r (cid:153)sterreich ab dem 1. April 2002 — HAT FOLGENDE RICHTLINIE ERLASSEN: Artikel 1 (cid:142)nderungen Die Richtlinie 92/14/EWG wird wie folgt ge(cid:132)ndert: 1. Dem Artikel 1 wird folgender Absatz angef(cid:129)gt: Im Sinne dieser Richtlinie bezeichnet der „(3) Ausdruck ,Luftfahrtunternehmen‘ ein Lufttransportunternehmen mit einer g(cid:129)ltigen Betriebsgenehmigung; ,Betriebsgenehmigung‘ eine Genehmigung, die einem Unternehmen erteilt wird und dieses berechtigt, Flug- g(cid:132)ste, Post und/oder Fracht im gewerblichen Luftver- kehr zu bef(cid:148)rdern; ,Luftfahrtunternehmen der Gemeinschaft‘ ein Luft- fahrtunternehmen mit einer g(cid:129)ltigen Betriebsgenehmi- gung, die von einem Mitgliedstaat gem(cid:132)ß der Verord- nung (EWG) Nr. 2407/92 des Rates vom 23. Juli 1992 (cid:129)ber die Erteilung von Betriebsgenehmigungen an Luftfahrtunternehmen (*) ausgestellt wurde; ,gesamte Flotte ziviler Unterschallstrahlflugzeuge‘ die gesamte einem Luftfahrtunternehmen als Eigentum oder durch eine Leasing-Vereinbarung gleich welcher Art (cid:129)ber mindestens ein Jahr zur Verf(cid:129)gung stehende Flotte von zivilen Unterschallstrahlflugzeugen. (*) ABl. L 240 vom 24. 8. 1992, S 1. “ 2. Dem Artikel 2 wird folgender Absatz angef(cid:129)gt: „(4) Vor dem in Absatz 2 genannten Zeitpunkt kann der Betrieb von zivilen Unterschallstrahlflugzeugen, die den Bestimmungen des Absatzes 1 Buchstabe a) nicht entsprechen, auf den Flugh(cid:132)fen Berlin-Tegel und Berlin-Tempelhof untersagt eingeschr(cid:132)nkt werden. “ oder 3. Artikel 3 Buchstabe b) erh(cid:132)lt folgende Fassung: f(cid:129)r das Flugzeug „b) diese Flugzeuge w(cid:132)hrend des Bezugsjahres in dem im Anhang angegebenen Entwicklungsland registriert waren und weiterhin von dort niedergelassenen nat(cid:129)rlichen oder juristi- im schen Personen entweder unmittelbar oder Rahmen gleich welcher Form genutzt werden. “ Leasing-Vereinbarung einer 4. Dem Artikel 3 wird folgender Unterabsatz angef(cid:129)gt: „Die Ausnahme nach Absatz 1 gilt nicht, wenn das Flugzeug durch eine nat(cid:129)rliche oder juristische Person geleast wurde, die in einem anderen als dem f(cid:129)r dieses Flugzeug im Anhang angef(cid:129)hrten Land niedergelassen ist. “ 5. In Artikel 4, in Artikel 5 Buchstaben c) und d) sowie in Artikel 6 werden die Worte „die Fluggesellschaft“ durch die Worte „das Luftfahrtunternehmen“ ersetzt; in Artikel 4 wird ferner das Wort „ihre“ vor „Gesch(cid:132)ftst(cid:132)- tigkeit“ durch das Wort „seine“ ersetzt. 6. Artikel 7 erh(cid:132)lt folgende Fassung: „Artikel 7 (1) Die Mitgliedstaaten k(cid:148)nnen die Zahl der Flug- zeuge, die wegen Nichteinhaltung der Normen in Kapitel 3 des Anhangs 16 aus ihren Luftfahrzeugrollen zu streichen sind, auf einen Satz beschr(cid:132)nken, der pro Jahr h(cid:148)chstens 10 v. H. der gesamten Flotte ziviler Unterschallstrahlfahrzeuge eines Luftfahrtunterneh- mens der Gemeinschaft entspricht. (2) Die Mitgliedstaaten bringen Artikel 2 Absatz 1 in bezug auf Flugzeuge, die nach Absatz 1 in der Luft- fahrzeugrolle eines Mitgliedstaats verbleiben, nicht zur Anwendung. (3) Hat ein Mitgliedstaat auf Flugzeuge, die vor Inkrafttreten dieser Richtlinie in einem Drittland regi- striert waren und in dem Mitgliedstaat betrieben wurden, eine Ausnahme angewandt, die derjenigen der Abs(cid:132)tze 1 und 2 gleichwertig ist, so kann die Ausnahme weiterhin anerkannt werden, sofern das Luftfahrtunternehmen den Bedingungen gen(cid:129)gt. “ 7. Die folgenden Artikel werden eingef(cid:129)gt: „Artikel 9a (cid:142)nderungen des Anhangs, die zur uneingeschr(cid:132)nkten Einhaltung der Kriterien des Artikels 3 erforderlich sind, werden nach dem Verfahren des Artikels 9b Absatz 2 vorgenommen. Artikel 9b (1) Die Kommission wird von dem in der Verord- nung (EWG) Nr. 3922/91 des Rates vom 16. Dezember 1991 zur Harmonisierung der technischen Vorschriften und der Verwaltungsverfahren in der Zivilluftfahrt (*) vorgesehenen Ausschuß unterst(cid:129)tzt, der nach dem Verfahren des Absatzes 2 t(cid:132)tig wird. (2) Der Vertreter der Kommission unterbreitet dem Ausschuß treffenden Maßnahmen. Der Ausschuß gibt seine Stellungnahme zu diesem Entwurf innerhalb einer Frist ab, die der Vorsitzende unter Ber(cid:129)cksichtigung der Dringlichkeit der betreffenden Frage festsetzen kann. Die Stellung- nahme wird mit der Mehrheit abgegeben, die in Artikel 148 Absatz 2 des Vertrags f(cid:129)r die Annahme der vom Rat auf Vorschlag der Kommission zu fassenden Beschl(cid:129)sse vorgesehen ist. Bei der Abstimmung im Ausschuß werden die Stimmen der Vertreter der vorgenannten Mitgliedstaaten Artikel gewogen. Der Vorsitzende nimmt an der Abstimmung nicht teil. (3) a) Die Kommission erl(cid:132)ßt die beabsichtigten Maßnahmen, wenn sie mit der Stellungnahme des Ausschusses (cid:129)bereinstimmen. Entwurf gem(cid:132)ß einen dem der zu b) Stimmen die beabsichtigten Maßnahmen mit der Stellungnahme des Ausschusses nicht (cid:129)berein oder liegt keine Stellungnahme vor, so unter- breitet die Kommission dem Rat unverz(cid:129)glich einen treffenden Maßnahmen. Der Rat beschließt mit qualifi- zierter Mehrheit. Vorschlag die f(cid:129)r zu L 107/6 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 7. 4. 98 Hat der Rat binnen drei Monaten nach seiner Befas- sung keinen Beschluß gefaßt, so werden die vorge- schlagenen Maßnahmen von der Kommission erlassen. Hinweis bei der amtlichen Ver(cid:148)ffentlichung auf diese Richtlinie bezug. Die Mitgliedstaaten regeln die Einzel- heiten dieser Bezugnahme. (*) ABl. L 373 vom 31. 12. 1991, S. 4. Verordnung ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2176/96 (ABl. L 291 vom 14. 1. 1996, S. 15). “ 8. Der Anhang wird durch den Anhang der vorliegenden Richtlinie ersetzt. In (cid:154)bereinstimmung mit Artikel 168 und Anhang (2) XIX (Kapitel III) der Beitrittsakte von 1994 setzt (cid:153)ster- reich die Maßnahmen, die erforderlich sind, um dieser Richtlinie nachzukommen, vor dem 1. April 2002 in Kraft. Artikel 2 Sanktionssystem Die Mitgliedstaaten legen f(cid:129)r Verst(cid:148)ße gegen die einzel- staatlichen Vorschriften zur Umsetzung dieser Richtlinie ein Sanktionssystem fest und treffen alle erforderlichen Maßnahmen, um sicherzustellen, daß diese Sanktionen auch angewandt werden. Die Sanktionen m(cid:129)ssen wirksam und verh(cid:132)ltnism(cid:132)ßig sein und abschreckenden Charakter haben. Die Mitgliedstaaten teilen der Kommission die entsprechenden Bestimmungen bis zum 1. M(cid:132)rz 1999 mit; sp(cid:132)tere (cid:142)nderungen dieser Bestimmungen teilen sie so bald wie m(cid:148)glich mit. Artikel 3 Umsetzung (1) Die Mitgliedstaaten setzen die Rechts- und Verwal- tungsvorschriften, die erforderlich sind, um dieser Richt- linie nachzukommen, vor dem 1. M(cid:132)rz 1999 in Kraft. Sie setzen die Kommission unverz(cid:129)glich davon in Kenntnis. Wenn die Mitgliedstaaten diese Vorschriften erlassen, nehmen sie in den Vorschriften selbst oder durch einen Artikel 4 Inkrafttreten Diese Verordnung tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer der Europ(cid:132)ischen Ver(cid:148)ffentlichung Gemeinschaften in Kraft. im Amtsblatt Artikel 5 Adressaten Diese Richtlinie ist an die Mitgliedstaaten gerichtet. Geschehen zu Br(cid:129)ssel am 30. M(cid:132)rz 1998. Im Namen des Rates Der Pr(cid:132)sident LORD SIMON of HIGHBURY 7. 4. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 107/7 ANHANG „ANHANG LISTE AUSNAHMEBERECHTIGTER FLUGZEUGE NACH ARTIKEL 3 Anmerkung: Die Ausnahmen f(cid:129)r die in diesem Anhang aufgef(cid:129)hrten Flugzeuge werden im allgemeinen Rahmen der politischen Leitlinien und Entschließungen der Vereinten Nationen (z. B. im Hinblick auf Sanktionen oder Embargos) gew(cid:132)hrt. ALGERIEN Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 20955 21053 21210 21284 20884 21063 21064 21065 21211 20650 21285 B727-2D6 B727-2D6 B727-2D6 B727-2D6 B737-2D6 B737-2D6 B737-2D6 B737-2D6 B737-2D6 B737-2D6 B737-2D6 7T-VEH 7T-VEI 7T-VEM 7T-VEP 7T-VEG 7T-VEJ 7T-VEK 7T-VEL 7T-VEN 7T-VED 7T-VEQ Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie KONGO, DEMOKRATISCHE REPUBLIK Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 20200 B707-329C 9Q-CBW Scibe Airlift DOMINIKANISCHE REPUBLIK Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 19767 B707-399C HI-442CT Dominicana de Aviaci(cid:155)n (cid:142)GYPTEN Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 19843 19916 21194 21195 21227 IRAK B707-336C B707-328C B737-266 B737-266 B737-266 SU-PBA SU-PBB SU-AYK SU-AYL SU-AYO Air Memphis Air Memphis Egypt Air Egypt Air Egypt Air Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 20889 20892 20893 LIBANON B707-370C B737-270C B737-270C YI-AGE YI-AGH YI-AGI Iraqi Airways Iraqi Airways Iraqi Airways Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 20259 20260 19967 19589 19515 20170 19516 19104 19105 18939 19214 19269 19274 B707-3B4C B707-3B4C B707-347C B707-323C B707-323C B707-323B B707-323C B707-327C B707-327C B707-323C B707-331C B707-321C B707-321C OD-AFD OD-AFE OD-AGV OD-AHC OD-AHD OD-AHF OD-AHE OD-AGX OD-AGY OD-AGD OD-AGS OD-AGO OD-AGP MEA MEA MEA MEA MEA MEA MEA TMA TMA TMA TMA TMA TMA L 107/8 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 7. 4. 98 LIBERIA Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 45683 45686 LIBYEN DC8F-55 DC8F-55 EL-AJO EL-AJQ Liberia World Airlines Liberia World Airlines Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 20245 21051 21052 21229 21230 B727-224 B727-2L5 B727-2L5 B727-2L5 B727-2L5 5A-DAI 5A-DIB 5A-DIC 5A-DID 5A-DIE Libyan Arab Airlines Libyan Arab Airlines Libyan Arab Airlines Libyan Arab Airlines Libyan Arab Airlines MAURETANIEN Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 11093 F28-4000 5T-CLG Air Mauritanie MAROKKO Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 20471 21214 21215 21216 NIGERIA B727-2B6 B737-2B6 B737-2B6 B737-2B6 CN-CCG CN-RMI CN-RMJ CN-RMK Royal Air Maroc Royal Air Maroc Royal Air Maroc Royal Air Maroc Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 18809 19664 B707-338C B707-355C 5N-ARQ 5N-VRG DAS Air Cargo Air Tours PAKISTAN Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 20488 B707-340C AP-AXG PIA SAUDI-ARABIEN Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 20574 20575 20576 20577 20578 20882 20883 SWASILAND B737-268C B737-268C B737-268 B737-268 B737-268 B737-268 B737-268 HZ-AGA HZ-AGB HZ-AGC HZ-AGD HZ-AGE HZ-AGF HZ-AGG Saudia Saudia Saudia Saudia Saudia Saudia Saudia Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 45802 46012 DC8F-54 DC8F-54 3D-AFR 3D-ADV African International Airways African International Airways TUNESIEN Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 20545 20948 21179 21235 B727-2H3 B727-2H3 B727-2H3 B727-2H3 TS-JHN TS-JHQ TS-JHR TS-JHT Tunis Air Tunis Air Tunis Air Tunis Air 7. 4. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 107/9 UGANDA Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 19821 B707-379C 5X-JEF Dairo Air Services SIMBABWE Werknummer Typ Registriernummer Luftfahrtunternehmen 18930 45821 B707-330B DC8F-55 Z-WKU Z-WMJ Air Zimbabwe Affretair“


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1084/98 von Nel van DIJK an die Kommission. Mögliche Mauscheleien bei niederländischen Rindfleischausfuhren

eurovoc_concepts:
Netherlands
Russia
beef
bilateral agreement
export
fraud
health control
health legislation

formats: html print


title: Advies van de Commissie overeenkomstig artikel 189 B, lid 2, onder d), van het EG-Verdrag, over de amendementen van het Europees Parlement op het gemeenschappelijk standpunt van de Raad inzake het voorstel voor een besluit van het Europees Parlement en de Raad tot vaststelling van het communautaire actieprogramma "Europees vrijwilligerswerk voor jongeren"

eurovoc_concepts:
European citizenship
action programme
social participation
voluntary military service
young person

text: COMMISSE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 30. 03. 1998 COM(1998) 201 def. 96/0318 (COD) ADVIES VAN DE COMMISSIE overeenkomstig artikel 189 B, lid 2, onder d) van het EG-verdrag, over de amendementen van het Europees Parlement op het gemeenschappelijk standpunt van de Raad inzake het voorstel voor een BESLUIT VAN HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD tot vaststelling van het communautaire actieprogramma "Europees vrijwilligerswerk voor jongeren" HOUDENDE WIJZIGING VAN HET VOORSTEL VAN DE COMMISSIE overeenkomstig artikel 189 A, lid 2 van het EG-verdrag TOELICHTING Artikel 189 B, lid 2, onder d), van het EG-verdrag bepaalt dat de Commissie advies uitbrengt over de amendementen die het Europees Parlement in tweede lezing voorstelt. Hieronder volgt het advies van de Commissie over de 10 door het Europees Parlement voorgestelde amendementen. Tevens voegt zij daar krachtens artikel 189 A, lid 2, van het EG-verdrag een gewijzigd voorstel aan toe, waarin de twee door haar overgenomen amendementen van het Europees Parlement zijn verwerkt. 1. a) b) c) d) e) f) g) Voorgeschiedenis Op 23 december 1996 zendt de Commissie de Raad en het Europees Parlement haar voorstel voor een besluit toe (COM(96) 610 def. - COD 96/0318). Op 19 maart 1997 brengt het Economisch en Sociaal Comité een positief advies uit. Op 12 juni 1997 brengt het Comité van de Regio's een positief advies uit. Op 12 juni 1997 neemt het Europees Parlement in eerste lezing een positieve resolutie aan met veertig amendementen op het voorstel van de Commissie. Op 23 juli 1997 keurt de Commissie uit hoofde van artikel 189 A, lid 2, van het EG-verdrag een gewijzigd voorstel voor een besluit goed, waarin 18 van de 40 amendementen van het Europees Parlement geheel of gedeeltelijk zijn opgenomen (COM(97) 347 def. - COD 96/0318). Op 16 december 1997 stelt de Raad zijn gemeenschappelijk standpunt vast. Op 12 maart 1998 neemt het Europees Parlement in tweede lezing een positieve resolutie aan met 10 amendementen op het gemeenschappelijk standpunt. 2. Doel van het voorstel voor een besluit Het programma, dat gebaseerd is op artikel 126 van het Verdrag, past in het kader van de algemene doelstellingen van een samenwerkingsbeleid op het gebied van jeugdzaken. Het heeft voornamelijk ten doel bij te dragen tot de integratie van jongeren in het beroepsleven via transnationale activiteiten ten dienste van de samenleving binnen de Gemeenschap en in derde landen. Het Europees vrijwilligerswerk biedt jonge Europeanen (18-25 jaar) een gevalideerde opleidingservaring op transnationaal niveau aan, die gericht is op zowel de verwerving van vaardigheden en bekwaamheden, als de uitoefening van een verantwoordelijk burgerschap. ADVIES VAN DE COMMISSIE OVER DE AMENDEMENTEN VAN HET EUROPEES PARLEMENT Na bestudering van de door het Europees Parlement in tweede lezing voorgestelde amendementen, kan de Commissie zich vinden in die amendementen welke: - overeenkomen met haar oorspronkelijke voorstel, of - de tekst zinvol preciseren. 1. DOOR DE COMMISSIE OVERGENOMEN AMENDEMENTEN De Commissie kan zich vinden in de amendementen nr. 1 en 6, en heeft deze in haar nieuwe gewijzigde voorstel opgenomen, zodat zij opnieuw door de Raad kunnen worden bestudeerd. Amendement nr. 1 (13de overweging) betreft de opheffing van de belemmeringen voor de mobiliteit van jonge vrijwilligers. De Commissie kan zich in principe in dit amendement vinden, mits het als volgt wordt geformuleerd: "Overwegende dat passende maatregelen van de lidstaten, met name ten aanzien van de stelsels van sociale bescherming en de belastingstelsels, de toegang van jongeren tot de nationale infrastructuur in het kader van het vrijwilligerswerk zouden kunnen vergemakkelijken". Er moet immers rekening worden gehouden met de bevoegdheden van de lidstaten ter zake. v Amendement nr. 6 (artikel 9, lid 1) betreft de samenstelling van het Comité. De Commissie houdt zich aan de tekst van het Comitologiebesluit en kan het amendement dus aanvaarden met de volgende redactionele wijzigingen: "Bij de uitvoering van deze taak" wordt vervangen door "Bij de uitvoering van dit programma"; ter wille van de samenhang van de tekst wordt "bestaande uit een vertegenwoordiger per lidstaat" vervangen door "bestaande uit de vertegenwoordigers van de lidstaten". 2. DOOR DE COMMISSIE VERWORPEN AMENDEMENTEN De amendementen nr. 2, 3, 4, 5, 7, 8, 9 en 10 worden door de Commissie verworpen. Amendement nr. 2 (overweging 21) betreft de verenigbaarheid van het Europees vrijwilligerswerk en de bestaande nationale burgerdiensten. De Commissie erkent het belang van dit aspect voor de ontwikkeling van het Europees vrijwilligerswerk, maar kan het amendement van het Europees Parlement niet aanvaarden, omdat hier de bevoegdheden van de lidstaten in het geding zijn. Amendement nr. 3 (artikel 3, lid 1) betreft de begroting voor de eerste twee jaar van het programma. De Commissie blijft bij de voorgestelde kredieten van haar oorspronkelijke voorstel (60 miljoen ecu). Amendement nr. 4 (artikel 7, lid 1): het eerste deel van het amendement betreft de voorlichting van de vrijwilligers over en hun bewustmaking van hun rechten en verplichtingen. Daar wordt in het gemeenschappelijk standpunt al aandacht aan besteed. Het tweede deel betreft de verenigbaarheid met de bestaande nationale burgerdiensten: zie amendement nr. 2. De tekst van het gemeenschappelijk standpunt herneemt de mening van de amendementen van het Europees Parlement omtrent dit aspect. Amendement nr. 5 (artikel 7, lid 2) betreft de opheffing van de belemmeringen voor de mobiliteit van jonge vrijwilligers. De tekst van de gewijzigde overweging nr. 13 (zie amendement nr. 1) is geschikter dan het eerste deel van het amendement van het Europees Parlement omdat de Commissie de bevoegdheden van de lidstaten ter zake wenst te eerbiedigen. In het tweede deel van het amendement wordt de Commissie gevraagd voorstellen in te dienen tot invoering van een statuut voor jonge vrijwilligers en wordt dus het initiatiefrecht van de Commissie in twijfel getrokken. De amendementen nr. 7, 8, 9 en 10 (artikel 9, leden 2, 3 en 3bis) betreffen het Comité van het programma en introduceren onderdelen van de modus vivendi. De Commissie komt de in het kader van de modus vivendi gedane toezeggingen na, maar houdt zich tevens exact aan de tekst van het Comitologiebesluit. CONCLUSIES Tot besluit is de Commissie van mening dat de voorgestelde amendementen nr. 1 en 6 van het Europees Parlement op het gemeenschappelijk standpunt de tekst verbeteren waar het de opheffing van de nog steeds bestaande belemmeringen en de comitologie betreft. Deze amendementen zijn in het gewijzigde voorstel verwerkt. GEWIJZIGD VOORSTEL VOOR EEN BESLUIT VAN HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD tot vaststelling van het communautaire actieprogramma "Europees vrijwilligerswerk voor jongeren" (door de Commissie overeenkomstig artikel 189 A, lid 2, van het EG-verdrag ingediend) 13. overwegende aat DIJ ait oesiuit een communautair kader wordt vastgesteld om bij te dragen tot de ontwikkeling van transnationale vrijwilligerswerkactiviteiten; (13) Overwegende aai passenae maarregelen van de lidstaten, met name ten aanzien van de stelsels van sociale bescherming en de belastingstelsels, de toegang van jongeren tot de nationale infrastructuur in het kader van het zouden kunnen vergemakkelijken. vrijwilligerswerk 14. overwegende dat de deelname van jongeren aan vrijwilligerswerkactiviteiten een informele onderwijsactiviteit vormt, waarvan de kwaliteit voor een groot deel zal afhangen van passende voorbereidingsacties, waaronder acties inzake kennis van taal en cultuur; dat een en ander bijdraagt tot hun toekomstige oriëntatie en tot verruiming van hun horizon, en de ontwikkeling stimuleert van hun sociale vaardigheden, van een actief burgerschap en in de van een evenwichtige samenleving vanuit economisch, sociaal en cultureel oogpunt, en het besef van een waarachtig Europees burgerschap kan bevorderen; integratie 15. overwegende dat de instelling van een Europese vrijwilligersdienst moet sporen met de andere communautaire acties ten behoeve van de jeugd welke met name in het kader van het Jeugd voor Europa- programma7 gevoerd worden, en dat het derhalve dienstig is erop toe te zien dat deze elkaar aanvullen; Besluit nr. 818/95/EG van de Raad en het Europees Parlement van 14 maart 1995 houdende aanneming van de derde fase van het programma "Jeugd voor Europa" (PB L 87 van 20. 04. 1995, blz 1 ). 2. Elke lidstaat streeft er zoveel mogelijk naar de maatregelen te treffen die hij nodig en wenselijk acht om te zorgen voor de goede werking van het programma, met name wat de mobiliteit van de jonge vrijwilligers betreft. Artikel 8 Attest Een door de Commissie overeenkomstig de procedure van artikel 9, en 3, opgesteld attest bekrachtigt de deelname van de jonge vrijwilligers aan het Europees vrijwilligerswerk, alsmede de door hen tijdens die en opgedane periode vaardigheden. ervaring leden 2 Artikel 9 Comité 1. Bij de uitvoering van dit programma wordt de Commissie bijgestaan door een comité bestaande uit twee vertegenwoordigers per de voorgezeten lidstaat vertegenwoordiger van de Commissie. door en 1. Bij de uitvoering van dit programma wordt de Commissie bijgestaan door een comité bestaande uit de vertegenwoordigers van de de door lidstaten vertegenwoordiger van de Commissie. voorgezeten en 2. De vertegenwoordiger van de Commissie legt het comité ontwerp maatregelen voor betreffende: - het reglement van orde van het comité; - de bepalingen voor de uitvoering van het programma; - het jaarlijkse werkprogramma voor de uitvoering van de acties van het programma; - het algemene evenwicht verschillende delen van het programma; tussen de - de criteria voor de vaststelling van de indicatieve verdeling van de middelen over de lidstaten; ISSN 0254-1513 COM(98) 201 def. DOCUMENTEN NL 16 06 04 01 Catalogusnummer : CB-CO-98-215-NL-C ISBN 92-78-32933-9 Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg v •?


title: GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 33/98 antagen av rådet den 30 mars 1998 inför antagandet av rådets förordning (EG) nr .../98 ... om genusfrågornas integrering med utvecklingssamarbetet

eurovoc_concepts:
EU aid
developing countries
diplomatic representation
economic cooperation
gender equality
joint action

formats: html pdf print

text: C 204/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 6. 98 GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 33/98 antagen av rådet den 30 mars 1998 inför antagandet av rådets förordning (EG) nr. /98. om genusfrågornas integrering med utvecklingssamarbetet (98/C 204/02) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 6. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europe- iska gemenskapen, särskilt artikel 130w i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), i enlighet med det förfarande som avses i artikel 189c i fördraget (2), och med beaktande av följande: 1. 2. 3. 4. 5. Kvinnornas viktiga ekonomiska och sociala roll i utvecklingsländerna har lett till ett allt bredare internationellt erkännande av att deras fulla delta- gande utan diskriminering är oundgängligt för en hållbar och verklig utveckling. Idag lämnar de sitt bidrag till utvecklingen trots att de konfronteras med avsevärda hinder som är specifika för kvinnor och som begränsar resultatet av deras arbete och minskar nyttan av deras verk- samhet för samhället som helhet. Bland dessa hinder märks bestående och allvarliga olikheter mellan kvinnor och män i fråga om rätten för kvinnor till jämlikt deltagande i utveck- lingen, tillgång till grundläggande tjänster, möjlig- het att delta i beslutsprocessen och kontroll över ekonomiska resurser. När utvecklingsinsatser har genomförts har skillna- derna mellan kvinnor och män i fråga omställning, roller, möjligheter och prioriteringar sällan tagits upp på ett riktigt sätt, och detta har minskat åtgärdernas övergripande framgång. Att komma till rätta med genusbetingade olikheter mellan kvinnor och män och stärka kvinnornas roll är avgörande för den sociala rättvisan och utvecklingssatsningens effektivitet. I utvecklingssamarbetet bör också nödvändiga åtföljande förändringar uppmuntras i fråga om attityder, strukturer och mekanismer på politisk, ekonomisk och juridisk nivå, på gemenskapsnivå samt inom familjen. Särskilda satsningar för att stärka kvinnornas roll för utvecklingen måste göras men det erkänns nu också att perspektivet måste vidgas till att omfatta både kvinnors och mäns roller, ansvar, behov, tillgång till resurser och beslutsfattande samt ban- den mellan dessa, vilket benämns genusfrågor. För att en effektiv utveckling skall komma till stånd krävs att en analys av genusfrågorna syste- matiskt integreras med utformning, genomförande och utvärdering av alla insatser och strategier inom utvecklingsbiståndet. Dessa frågor analyseras mer detaljerat i kommissio- nens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 18 september 1995 om integrering av könsfrågor i utvecklingssamarbetet och analysen stöds av rådet i dess resolution av den 20 december 1995. 7. 8. 9. 10. Rådet har i en rad slutsatser från 1982 till 1993 betonat den vikt det lägger vid kvinnornas roll för utvecklingssamarbetet. 11. Gemenskapen och dess medlemsstater har under- tecknat Nairobi Forward-Looking Strategies från 1985 samt förklaringen från fjärde internationella kvinnokonferensen i Beijing 1995 och dess hand- lingsprogram, vilka understryker behovet av att ingripa mot hinder för jämställdhet världen över och av att se till att det perspektivet avspeglas på alla politikområden och i alla program. (1) EGT C (2) Europaparlamentets yttrande av den 19 november 1997 (EGT C 371, 8. 12. 1997, s. 78), rådets gemensamma stånd- punkt av den 30 mars 1998 och Europaparlamentets beslut av den. (ännu ej offentliggjort i EGT). 12. I Förenta nationernas konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (1979) betecknas diskriminering av kvinnor som ett hinder för utvecklingen och som något parterna är eniga om att bruka alla lämpliga medel för att avskaffa. I 30. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 204/19 FN:s deklaration om rätten till utveckling (1986) betonas vars och ens rätt att delta i och bidra till utvecklingen och behovet av att verksamma åtgär- der vidtas för att tillförsäkra kvinnorna en aktiv roll i utvecklingsprocessen. 13. 14. I åtskilliga resolutioner, och särskilt i resolutionen av den 14 maj 1992 om kvinnornas situation i utvecklingsländerna och i resolutionen av den 15 juni 1995 om fjärde internationella kvinnokonfe- rensen i Beijing, har Europaparlamentet betonat behovet av att gemenskapen ägnar tillräcklig upp- märksamhet åt kvinnornas roller och prioriteringar i utvecklingssamarbetet samt vidtar lämpliga åtgär- der för att säkerställa ett aktivt genomförande av slutsatserna från konferensen i Beijing. I den resolution som den 20 december 1995 antogs av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar uttalas stöd för kommissionens medde- lande i samma fråga; i den krävs också genusfrå- gornas fullständiga integration med utvecklings- samarbetet och samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna på detta område, och riktlin- jer läggs fram som omsätter de politiska åtaganden som gjorts i Beijing till utvecklingssamarbete. 15. Detta tillvägagångssätt stöds också i rådets och medlemsstaternas resolution om mänsklig och social utveckling av den 22 november 1996. 16. Eftersom det är allmänt erkänt att dessa frågor är viktiga för ett effektivt utvecklingssamarbete finns det anledning att planera för särskilda åtgärder som tillförsäkrar frågorna adekvat uppmärksamhet inom samtliga finansiella gemenskapsinstrument, vilka i ökad omfattning bör ansvara för dessa nyckelfrågor. 17. De effektivaste förhållningssättet utgörs av strate- giska och tydligt målinriktade initiativ för medvet- avsevärd kan andegörande multiplikatoreffekt, snarare än av finansiering av småskaliga operationella projekt. som en få själv måste vidta ytterligare åtgärder för att genom- föra sina utfästelser från Beijing, i förhållande till dem som vidtagits av medlemsstaterna. 19. Åtgärder måste vidtas för att finansiera de verk- samheter som omfattas av denna förordning. 20. Ett finansiellt referensbelopp i enlighet med punkt 2 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens förklaring av den 6 mars 1995 om införande av finansiella bestämmelser i rättsakterna (1) förs in i denna förordning för perioden 1999—2003 utan att det påverkar budgetmyndighetens behörighet enligt fördraget. 21. Detaljerade genomförandebestämmelser, särskilt beträffande åtgärdsformer, biståndsmottagare och förfaranden för beslutsfattande, bör antas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Gemenskapen skall ge ekonomiskt stöd och tekniskt kunnande för att stödja mainstreaming av genusaspekter på alla politikområden och i alla insatser inom utveck- lingssamarbetet. 2. Det bistånd som ges enligt denna förordning skall komplettera, stärka och samordna bistånd som ges med hjälp av andra instrument för utvecklingssamarbete, inbe- gripet befintliga instrument på mellanstatlig och/eller nationell nivå och syfta till att genusfrågorna till fullo beaktas på gemenskapens politikområden och i dess insatser. 3. I denna förordning avses med genusfrågor de olika och med varandra förbundna roller, ansvarsområden och möjligheter som kvinnor och män har på utvecklingsom- rådet, som är kulturspecifika och skapade av samhället och dessutom kan ändras med tidens gång, bland annat till följd av politiska insatser. Artikel 2 1. De centrala målen för de verksamheter som skall genomföras enligt denna förordning är följande: 18. Gemenskapens verksamhet inom utvecklingssamar- betet har en betydelse som gör att gemenskapen (1) EGT C 102, 4. 4. 1996, s. 4. C 204/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 6. 98 a) Att stödja mainstreaming av genusanalysen, särskilt när det gäller kvinnors och mäns rättsliga och faktiska ställning, deras behov och deras bidrag till samhället och familjen samt att stödja ett genusmedvetet förhåll- ningssätt vid utarbetande, utformning och genomfö- rande av gemenskapens utvecklingspolitik och utveck- lingsinsatser på makro-, meso- och mikronivå samt vid uppföljning och utvärdering av dessa. — Stöd till utarbetande, uppföljning och kontroll av nationella planer i utvecklingsländerna, syftande till att genomföra Beijingkonferensens handlingspro- gram. — Åtgärder inom ramen för samarbete med medlemssta- terna för att integrera genusfrågorna med utvecklings- samarbetet. b) Att stödja och underlätta införande av åtgärder rik- tade mot betydelsefulla genusbetingade olikheter, och detta i tillräckligt stor skala, i samtliga gemenskapsin- satser för utveckling, särskilt när det gäller tillgång till resurser och tjänster samt deltagande i beslutsproces- ser inom politik, ekonomi och samhällsliv. c) Att gradvis åstadkomma att en kraftigt ökad procent- andel av gemenskapens insatser år 2003 uppfyller OECD/DAC:s kriterier för könsintegration eller posi- tiv särbehandling. d) Att i utvecklingsländerna utveckla och främja offentlig och enskild inhemsk kapacitet för att ta ansvar och initiativ för att integrera genusfrågorna med utveck- lingssatsningarna. 2. Den verksamhet som kan komma i fråga för stöd är särskilt följande: — Teknisk rådgivning och stöd för genusfrågornas inte- gration med utvecklingsinsatserna. — Verksamhet som syftar till att föra in genusfrågor i analyser, politikområden och länder- eller sektorstra- tegier. — Program för att bygga upp utvecklingsländernas institutionella och operationella kapacitet i genusfrå- gor på nationell, regional och lokal nivå, inbegripet i fråga om rättsliga och administrativa åtgärder för lika rättigheter för kvinnor och män. — Stöd till insamling och spridning av könsuppdelad statistik. — Utarbetande av metoder, riktlinjer, handledningar, förfaranden, indikatorer och andra funktionsdugliga instrument som kan användas för att bättre integrera genusfrågorna med utvecklingsarbetet. 3. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas genusfrå- gornas införlivande med framväxande områden för utvecklingssamarbete. Artikel 3 Den verksamhet som genomförs i enlighet med denna förordning kan rikta sig till offentliga myndigheter och organ, decentraliserade avdelningar, regionala organ, uni- versitet och forskningsinstitut, traditionella och lokala sammanslutningar, fackföreningar, icke-statliga organisa- tioner, allmännyttiga sammanslutningar och föreningar som företräder lokala befolkningsgrupper, särskilt kvin- nor, samt kooperativ och kreditinstitut för jordbruk och hantverk. Särskild uppmärksamhet skall ägnas sådana inhemska strukturer som kan bidra till att stärka lokala krafter när det gäller genusfrågorna. Artikel 4 1. Gemenskapens finansiering av de insatser som avses i fem år artikel 1 (1999—2003). skall omfatta en period på Det finansiella referensbeloppet för genomförande av detta program under perioden 1999—2003 skall uppgå till 25 miljoner ecu. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndighe- ten inom ramen för budgetplanen. 2. Budgetmyndigheten skall fastställa de anslag som står till förfogande för varje budgetår under beaktande av de principer för en sund ekonomisk förvaltning som anges i artikel 2 i budgetförordningen för Europeiska gemenska- pernas allmänna budget. Artikel 5 — Tematiskt uppdelad kontroll och utvärdering. — Arbete för att utbilda och medvetandegöra viktiga beslutsfattare inom kommissionen och i utvecklings- länderna. 1. De instrument som skall användas för i artikel 2 avsedd verksamhet skall omfatta bland annat studier, lämpligt tekniskt bistånd med bl. a. användning på kort och lång sikt av experter, utbildningsfunktioner och andra funktioner, leveranser och arbeten liksom revisio- ner samt utvärderings- och övervakningsuppdrag. 30. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 204/21 2. Gemenskapens finansiering får avse såväl investe- ringar, med undantag för köp av fast egendom, som fasta kostnader (som får innefatta kostnader för administra- tion, underhåll och drift) eftersom projektet i möjligaste mån skall ha som mål att vara livskraftigt på medellång sikt. Artikel 6 Ekonomiskt bistånd enligt denna förordning skall vara gåvobistånd. Med undantag för utbildnings- och forskningsprogram kan dock dessa driftskostnader i allmänhet endast täckas i inledningsfasen och med avtagande täckningsgrad. 3. De i artikel 3 angivna förmånstagarna skall upp- manas att bidra. Detta bidrag skall vara beroende på deras resurser och karaktären hos insatsen ifråga. 4. Möjligheter till samfinansiering med andra givare får sökas, särskilt med medlemsstater och berörda internatio- nella organisationer. 5. Nödvändiga åtgärder skall vidtas för att betona biståndets gemenskapskaraktär i fråga om bistånd som lämnas enligt denna förordning. 6. För att uppnå de mål om konsekvens och komple- mentaritet som ställs upp i fördraget samt säkerställa största möjliga effektivitet för alla dessa insatser får kommissionen vidta alla nödvändiga samordningsåtgär- der, och särskilt a) inrätta ett system för systematiskt utbyte och analys av information rörande de insatser som gemenskapen och medlemsstaterna finansierar eller överväger att finansiera, samt b) samordna insatserna på plats, inom ramen för regel- bundna möten och informationsutbyte mellan kom- missionens och medlemsstaternas företrädare i motta- garländerna. 7. Kommissionen får anordna möten mellan företrädare för kommissionen, medlemsstater och partnerländer för att öka medvetenheten och genusfrågorna på framväx- ande områden för utvecklingssamarbete. 8. För att uppnå största möjliga verkan på det interna- tionella och nationella planet får kommissionen tillsam- mans med medlemsstaterna ta alla slags initiativ för att säkerställa god samordning och nära samarbete, särskilt när det gäller informationsutbyte, med mottagarländerna samt med långivare och övriga berörda internationella organ, särskilt dem inom FN-systemet. Artikel 7 1. Kommissionen skall ansvara för värdering av, beslut om och förvaltning av de insatser som omfattas av denna förordning i enlighet med gällande budgetförfaranden och andra förfaranden, särskilt sådana som föreskrivs i bud- getförordningen för Europeiska gemenskapernas all- männa budget. 2. Varje beslut om gåvobistånd på över 1 miljon ecu som beviljas för enskilda insatser och finansieras i enlig- het med denna förordning skall fattas i enlighet med förfarandet i artikel 8. 3. Kommissionen skall bemyndigas att utan att rådfråga den kommitte´ som avses i artikel 8 godkänna alla ytterli- gare åtaganden som kan behövas för att täcka varje kostnadsöverskridande, förutsett eller konstaterat, i sam- band med dessa insatser, om överskridandet eller det ytterligare behovet uppgår till högst 20 % av det ursprungliga åtagande som fastställdes genom finansie- ringsbeslutet. 4. Varje överenskommelse eller avtal om finansiering som ingås enligt denna förordning skall innehålla en bestämmelse om att kommissionen och revisionsrätten får utföra kontroller på plats i enlighet med de sedvanliga förfaranden som kommissionen föreskrivit inom ramen för gällande regler, särskilt dem i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. 5. När insatser är föremål för finansieringsavtal mellan gemenskapen och mottagarlandet, skall i dessa föreskri- vas att betalning av skatter, tullar och andra avgifter inte skall täckas av gemenskapen. 6. Deltagande i anbudsinfordran och upphandling skall vara öppet på lika villkor för alla fysiska och juridiska personer i medlemsstaterna och i mottagarstaten. Det får utsträckas till att gälla även andra utvecklingsländer och, i vederbörligen motiverade undantagsfall, till andra tredje länder. 7. Leveranserna skall ha sitt ursprung i medlemsstaterna eller i mottagarlandet eller andra utvecklingsländer. I vederbörligen motiverade undantagsfall får de ha sitt ursprung i andra länder. 8. Särskild uppmärksamhet skall ägnas C 204/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 6. 98 — ansträngningar för att uppnå lönsamhet och bestå- ende verkningar i samband med att projektet utfor- mas, — klart definierade och uppföljda mål samt framgångs- indikatorer för samtliga projekt, och — projektens och programmens möjligheter att se till att det mål som består i mainstreaming av genusdimen- sionen beaktas i stor omfattning i gemenskapens insatser. Artikel 8 1. Kommissionen skall biträdas av den kommitte´ som, för det aktuella geografiska området, är behörig i utveck- lingsfrågor. 2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommitte´n ett förslag till åtgärder. Kommitte´n skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen, varvid medlemsstaternas röster skall vägas enligt samma artikel. Ordföranden får inte rösta. Kommissionen skall besluta med omedelbar verkan. Om beslutet inte är förenligt med kommitte´ns yttrande skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet. I sådana fall — skall kommissionen uppskjuta tillämpningen av de beslutade åtgärderna under en månad räknat från den dag då rådet underrättades, — får rådet fatta ett annat beslut med kvalificerad majoritet inom den tid som anges i föregående stycke. Artikel 9 En gång om året skall, inom ramen för ett gemensamt möte mellan de kommitte´er som anges i artikel 8. 1, och på grundval av en framställning från kommissionens företrädare, en diskussion hållas om de allmänna riktlin- jerna för de insatser som skall genomföras under det kommande året. redogör för de enligt denna förordning finansierade verk- samheter som rör genusfrågornas integrering med gemen- skapens utvecklingssamarbete och för deras resultat samt — en förteckning över projekten med uppgift om nam- nen på genomförandepartner och hur stor andel av driftskostnaderna som finansieras av gemenskapen, samt — en utvärdering, med sifferuppgifter, av hur denna förordning genomförts under budgetåret. 2. Kommissionen skall regelbundet utvärdera de insatser som gemenskapens finansieras för att fastställa om deras mål har uppnåtts och för att ange riktlinjer för hur effektiviteten hos framtida insatser skall kunna förbätt- ras. Kommissionen skall överlämna en sammanfattning av de gjorda utvärderingarna till den kommitte´ som anges i artikel 8, och den kommitte´n skall, om det är lämpligt, kunna granska utvärderingarna. Utvärderingsrapporterna skall vara tillgängliga för de medlemsstater som begär att få ta del av dem. 3. Kommissionen skall varje månad underrätta med- lemsstaterna om de insatser och projekt som har god- känts med uppgift om belopp, art, mottagarland och parter. 4. Den finansieringsplan som anger riktlinjer och krite- rier för urval av projekt skall genom kommissionens avdelningar offentliggöras och distribueras till berörda parter, även kommissionens delegationer i mottagarlän- derna. Artikel 11 1. Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskaper- nas officiella tidning. Den skall tillämpas till och med den 31 december 2003. 2. Tre år efter denna förordnings ikraftträdande skall kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en samlad utvärdering av de insatser som gemenskapen har finansierat enligt denna förordning, eventuellt åtföljd av förslag beträffande förordningens framtid. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Artikel 10 Utfärdad i. 1. Efter varje budgetår skall kommissionen till Europa- parlamentet och rådet överlämna en årsrapport som På rådets vägnar Ordförande 30. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 204/23 RÅDETS MOTIVERING I. INLEDNING 1. Kommissionen översände till rådet i brev av den 20 juni 1997 ett förslag (1) till förordning om integrering av könsfrågor i utvecklingssamarbetet. 2. Den 19 november 1997 avgav parlamentet sitt yttrande vid en första behandling om detta förslag (2). 3. Den 30 mars 1998 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 189c i fördraget. II. SYFTET MED FÖRSLAGET Förslaget syftar till att skapa en rättslig grund för användningen av de anslag som upptas i budgeten för att stödja en övergripande inställning (mainstreaming) av medvetenhet om könsfrågorna i alla principer och insatser som rör gemenskapens utvecklingssamarbete. Det bistånd som lämnas enligt den nu gällande förordningen stärker och samordnar det som lämnas genom andra medel för utvecklingssamarbete. III. ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN Den gemensamma ståndpunkten återger det väsentliga i kommissionens förslag när det gäller de ändamål och de verksamheter som skall finansieras (artiklarna 1 och 2), vilka kommer i åtnjutande av insatser företagna enligt förordningen (artikel 3) samt vilka medel som skall användas och biståndets art (artikel 5 och 6). Rådet har likaledes i sin gemensamma ståndpunkt godtagit flertalet av de ändringar som har föreslagits av Europa- parlamentet. Rådet har likväl, med tanke på ändamålet med denna förordning, dess egenskap av komplement till andra medel för utvecklingssamarbete och den övergripande karaktären hos ett ”könsperspektiv”, ansett att förordningen bör gälla endast under en begränsad tid. Kommissionen uppmanas att, tre år efter denna förordnings ikraftträdande, för parlamen- tet och rådet lägga fram en övergripande utvärdering av de insatser som har finansierats av gemenskapen inom ramen för denna förordning, eventuellt åtföljd av förslag när det gäller denna förordnings framtid. Eftersom det gäller beslutsförfaranden har rådet fäst avseende vid de tekniska behoven av en effektiv förvaltning som beaktar arten av insatserna och sin genomsnittliga omfatt- ning. Därför enades man om att besluten när det gäller (1) Ännu inte offentliggjort i EGT. (2) EGT C 371, 8. 12. 1997, s. 74. C 204/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 6. 98 — gåvobiståndsinsatser på mer än 1 miljon ecu, anslagna för särskilda verksamheter, skall fattas enligt förfarande IIb i beslutet om kommitte´förfarande, — de årliga allmänna riktlinjerna skall diskuteras inom ramen för ett gemensamt möte med de kommitte´er som omnämns i artikel 8. 1


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 970/98 dell'on. Robin TEVERSON alla Commissione. Ritardi nei pagamenti FSE relativi al 1996

eurovoc_concepts:
EU programme
European Social Fund
advance payment
claim
own resources
payment


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 731/98 του Συμβουλίου της 30ής Μαρτίου 1998 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 3070/95 για τη θέσπιση ενός προτύπου προγράμματος δορυφορικής παρακολούθησης στη ζώνη διακανονισμού NAFO

eurovoc_concepts: North-West Atlantic Fisheries Organisation

text: 2. 4. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 102/5 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 731/98 TOU SULBOUKIOU tgr 30 ˜gr Laqt˜iou 1998 cia tqopopo˜igsg tou jamomislo ˜u (EJ) aqih. 3070/95 cia tg h ˜espisg em ˜or pqot ˜upou pqocq ˜allator doquvoqij ˜gr paqajoko ˜uhgsgr stg f ˜ymg diajamomislo ˜u NAFO TO SULBOUKIO TGS EUQYPA˘IJGS EMYSGS, ˜Ewomtar up ˜oxg: tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar, jai id˜iyr to ˜aqhqo 43, tgm pq ˜otasg tgr Epitqop ˜gr (1), tg cm ˜ylg tou Euqypaˇijo ˜u Joimobouk˜iou (2), Ejtil ˜ymtar: ˜oti, dum ˜alei tou ˜aqhqou 1 tou jamomislo ˜u (EJ) aqih. 3070/95 (3), ta jq ˜atg l ˜ekg h ˜etoum se evaqloc ˜g pq ˜otupo sw ˜edio doquvoqij ˜gr paqajoko ˜uhgsgr cia ta sj ˜avg pou akie ˜uoum stg f ˜ymg diajamomislo ˜u, ap ˜o 1gr Iamouaq˜iou 1996 ˜eyr 31 Dejelbq˜iou 1997· ˜oti stir 19 Septelbq˜iou 1997 g epitqop ˜g akie˜iar tou NAFO en ˜edyse pq ˜otasg le st ˜owo tgm paq ˜atasg tgr isw ˜uor tou pqot ˜upou swed˜iou, ˜eyr tir 31 Dejelbq˜iou 1998· ˜oti g pq ˜otasg, s ˜ulvyma le to ˜aqhqo WI tgr s ˜ulbasgr NAFO jai ev ˜osom dem up ˜aqwei ˜emstasg, jat ˜estg upowqey- tij ˜o l ˜etqo cia ta sulbakk ˜olema l ˜eqg tou NAFO ap ˜o tir 25 Moelbq˜iou 1997· ˜oti pq ˜epei ma tehe˜i se evaqloc ˜g g pq ˜otasg aut ˜g se joimo- tij ˜o ep˜ipedo· ˜oti, cia epitajtijo ˜ur k ˜ocour pou avoqo ˜um to joim ˜o sulv ˜eqom, o paq ˜ym jamomisl ˜or pq ˜epei ma evaqloshe˜i ap ˜o tgm 1g Iamouaq˜iou 1998, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: ˜Aqhqo 1 Sto ˜aqhqo 1 paq ˜acqavor 1 tou jamomislo ˜u (EJ) aqih. 3070/95 g gleqolgm˜ia «31 Dejelbq˜iou 1997» amtijah˜ista- tai ap ˜o tgm gleqolgm˜ia «31 Dejelbq˜iou 1998». ˜Aqhqo 2 O paq ˜ym jamomisl ˜or aqw˜ifei ma isw ˜uei tgm gl ˜eqa tgr dglo- s˜ieus ˜gr tou stgm Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij˜ym Joimot˜gtym. Evaql ˜ofetai ap ˜o tgm 1g Iamouaq˜iou 1998. O paq ˜ym jamomisl ˜or e˜imai desleutij ˜or yr pqor ˜oka ta l ˜eqg tou jai isw ˜uei ˜alesa se j ˜ahe jq ˜ator l ˜ekor. Bqun ˜ekker, 30 Laqt˜iou 1998. Cia to Sulbo˜ukio O Pq˜oedqor LORD SIMON of HIGHBURY (1) EE C 6 tgr 10. 1. 1998, s. 17. (2) Cm ˜ylg pou diatup ˜yhgje stir 13 Laqt˜iou 1998 (dem dglosie ˜uhgje aj ˜ola stgm Ep˜isglg Evgleq˜ida). (3) EE L 329 tgr 30. 12. 1995, s. 11


title: 98/252/PESC: Position commune du 30 mars 1998 définie par le Conseil sur la base de l'article J.2 du traité sur l'Union européenne, concernant le Rwanda

eurovoc_concepts:
Rwanda
crime against humanity
democracy
human rights
ruling
settlement of disputes

text: 7. 4. 98 FR Journal officiel des Communaute´s europe´ennes L 108/1 (Actes adopte´s en application du titre V du traite´ sur l’Union europe´enne) POSITION COMMUNE du 30 mars 1998 de´finie par le Conseil sur la base de l’article J. 2 du traite´ sur l’Union europe´enne, concernant le Rwanda (98/252/PESC) LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE, — de promotion de la re´conciliation, de la reconstruc- tion et du de´veloppement nationaux et de transition vers la de´mocratie, vu le traite´ sur l’Union europe´enne, et notamment son article J. 2, — de protection et de promotion des droits de l’homme et des liberte´s fondamentales. conside´rant que, par la position commune 94/697/PESC du 24 octobre 1994 adopte´e sur la base de l’article J. 2 du traite´ sur l’Union europe´enne, le Conseil a de´fini les objectifs et l’Union vis-à-vis du Rwanda (1); les priorite´s de conside´rant que, par l’action commune 96/250/PESC du 25 mars 1996 adopte´e par le Conseil sur la base de l’article J. 3 du traite´ sur l’Union europe´enne, un envoye´ spe´cial pour la re´gion des Grands Lacs africains a e´te´ de´signe´ (2); conside´rant que, compte tenu de l’e´volution de la situa- tion au Rwanda depuis 1994, il convient d’actualiser la position commune 94/697/PESC, A DÉFINI LA PRÉSENTE POSITION COMMUNE: Article premier Les objectifs et les priorite´s de l’Union europe´enne dans ses relations avec le Rwanda sont d’encourager, de stimu- ler et de soutenir le processus, entame´ par le gouverne- ment du Rwanda: — de rele`vement apre`s le ge´nocide, (1) JO L 283 du 29. 10. 1994, p. 1. (2) JO L 87 du 4. 4. 1996, p. 1. Article 2 L’Union europe´enne affirme que c’est au gouvernement du Rwanda qu’il incombe au premier chef de re´aliser des progre`s dans ces domaines. Afin de soutenir les efforts du gouvernement du Rwanda, l’Union europe´enne, notam- ment par l’entremise de son envoye´ spe´cial dans la re´gion des Grands Lacs: — recherche comment contribuer à mettre fin au conflit de´stabilisateur qui persiste, notamment en soutenant les travaux de la Commission internationale d’en- queˆtre (Rwanda), ainsi qu’à toutes les violations des droits de l’homme re´sultant de ce conflit, — encourage et soutient les efforts faits par le gouverne- ment du Rwanda pour prote´ger et promouvoir les droits de l’homme de tous les Rwandais, notamment par un partenariat e´troit avec l’Ope´ration des Nations unies pour les droits de l’homme au Rwanda, — encourage et soutient les efforts faits par le gouverne- ment du Rwanda pour favoriser la re´conciliation entre tous les Rwandais, y compris par un dialogue avec tous les groupes qui rejettent le recours à la violence, ce dialogue portant notamment sur le par- tage du pouvoir et la protection des minorite´s et devant de´boucher sur un renforcement des institu- tions et des processus de´mocratiques, — encourage et soutient les efforts faits par le gouverne- ment du Rwanda pour ame´liorer le syste`me judiciaire rwandais, y compris pour traduire en justice les responsables de crimes contre l’humanite´, et notam- ment de ge´nocide, L 108/2 FR Journal officiel des Communaute´s europe´ennes 7. 4. 98 — encourage le gouvernement du Rwanda à faire preuve de la plus grande mode´ration dans les condamnations à la peine de mort et leur exe´cution, le but e´tant son abolition totale, et à respecter pleinement ses obliga- tions au titre du pacte international relatif aux droits civils et politiques, ainsi que d’autres garanties inter- nationales concernant la peine de mort, — continue à soutenir les travaux du Tribunal inter- national d’Arusha, et notamment redouble d’efforts pour faire en sorte que tous les États livrent au Tribunal toutes les personnes inculpe´es de ge´nocide et d’autres violations graves du droit humanitaire inter- national, — encourage et soutient l’adoption, par le gouvernement du Rwanda, de mesures non privatives de liberte´s pour certaines cate´gories de prisonniers accuse´s d’eˆtre implique´s à des degre´s moindres dans des crimes contre l’humanite´, — encourage et soutient les efforts faits par le gouverne- ment du Rwanda pour faciliter la re´inte´gration dans la socie´te´ rwandaise des survivants du ge´nocide, des soldats de´mobilise´s et de toutes les autres personnes de´place´es, notamment par une coope´ration e´troite avec les organisations internationales compe´tentes, — encourage une ame´lioration des conditions de vie de tous les Rwandais, compte tenu des effets pre´judicia- bles sur la stabilite´ politique de la pauvrete´ ge´ne´ralise´e et du sous-de´veloppement, — encourage le gouvernement du Rwanda à prendre les mesures approprie´es pour se conformer à la re´solu- tion de l’Assemble´e ge´ne´rale des Nations unies sur la sûrete´ et la se´curite´ du personnel humanitaire (52/ 167). Article 3 Le Conseil note que la Commission a l’intention d’orien- ter son action vers la re´alisation des objectifs et des priorite´s de la pre´sente position commune, le cas e´che´ant en prenant les mesures communautaires approprie´es. Article 4 Dans la mise en œuvre de la pre´sente position commune, l’Union europe´enne coope´rera e´troitement avec l’Organi- sation de l’unite´ africaine et d’autres organisations inte´- resse´es. Article 5 La mise en œuvre de la pre´sente position commune fera l’objet d’un suivi re´gulier. La pre´sente position commune sera re´examine´e dans un de´lai de douze mois. Article 6 La pre´sente position commune prend effet le jour de son adoption. Article 7 La pre´sente position commune est publie´e au Journal officiel. Fait à Bruxelles, le 30 mars 1998. Par le Conseil Le pre´sident M. BECKETT


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1109/98 von Luigi FLORIO an die Kommission. Schutz der europäischen Weine mit kontrollierter Ursprungsbezeichnung

eurovoc_concepts:
United States
World Trade Organisation
bilateral agreement
designation of origin
viticulture
wine of superior quality

text: 19. 11. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 354/63 in diesem Stadium, in dem die Kommission zum Vorliegen einer Vertragsverletzung noch nicht Stellung genommen hat, wa¤re verfru¤ht und ko¤nnte sich negativ auf den Dialog mit dem Mitgliedstaat auswirken, so da(cid:223) die Bereinigung der mutma(cid:223)lichen Vertragsverletzung erschwert wu¤rde. Die Sachlage unterscheidet sich damit deutlich von den mit Gru¤nden versehenen Stellungnahmen, mit denen die Kommission endgu¤ltig Stellung bezieht, und fu¤r die die Bekanntmachung die Regel ist. Dennoch wird von der Vertraulichkeit der Mahnschreiben aus folgenden Gru¤nden abgewichen: › sie gilt nicht fu¤r Fa¤lle, in denen Mitgliedstaaten der Kommission die einzelstaatlichen Ma(cid:223)nahmen zur Umsetzung von Richtlinien nicht mitgeteilt oder Urteile des Gerichtshofs nicht vollzogen haben, denn diese Versto¤(cid:223)e sind o¤ffentlich; › die Kommission kann in bestimmten Fa¤llen eine Bekanntmachung fu¤r erforderlich halten, etwa wenn sich die o¤ffentliche Meinung bereits der Frage angenommen hat und die Verbreitung ungenauer Informationen verhindert werden soll. U¤ ber eine Bekanntmachung wird dabei von Fall zu Fall entschieden. Zudem wird bei Vertragsverletzungsverfahren, die aufgrund einer Beschwerde eingeleitet wurden, der Beschwerdefu¤hrer systematisch u¤ber jedes Stadium des Verfahrens, einschlie(cid:223)lich der Abgabe einer mit Gru¤nden versehenen Stellungnahme, unterrichtet. Selbstversta¤ndlich ist die Kommission stets bereit, auf Anfragen des Parlaments zu konkreten Fa¤llen zu antworten. (98/C 354/105) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1109/98 von Luigi Florio (PPE) an die Kommission (30. Ma¤rz 1998) Betrifft: Schutz der europa¤ischen Weine mit kontrollierter Ursprungsbezeichnung Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) es in den Vereinigten Staaten von Amerika Weingu¤ter gibt, die Weine produzieren, die dann unter den Namen einiger der bekanntesten europa¤ischen Weine mit kontrollierter Ursprungsbezeichnung, insbesondere italienischer, vermarktet werden? Diese Erscheinung wurde durch das derzeitige Fehlen von Instrumenten zum Rechtsschutz der kontrollierten Ursprungsbezeichnungen in den au(cid:223)ereuropa¤ischen La¤ndern mo¤glich, die im Rahmen der GATT-Vereinbarun- gen dem Abkommen von Lissabon nicht beigetreten sind. Meint die Kommission nicht, Initiativen ergreifen zu mu¤ssen, um die Verbreitung solcher Vorkommnisse zu verhindern, die dem europa¤ischen Weinbau schwer zu schaden drohen, indem das Image unserer edelsten Weine und ihre interne und internationale Vermarktung beeintra¤chtigt werden? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (30. April 1998) Der Kommission sind die vom Herrn Abgeordneten vorgebrachten Tatsachen bekannt. Das U¤ bereinkommen der Welthandelsorganisation (WTO) u¤ber handelsbezogene Aspekte der Rechte des geistigen Eigentums (TRIPS), das von der Gemeinschaft 1994 unterzeichnet wurde, verpflichtet die Mitglieder der WTO, die geographischen Angaben der anderen Mitglieder zu schu¤tzen. Allerdings sieht dieses U¤ bereinkommen Ausnahmen vor, insbesondere in Artikel 24 Absatz 4, der den Mitgliedern der WTO erlaubt, die fortgesetzte und gleichartige Benutzung einer bestimmten geographischen Angabe eines anderen Mitglieds zuzulassen, durch die Weine oder Spirituosen gekennzeichnet werden, und zwar fu¤r Personen, die in dem betreffenden Land ihren Wohnsitz haben und diese geographische Angabe laufend mindestens zehn Jahre lang vor dem 15. April 1994 oder gutgla¤ubig benutzt haben. Einerseits sorgt die Gemeinschaft fu¤r die Wahrung ihrer Rechte im Rahmen der WTO, andererseits ist fu¤r sie aber auch der Abschlu(cid:223) bilateraler Abkommen im Weinsektor ein vorrangiges Ziel, um den Schutz der geographischen Angaben gema¤(cid:223) Artikel 24 Absatz 1 des genannten U¤ bereinkommens zu sta¤rken. In dem vom Herrn Abgeordneten speziell angesprochenen Fall setzt die Kommission alles daran, entsprechende Verhandlungen mit den Vereinigten Staaten in die Wege zu leiten


title: WRITTEN QUESTION No. 936/98 by Florus WIJSENBEEK to the Commission. Court proceedings in other countries

eurovoc_concepts:
EU national
carrier
extra-territoriality
intra-EU transport
national law
offence
rest period
road transport
transport regulations
working time


title: 98/265/CE: Decisión del Consejo de 30 de marzo de 1998 relativa a los principios, prioridades, objetivos intermedios y condiciones de la asociación para la adhesión de la República de Lituania

eurovoc_concepts:
EU programme
Lithuania
accession to the European Union
cooperation policy

text: 23. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 121/31 DECISIÓN DEL CONSEJO de 30 de marzo de 1998 relativa a los principios, prioridades, objetivos intermedios y condiciones de la asociación para la adhesión de la República de Lituania (98/265/CE) EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 622/98 del Consejo, de 16 de marzo de 1998, relativo a la asistencia en favor de los Estados candidatos en el marco de una estrategia de preadhesión y, en particular, de la creación de asociacio- nes para la adhesión (1) y, en particular, su artículo 2, Considerando que el dictamen de la Comisión presenta un análisis objetivo sobre la preparación de la República de Lituania para la adhesión y señala determinados aspectos prioritarios en los que quedan progresos por realizar; Considerando que, para prepararse para la adhesión, la República de Lituania debe elaborar un programa nacio- nal para la adopción del acervo; que este programa debe establecer un calendario para la ejecución de las priorida- des y los objetivos intermedios establecidos en la asocia- ción para la adhesión, Vista la propuesta de la Comisión, DECIDE: Considerando que el Consejo Europeo de Luxemburgo ha afirmado que la asociación para la adhesión es un nuevo instrumento que constituye un aspecto clave de la estrategia de preadhesión reforzada; Considerando que el Reglamento (CE) no 622/98 esta- blece que el Consejo debe decidir por mayoría cualificada y previa propuesta de la Comisión los principios, priori- dades, objetivos intermedios y condiciones aplicables a cada asociación para la adhesión, dado que se someterán a cada país candidato, así como los ajustes significativos que se les apliquen posteriormente; Considerando que la asistencia comunitaria está supedi- tada al cumplimiento de determinados elementos esencia- les, en particular los compromisos contenidos en el Acuerdo europeo, así como a los progresos en el cumpli- miento de los criterios de Copenhague; que cuando falte un elemento esencial el Consejo, pronunciándose por mayoría cualificada sobre una propuesta de la Comisión, puede tomar las medidas apropiadas en lo relativo a cualquier asistencia previa a la adhesión; Considerando que el Consejo Europeo de Luxemburgo decidió que la aplicación de la asociación para la adhe- sión y los progresos realizados en la adopción del acervo habrán de ser examinados por los órganos del Acuerdo europeo; Artículo 1 De acuerdo con el artículo 2 del Reglamento (CE) no 622/98, los principios, prioridades, objetivos intermedios y condiciones que figuran en la asociación para la adhe- sión de la República de Lituania se establecen en el anexo, que es parte integrante de la presente Decisión. Artículo 2 La aplicación de la asociación para la adhesión será examinada en el marco del Acuerdo europeo y por las correspondientes instancias del Consejo a los que la Comisión informará regularmente. Artículo 3 La presente Decisión entrará en vigor a los tres días de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Hecho en Bruselas, el 30 de marzo de 1998. Por el Consejo El Presidente M. BECKETT (1) DO L 85 de 20. 3. 1998, p. 1. L 121/32 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 23. 4. 98 ANEXO LITUANIA 1. Objetivos La finalidad de la asociación para la adhesión es integrar en un marco único las áreas prioritarias de la futura labor definidas en el dictamen de la Comisión sobre la solicitud de adhesión a la Unión Europea de Lituania, los recursos financieros disponibles para ayudar a Lituania a realizar estas prioridades y las condiciones que se aplicarán a esta asistencia. La asociación para la adhesión proporcionará el marco para varios instrumentos políticos que servirán para ayudar a los países candidatos en su preparación para la adhesión. Entre e´stos figura, entre otros, el programa nacional de adopción del acervo, que será adoptado por Lituania, la evaluación conjunta de las prioridades de política económica, el pacto contra la delincuencia organizada y el itinerario previsto conducente al mercado interior. Cada uno de estos instrumentos es de distinta naturaleza y se elaborará y aplicará con arreglo a procedimientos específicos. No formarán parte de esta asociación, aunque sus prioridades serán compatibles con la misma. 2. Principios Las principales áreas prioritarias definidas para cada candidato corresponden a su capacidad para asumir la obligación de cumplir los criterios de Copenhague, que establecen que la adhesión requiere: — que el país candidato haya alcanzado una estabilidad institucional que garantice la democracia, el Estado de Derecho, los derechos humanos y el respeto y la protección de las minorías; — la existencia de una economía de mercado en funcionamiento, así como la capacidad de hacer frente a la presión competitiva y a las fuerzas del mercado dentro de la Unión; — la capacidad del candidato de asumir las obligaciones inherentes a la condición de miembro, incluida la observancia de los fines de la unión política, económica y monetaria. En su reunión de Madrid, el Consejo Europeo hizo hincapie´ en la necesidad de que los países candidatos adapten sus estructuras administrativas con el fin de asegurar una aplicación armoniosa de las políticas comunitarias despue´s de la adhesión, y en Luxemburgo insistió en que la incorporación del acervo a la legislación es necesaria, aunque no suficiente; es preciso garantizar su aplicación efectiva. 3. Prioridades y objetivos intermedios Los dictámenes de la Comisión y el examen de los mismos realizado por el Consejo, han puesto de relieve los esfuerzos que aún deben realizar los países candidatos en varios ámbitos con objeto de prepararse para la adhesión, y sostienen que en la actualidad ninguno de estos países cumple plenamente los criterios de Copenhague. Esta situación exigirá que se definan fases intermedias en cuanto a las prioridades, cada una de las cuales deberá ir acompañada de objetivos precisos que deberán establecerse en colaboración con los países de que se trate, y cuyo cumplimiento condicionará el grado de asistencia prestada, el avance de las negociaciones en curso con algunos de los países y la apertura de nuevas negociaciones con los demás. Las prioridades y los objetivos intermedios se han dividido en dos grupos: a corto y a medio plazo. Los incluidos en el grupo a corto plazo se han seleccionado según la premisa de que es realista esperar que Lituania los haya cumplido o haya avanzado sustancialmente en su realización a finales de 1998. A la vista de la premura de tiempo y teniendo en cuenta la capacidad administrativa necesaria para su realización, se ha limitado el grupo de prioridades seleccionado a corto plazo. La realización de las prioridades del grupo a medio plazo se preve´ que se prolongue durante más de un año, si bien la tarea puede y debe iniciarse en el transcurso de 1998. Se invitará a Lituania a elaborar, antes de finales de marzo, un programa nacional de adopción del acervo, que incluya un calendario para conseguir estas prioridades y estos objetivos intermedios y, en la medida de lo posible y cuando corresponda, que indique el personal y los recursos financieros necesarios. La asociación para la adhesión indicará que Lituania tendrá que abordar todas las cuestiones señaladas en el dictamen. La incorporación del acervo a la legislación no es en sí suficiente; es preciso garantizar que se aplica efectivamente en la misma medida que en la Unión. En todos los ámbitos citados a continuación se requiere una aplicación y cumplimiento creíble y efectivo del acervo. 23. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 121/33 Sobre la base del análisis del dictamen de la Comisión y el examen del mismo realizado por el Consejo, se han definido para Lituania las siguientes prioridades y objetivos intermedios a corto y a medio plazo. 3. 1. A c o r t o p l a z o ( 1 9 9 8 ) Reforma económica: fijar prioridades de política económica a medio plazo y realizar una evaluación conjunta dentro del marco del Acuerdo europeo, acelerar la privatización a gran escala y progresar en la reestructuración de los sectores bancario, energe´tico y agroalimentario; aplicar una disciplina financiera a las empresas. Fortalecimiento de la capacidad institucional y administrativa: redoblar los esfuerzos en pro de la reforma estructural de la administración pública, el control de fronteras, las aduanas, los impuestos y las finanzas, así como establecer un plan de formación de funcionarios y de las administraciones judicial, veterinaria y fitosanitaria, sobre todo en cuanto a las instalaciones de las fronteras exteriores; fortalecer las instituciones del área de medio ambiente; emprender la creación de las estructuras necesarias para la política regional y estructural. Mercado interior: mejorar la adaptación en los sectores de la propiedad intelectual e industrial, contratación pública, servicios financieros, fitosanitario y veterinario; administrar y modernizar las estructuras indepen- dientes de normalización y evaluación de la conformidad; adoptar nueva legislación sobre la competencia y establecer un inventario transparente de las ayudas de Estado. Justicia y asuntos de interior: en particular, realizar esfuerzos adicionales para combatir la corrupción y la delincuencia organizada; mejorar el control de las fronteras y el estado de las instalaciones de recepción de refugiados. Medio ambiente: continuar con la incorporación de legislación marco, establecer y aplicar programas específicos de aproximación y estrategias de aplicación de determinados actos legislativos; planificar e iniciar la aplicación de estos programas y estrategias. Energía: en particular, establecer una estrategia global a largo plazo para el sector de la energía y un plan de cierre definitivo de la central de Ignalina, de conformidad con los compromisos establecidos en el Acuerdo sobre la cuenta de seguridad nuclear. 3. 2. A m e d i o p l a z o Reformas económicas: consolidar el proceso de privatización y reestructuración de los sectores bancario, energe´tico y agroalimentario, y adaptar el marco jurídico (legislación sobre quiebras y competencia, simplificación de la reglamentación empresarial, incluido el despido). Política económica: reexaminar periódicamente la evaluación conjunta de las prioridades de política económica y monetaria, en el marco del Acuerdo europeo, centrado en el cumplimiento de los criterios de Copenhague para la adhesión a la Unión y del acervo relativo a la política económica y monetaria (coordinación de políticas económicas, presentación de programas de convergencia, evitación de de´ficit excesivos); aunque no se espera que Lituania adopte el euro inmediatamente despue´s de la adhesión, se espera que adopte políticas destinadas a alcanzar una verdadera convergencia con los objetivos de la Unión en pro de la cohesión económica y social, y una convergencia nominal compatible con el objetivo último de adopción del euro. Fortalecimiento de la capacidad institucional y administrativa: desarrollar una unidad de lucha contra el fraude, un organismo nacional de auditoría y mecanismos de control presupuestario y financiero; mejorar el funcionamiento del sistema judicial; formar al estamento judicial en el Derecho comunitario y su aplicación; fortalecer las instituciones de justicia e interior (garantizando que cuentan con personal en número suficiente y con una formación adecuada, en particular la policía, la policía de fronteras, los ministerios y los tribunales); fortalecer la autoridad responsable de la seguridad nuclear; reformar las administraciones aduanera y fiscal para garantizar su capacidad para aplicar el acervo; reforzar la administración de control alimentario. Mercado Interior: adaptar la legislación relativa a la liberalización del capital y la contratación pública, la política audiovisual, la fiscalidad indirecta y la estadística; lograr una mayor adaptación y una aplicación efectiva de la legislación sobre la competencia, en particular en lo relativo al control de las ayudas de Estado; fortalecer las autoridades encargadas de la competencia; actualizar las estructuras de normalización y evaluación de la conformidad, establecer un sistema de vigilancia del mercado y adaptar la legislación te´cnica horizontal sobre los productos industriales; fomentar el desarrollo de la empresa, incluidas las pequeñas y medianas empresas (PYME); adoptar el acervo en el sector de telecomunicaciones, protección del consumidor y mercado interior de la energía. L 121/34 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 23. 4. 98 Justicia y asuntos de interior: alcanzar una gestión eficaz de las fronteras; la lucha contra la delincuencia organizada (en particular el blanqueo de dinero, la droga y el tráfico de seres humanos) y la corrupción; alinear la política de visados con la de la Unión y culminar su adaptación a los convenios internacionales; aplicar la política migratoria y los procedimientos de asilo, sobre todo en relación con el acervo de Schengen. Agricultura: adaptarse al acervo agrícola (incluidas las cuestiones veterinarias y fitosanitarias, en particular en los controles en las fronteras exteriores); prestar atención a los aspectos medioambientales de la agricultura y la biodiversidad; ultimar el registro de la propiedad y establecer un mercado de tierras operativo; desarrollar la capacidad de aplicar y poner por obra la política agrícola común (PAC), en particular los mecanismos fundamentales y las estructuras administrativas de control de los mercados agrícolas y la aplicación de medidas estructurales y de desarrollo rural, adoptar y aplicar los requisitos veterinarios y fitosanitarios, modernizar algunos establecimientos de la industria agroalimentaria e instala- ciones de pruebas y diagnóstico, reestructurar el sector agroalimentario. Pesca: desarrollar la capacidad de aplicar y poner por obra la política pesquera común. Energía: aplicar una estrategia energe´tica global basada en la eficacia y la diversificación, respetar las normas de seguridad nuclear y los compromisos realistas de cierre definitivo de instalaciones (ve´ase el «Nuclear Safety Account Agreement»). Transportes: realizar esfuerzos adicionales para alinearse con el acervo, en particular en cuanto al transporte marítimo (seguridad) y el transporte por carretera y ferrocarril, y aportar la inversión necesaria para la infraestructura de transportes, en especial la ampliación de las redes transeuropeas. Empleo y asuntos sociales: desarrollar las adecuadas estructuras laborales y de mercado y evaluar conjuntamente las políticas de empleo como preparación para la participación en la coordinación de la política de empleo con la Unión; adaptar la legislación sobre salud y seguridad laboral y profesional, y desarrollar estructuras de ejecución, en particular adoptar la Directiva marco sobre salud y seguridad en el trabajo; mayor desarrollo del diálogo social activo; mayor desarrollo de la protección social; cumplir el principio de igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres; tomar medidas para situar las normas de sanidad pública al mismo nivel que las de la Unión. Medio ambiente: desarrollar tambie´n las estructuras y la capacidad de control, planificación continua y aplicación de programas de aproximación relativos a determinados actos legislativos. Debe prestarse especial atención a la contaminación atmosfe´rica, al agua potable, al sector de residuos y a la seguridad nuclear. Los requisitos de protección del medio ambiente y la necesidad de desarrollo sostenible deben integrarse en la definición y aplicación de las políticas sectoriales nacionales. Política regional y cohesión: establecer el marco jurídico, administrativo y presupuestario para una política nacional que aborde las disparidades regionales de manera integrada, con objeto de participar en los programas estructurales de la Unión tras la adhesión. 4. Programación Lo dotación PHARE correspondiente al período 1995–1997 ascendió a 145 millones de ecus. Sujeto a la aprobación del presupuesto PHARE para el período restante, la Comisión confirmará las dotaciones para 1998 y 1999. Además, Lituania puede acogerse al apoyo del mecanismo de recuperación previsto para 1998. De acuerdo con el Reglamento (CEE) no 3906/89, se presentarán propuestas de financiación al Comite´ de gestión PHARE. Se requerirá sistemáticamente a los países candidatos una financiación conjunta para todos los proyectos de inversión. A partir del año 2000, la asistencia financiera consistirá en subvenciones a la agricultura y un instrumento estructural que concederá prioridad a medidas similares a los Fondos de cohesión. 5. Condicionalidad La asistencia comunitaria estará supeditada al cumplimiento por parte de Lituania de sus compromisos en virtud del Acuerdo europeo, así como a sus progresos en el cumplimiento de los criterios de Copenhague y en la aplicación de la presente asociación para la adhesión. En caso de que no se observaran estas condiciones generales, el Consejo podría decidir, en virtud del artículo 4 del Reglamento (CE) no 622/98, la suspención de la asistencia financiera. 23. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 121/35 6. Seguimiento La aplicación de la asociación para la adhesión se supervisará en el marco del Acuerdo europeo. Se iniciará en 1998, antes de que la Comisión presente al Consejo su primer informe ordinario sobre los progresos alcanzados por Lituania y sobre la aplicación de la asociación para la adhesión. Los aspectos relevantes de la asociación para la adhesión se debatirán en el seno de los correspondientes subcomite´s. El Comite´ de asociación tratará las líneas generales, los avances y los problemas surgidos para conseguir estas prioridades y estos objetivos intermedios, así como otras cuestiones específicas que le sean comunicadas por los subcomite´s. El Comite´ de asociación informará al Consejo de asociación acerca del desarrollo de la asociación para la adhesión. El Comite´ de gestión PHARE garantizará que las decisiones de financiación se ajusten a las asociaciones para la adhesión. La asociación para la adhesión podrá ser modificada en caso necesario de conformidad con el artículo 2 del Reglamento (CE) no 622/98. La Comisión propondrá antes de finalizar 1999, y posteriormente a intervalos regulares, una revisión de dicha asociación sobre la cual el Consejo adoptará una decisión formal. En estas revisiones se estudiará la necesidad de especificar con mayor detalle los objetivos intermedios en función de los avances alcanzados por Lituania en la consecución de los objetivos fijados por la presente asociación


title: PERGUNTA ESCRITA n. 977/98 do Deputado Carlo RIPA DI MEANA à Comissão. Projecto "Lotto zero" - Violação da Directiva relativa à avaliação dos efeitos de determinados projectos públicos e privados no ambiente

eurovoc_concepts:
Italy
cultural heritage
environmental impact
motorway
prevention of pollution
project evaluation
protected area
protection of animal life
protection of plant life
road building


title: WRITTEN QUESTION No. 1057/98 by Paul LANNOYE to the Commission. Multilateral Agreement on Investment

eurovoc_concepts:
environmental protection
investment policy
multilateral agreement
public health
public safety
sustainable development


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 970/98 van Robin TEVERSON aan de Commissie. Vertragingen bij de uitbetaling van ESF-middelen voor 1996


title: WRITTEN QUESTION No. 944/98 by Allan MACARTNEY to the Commission. EAGGF support for fisheries-related projects

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU financing
FIFG
aid system
aquaculture
common fisheries policy
fishery product
marketing

text: 19. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 354/43 (98/C 354/78) SKRIFTLIG FR¯GA E-0943/98 fr(cid:229)n Allan Macartney (ARE) till kommissionen (30 mars 1998) A¤mne: Spridning av erfarenheter mellan partnerskap fo¤r finansiering Vilka (cid:229)tga¤rder vidtas fo¤r att sa¤kersta¤lla att de som hanterar program som omfattar medel fr(cid:229)n ERUF, ESF och EUGFJ sprider exempel p(cid:229) ba¤sta metoder till partnerskap som bygger p(cid:229) deras erfarenheter mellan olika program och medlemsstater? Svar fr(cid:229)n Monika Wulf-Mathies p(cid:229) kommissionens va¤gnar (14 maj 1998) Mottagarna av strukturfondsmedel i medlemsstaterna a¤r inte formellt fo¤rpliktigade till att o¤verfo¤ra sina erfarenheter till andra mottagare. M(cid:229)nga av dem a¤r dock intresserade av de ba¤sta erfarenheterna i andra medlemsstater. Kommissionen uppmuntrar detta erfarenhetsutbyte och st(cid:229)r fo¤r en bred informationsverksamhet. M(cid:229)nga dokument, analyser och rapporter publiceras varje (cid:229)r i pappersform eller p(cid:229) Internet. P(cid:229) kommissionens initiativ h(cid:229)lls m(cid:229)nga seminarier och konferenser, antingen tematiska (t. ex. ja¤mlikhet, miljo¤, utva¤rderingar) eller fo¤r dem som har gemensamma intressen (t. ex. m(cid:229)l 1-omr(cid:229)den, sociala partner). Slutligen uppmuntrar kommissionen ocks(cid:229) medlemsstaterna och regionerna till att anva¤nda programmens tekniska sto¤d till att utbyta erfarenheter med andra mottagare av strukturfondsmedel. (98/C 354/79) SKRIFTLIG FR¯GA E-0944/98 fr(cid:229)n Allan Macartney (ARE) till kommissionen (30 mars 1998) A¤mne: EUGFJ-sto¤d till fiskerirelaterade projekt Kan medlemsstaterna enligt besta¤mmelserna fo¤r m(cid:229)l 5-omr(cid:229)den ge ekonomiskt sto¤d till fo¤retag som inte direkt sysslar med bearbetning eller salufo¤ring av fiskeriprodukter? Skulle, na¤rmare besta¤mt, ett fo¤retag som utvecklar och bygger transportfordon fo¤r frysta och kylda livsmedel › en va¤sentlig produkt fo¤r transporter av fiskeriprodukter fr(cid:229)n hamnen till affa¤ren › kunna bli fo¤rem(cid:229)l fo¤r sto¤d? Svar fr(cid:229)n Emma Bonino p(cid:229) kommissionens va¤gnar (8 maj 1998) Europeiska utvecklings- och garantifonden fo¤r jordbruket (EUGFJ) a¤gnas (cid:229)t anpassning av jordbruksstrukturer. Investeringar i fiskeprojekt i m(cid:229)l 5a-omr(cid:229)den kan erh(cid:229)lla sto¤d genom Fonden fo¤r fiskets utveckling (FFU). Dessa investeringar m(cid:229)ste uppfylla kraven i r(cid:229)dets fo¤rordning (EG) nr 3699/93 av den 21 december om kriterier och fo¤rfaranden fo¤r gemenskapens struktursto¤d inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och fo¤r beredning och avsa¤ttning av dess produkter (1). Investeringar som go¤rs av ett fo¤retag som tillverkar transportfartyg med kylanla¤ggningar bera¤ttigar inte till sto¤d vare sig fr(cid:229)n EUGFJ eller FFU. (1) EGT L 346, 31. 12. 1993


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 943/98 dell'on. Allan MACARTNEY alla Commissione. Diffusione delle esperienze tra partenariati sovvenzionati

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU programme
European Regional Development Fund
European Social Fund
disclosure of information
exchange of information
report

text: 19. 11. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 354/43 (98/C 354/78) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0943/98 di Allan Macartney (ARE) alla Commissione (30 marzo 1998) Oggetto: Diffusione delle esperienze tra partenariati sovvenzionati Puo‘ la Commissione precisare le iniziative che vengono adottate per assicurare che i responsabili dei programmi finanziati da FESR, FES e FEAOG divulghino ai partenariati le migliori pratiche sviluppate sulla base delle esperienze raccolte nei vari programmi e negli Stati membri? Risposta data dalla Sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione (14 maggio 1998) I beneficiari dei Fondi strutturali negli Stati membri non hanno alcun obbligo formale di comunicare le loro esperienze ad altri beneficiari; molti di loro sono tuttavia interessati a conoscere le migliori pratiche attuate negli altri Stati membri. La Commissione incoraggia lo scambio di esperienze e provvede a realizzare svariate attivita‘ informative. Innumerevoli documenti, analisi e relazioni sono pubblicati ogni anno su carta e diffusi su Internet. Numerosi seminari e conferenze sono organizzati per iniziativa della Commissione su temi specifici (ad es. pari opportunita‘, ambiente, valutazione) o tra beneficiari che hanno interessi comuni (ad es. regioni dell(cid:146)obiettivo 1, parti sociali). Infine gli Stati membri e le regioni, incoraggiati dalla Commissione, utilizzano le assegnazioni per l(cid:146)assistenza tecnica previste nei programmi al fine di scambiare esperienze con altri beneficiari dei Fondi strutturali. (98/C 354/79) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0944/98 di Allan Macartney (ARE) alla Commissione (30 marzo 1998) Oggetto: Sovvenzioni FEAOG per i progetti collegati alla pesca Puo‘ la Commissione comunicare se la regolamentazione concernente le zone Obiettivo 5 lascia agli Stati membri un margine di manovra per il finanziamento delle imprese che non partecipano direttamente alla trasformazione o alla commercializzazione dei prodotti della pesca? In particolare, ritiene che un(cid:146)impresa che progetta e realizza veicoli per il trasporto di alimenti congelati o refrigerati, un elemento fondamentale per la consegna dei prodotti della pesca dalla banchina al supermercato, sia ammissibile a tale finanziamento? Risposta data dalla Sig. ra Bonino in nome della Commissione (8 maggio 1998) Il Fondo europeo agricolo di orientamento e garanzia (FEAOG) e‘ destinato a promuovere l(cid:146)adeguamento delle strutture agricole. Gli investimenti nei progetti del settore della pesca per le zone dell(cid:146)obiettivo 5a possono beneficiare di contributi erogati dallo Strumento finanziario di orientamento della pesca (SFOP). Tali investimenti devono essere conformi alla disposizioni del regolamento (CE) n. 3699/93 del Consiglio, del 21 dicembre 1993, che definisce i criteri e le condizioni degli interventi comunitari a finalita‘ strutturale nel settore della pesca, dell(cid:146)acquacoltura e della trasformazione e commercializzazione dei relativi prodotti (1). Da questo punto di vista, gli investimenti realizzati da un(cid:146)impresa che fabbrica veicoli per il trasporto di alimenti refrigerati non sono ammissibili ad un finanziamento dello SFOP o del FEAOG. (1) GU L 346 del 31. 12. 1993


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1095/98 dell'on. Brigitte LANGENHAGEN alla Commissione. Abolizione al 30 giugno 1999 delle vendite duty-free/tax- free nel turismo intracomunitario

eurovoc_concepts:
VAT
alcohol
duty-free sale
excise duty
import tax
intra-EU transport
proposal (EU)
tax-free allowance
tobacco