title: Komission asetus (EY) N:o 716/98, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1998, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta

text: L 100/6 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 1. 4. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 716/98, annettu 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 8 kohdan, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3813/92 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 150/ 95 (5), 1 artiklassa m(cid:132)(cid:132)riteltyj(cid:132) edustavia markkinakursseja k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n kolmannen maan valuuttana ilmoitetun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n muuntamiseen ja niiden perusteella m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n j(cid:132)senval- tioiden valuuttojen maatalouden muuntokurssit; muunto- kurssien vahvistamista ja soveltamista koskevat yksityis- kohtaiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t annetaan komission asetuksessa (ETY) N:o 1068/93 (6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1482/96 (7), sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) viljojen tukeen sovellettava korjauskerroin vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 565/98 (3), ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) voimassa oleva viljojen tukeen sovellettava korjauskerroin olisi muutettava t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)iv(cid:132)n cif-hintojen ja cif-termiiniostohintojen perusteella ja ottaen huomioon markkinoiden odotettavissa oleva kehitys, Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden, lukuun ottamatta maltaita, ennakolta vahvistettuihin vientitukiin sovellet- tava korjauskerroin muutetaan liitteen mukaisesti. korjauskerroin ja tuki on vahvistettava samaa menettely(cid:132) noudattaen; kerrointa voidaan muuttaa kahden vahvista- misen v(cid:132)lisen(cid:132) aikana, ja 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 76, 13. 3. 1998, s. 14 (4) EYVL L 387, 31. 12. 1992, s. 1 (5) EYVL L 22, 31. 1. 1995, s. 1 (6) EYVL L 108, 1. 5. 1993, s. 106 (7) EYVL L 188, 27. 7. 1996, s. 22 1. 4. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 100/7 viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (1) Kuluva 4 1. jakso 5 2. jakso 6 3. jakso 7 4. jakso 8 5. jakso 9 6. jakso 10 (ecua/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) –3,00 0 (cid:190) –15,00 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) –5,00 –5,00 (cid:190) –15,00 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 (cid:190) (cid:190) –7,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) –5,00 –5,00 (cid:190) –15,00 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 (cid:190) (cid:190) –7,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat ovat: 01 kaikki kolmannet maat. Huom. Alueet m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n komission asetuksessa (ETY) N:o 2145/92, sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL L 214, 30. 7. 1992, s. 20)


title: WRITTEN QUESTION No. 859/98 by Ursula SCHLEICHER to the Council. Implications of the ban on tobacco advertising

eurovoc_concepts:
advertising
application of EU law
approximation of laws
competence of the Member States
directive (EU)
health policy
public health
single market
tobacco industry

formats: html pdf print

text: C 323/86 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 21. 10. 98 (98/C 323/116) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0857/98 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Ursula Schleicher (PPE) (31. maaliskuuta 1998) Aihe: Tupakan mainontaa koskevan kiellon vaikutukset Direktiivissa¤ kielleta¤a¤n siirtyma¤kauden ja¤lkeen uusien savukemerkkien nimea¤minen muiden tuotteiden tai palvelujen mukaan. Tarkoittaako ta¤ma¤ kielto, etta¤ tulevaisuudessa on aina tarkastettava ennen uuden savukemerkin markkinoille saattamista, ka¤yteta¤a¤nko¤ aiottua nimea¤ jo jossain pa¤in maailmaa jostain tuotteesta (tai jostain palvelusta)? Lisa¤ksi kielleta¤a¤n ilmaisjakelu, joka sisa¤lta¤a¤ tupakkatuotteen va¤lito¤nta¤ tai va¤lillista¤ mainontaa. Koskeeko ta¤ma¤ myo¤s kaupan alalla tavallisia tavarana¤ytteita¤, jotka liittyva¤t muihin kuin tupakkatuotteisiin 1. (esim. Davidoff-partaveden kaltaiset kosmetiikka-alan tuotteet)? Saavatko ja¤senvaltiot hyva¤ksya¤ yksitta¤istapauksissa muiden kuin tupakkatuotteiden ilmaisjakelun, jos 2. pystyta¤a¤n osoittamaan, etta¤ se ei johda tupakkatuotteiden myynnin edista¤miseen? (98/C 323/117) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0858/98 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Ursula Schleicher (PPE) (31. maaliskuuta 1998) Aihe: Tupakan mainontaa koskevan kiellon vaikutukset Direktiivissa¤ ei ka¤sitella¤ nimenomaisesti mainontaa myyntipisteissa¤, pakkauksissa ja hintamerkinno¤issa¤; siten yksitta¤iset ja¤senvaltiot voivat itse sa¤a¤nnella¤ na¤ita¤ kysymyksia¤. Koskeeko ta¤ma¤ pelka¤sta¤a¤n itse tupakkatuotteita vai (cid:148)erityisesti(cid:148) muita kuin tupakkatuotteita, jotka ovat samannimisia¤? Direktiivissa¤ ei myo¤ska¤a¤n ka¤sitella¤ tupakan mainontaa kolmansista maista tulevissa painotuotteissa. Tarkoittaako ta¤ma¤, etta¤ ja¤senvaltiot voivat pa¤a¤tta¤a¤ vapaasti, hyva¤ksyva¤tko¤ ne ta¤llaisen mainonnan vai 1. kielta¤va¤tko¤ sen, ja luovat siten uusia kaupan esteita¤? 2. Koskeeko ta¤ma¤ sa¤a¤ntely myo¤s muiden kuin tupakkatuotteiden mainontaa? Miten direktiivissa¤ oleva sa¤a¤nno¤s, jolla ja¤senvaltiot valtuutetaan antamaan itse tiukempia sa¤a¤nno¤ksia¤, sopii yhteen EY:n perustamissopimuksen 100 a artiklan 4 kohdassa olevan ma¤a¤ra¤yksen kanssa? (98/C 323/118) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0859/98 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Ursula Schleicher (PPE) (31. maaliskuuta 1998) Aihe: Tupakan mainontaa koskevan kiellon vaikutukset Direktiivilla¤ pyrita¤a¤n terveyspolitiikkaan liittyviin tavoitteisiin, mika¤ on tunnustettu yleisesti. 1. Miksi direktiivin oikeudelliseksi perustaksi ei ole kuitenkaan valittu EY:n perustamissopimuksen 129 artiklaa? 2. Miksi yhteisen kannan johdanto-osan kappaleissa ka¤sitella¤a¤n terveydensuojelua paljon suppeammin kuin komission ehdotuksessa? (98/C 323/119) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0860/98 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Ursula Schleicher (PPE) (31. maaliskuuta 1998) Aihe: Tupakan mainontaa koskevan kiellon vaikutukset Soveltuuko direktiivi, jossa annetaan paljon liikkumavaraa ja¤senvaltioiden erityissa¤a¤ntelylle, ylipa¤a¤nsa¤ oikeus- ka¤yta¤nno¤n yhdenmukaistamiseen?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 858/98 del Ursula SCHLEICHER al Consejo. Repercusiones de la prohibición publicitaria del tabaco

eurovoc_concepts:
advertising
application of EU law
approximation of laws
competence of the Member States
directive (EU)
product designation
public health
single market
tobacco industry
trademark

text: C 323/86 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 10. 98 (98/C 323/116) PREGUNTA ESCRITA E-0857/98 de Ursula Schleicher (PPE) al Consejo (31 de marzo de 1998) Asunto: Repercusiones de la prohibicio·n publicitaria del tabaco La directiva proh(cid:14)·be, despue·s de un per(cid:14)·odo de transicio·n, que nuevas marcas de cigarrillos reciban el nombre de otros productos y servicios ya existentes. ¿Significa esta prohibicio·n que en el futuro, antes de introducir una nueva marca de cigarrillos, habra· que comprobar si el nombre previsto ya se utiliza en algu·n lugar del mundo para algu·n tipo de producto o de servicio? Tambie·n queda prohibido todo tipo de distribucio·n gratuita que pueda suponer una publicidad, directa o indirecta, de un producto del tabaco. ¿Es va·lido esto tambie·n para la habitual distribucio·n comercial de muestras gratuitas de productos distintos 1. del tabaco? (Por ejemplo, de art(cid:14)·culos cosme·ticos como la locio·n de afeitado Davidoff) 2. ¿Pueden admitir los Estados miembros el justificante de que, en casos particulares, la distribucio·n gratuita de productos distintos del tabaco no conlleva un fomento de la comercializacio·n de los productos del tabaco? (98/C 323/117) PREGUNTA ESCRITA E-0858/98 de Ursula Schleicher (PPE) al Consejo (31 de marzo de 1998) Asunto: Repercusiones de la prohibicio·n publicitaria del tabaco La directiva no trata de forma expl(cid:14)·cita la publicidad en los puntos de venta ni la presentacio·n y etiquetado de los precios; por tanto, estas cuestiones pueden ser reguladas por cada uno de los Estados miembros. ¿Es va·lido esto so·lo para los productos del tabaco o tambie·n para los productos distintos del tabaco de la misma marca? La directiva tampoco trata la publicidad del tabaco en las publicaciones de prensa procedentes de terceros pa(cid:14)·ses. ¿Significa esto que queda a libre decisio·n de los Estados miembros permitir o prohibir esta publicidad y, 1. con ello, establecer nuevas restricciones al comercio? 2. ¿Es va·lida esta reglamentacio·n tambie·n para la publicidad de productos distintos del tabaco? ¿Co·mo se compagina la facultad que la directiva concede a los Estados miembros de poder establecer ellos mismos reglamentaciones ma·s estrictas con lo dispuesto en el apartado 4 del art(cid:14)·culo 100 A del Tratado CE? (98/C 323/118) PREGUNTA ESCRITA E-0859/98 de Ursula Schleicher (PPE) al Consejo (31 de marzo de 1998) Asunto: Repercusiones de la prohibicio·n publicitaria del tabaco Es notorio que la directiva persigue un objetivo principalmente sanitario. 1. Entonces, ¿por que· no ha sido incluido el art(cid:14)·culo 129 del Tratado CE como fundamento jur(cid:14)·dico? ¿Por que· los considerandos de la posicio·n comu·n hacen mucho menos hincapie· en la proteccio·n de la salud 2. que la propuesta de la Comisio·n? (98/C 323/119) PREGUNTA ESCRITA E-0860/98 de Ursula Schleicher (PPE) al Consejo (31 de marzo de 1998) Asunto: Repercusiones de la prohibicio·n publicitaria del tabaco ¿Es realmente adecuada la directiva para lograr una armonizacio·n de las disposiciones legales, teniendo en cuenta el amplio margen de maniobra que deja libre a las regulaciones especiales de los Estados miembros?


title: Απόφαση σχετικά με την κοινή θέση που καθόρισε το Συμβούλιο ενόψει της έγκρισης οδηγίας του Συμβουλίου που τροποποιεί την οδηγία 95/ 21/ΕΚ του Συμβουλίου για την επιβολή, σχετικά με τη ναυσιπλοΐα που συνεπάγεται χρήση κοινοτικών λιμένων ή διέλευση από ύδατα υπό τη δικαιοδοσία κράτους μέλους, των διεθνών προτύπων για την ασφάλεια των πλοίων, την πρόληψη της ρύπανσης και τις συνθήκες διαβίωσης και εργασίας επί των πλοίων (έλεγχος του κράτους του λιμένα) (C4-0082/98 97/0215(SYN))

eurovoc_concepts:
EU waters
comitology
harbour installation
maritime safety
prevention of pollution
safety standard
vessel


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 834/98 von Francisca SAUQUILLO PÉREZ DEL ARCO an den Rat. Anerkennung des spanischen Titels eines "ingeniero técnico" bei der Einstellung im europäischen öffentlichen Dienst in der Laufbahngruppe A/LA

eurovoc_concepts:
European official
Spain
administrator
competition (EU)
engineer
equal treatment
power to appoint
recognition of diplomas
recruitment

formats: html print


title: Commission Regulation (EC) No 717/98 of 31 March 1998 fixing the import duties in the cereals sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
cereals
import

formats: pdf print

text: L 100/8 EN Official Journal of the European Communities 1. 4. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 717/98 of 31 March 1998 fixing the import duties in the cereals sector THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organization of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 923/96 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1249/ 96 of 28 June 1996 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 as regards import duties in the cereals sector (3), as last amended by Regulation (EC) No 2092/97 (4), and in particular Article 2 (1) thereof, Whereas Article 10 of Regulation (EEC) No 1766/92 provides that the rates of duty in the Common Customs Tariff are to be charged on import of the products referred to in Article 1 of that Regulation; whereas, however, in the case of the products referred to in para- graph 2 of that Article, the import duty is to be equal to the intervention price valid for such products on importation and increased by 55 %, minus the cif import price applicable to the consignment in question; Whereas, pursuant to Article 10 (3) of Regulation (EEC) No 1766/92, the cif import prices are calculated on the basis of the representative prices for the product in ques- tion on the world market; Whereas Regulation (EC) No 1249/96 lays down detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 as regards import duties in the cereals sector; Whereas the import duties are applicable until new duties are fixed and enter into force; whereas they also remain in force in cases where no quotation is available for the reference exchange referred to in Annex II to Regulation (EC) No 1249/96 during the two weeks preceding the next periodical fixing; Whereas, in order to allow the import duty system to rates function normally, recorded during a reference period should be used for calculating the duties; representative market the Whereas application of Regulation (EC) No 1249/96 results in import duties being fixed as set out in the Annex to this Regulation, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The import duties in the cereals sector referred to in Article 10 (2) of Regulation (EEC) No 1766/92 shall be those fixed in Annex I to this Regulation on the basis of the information given in Annex II. Article 2 This Regulation shall enter into force on 1 April 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 31 March 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 161, 29. 6. 1996, p. 125. (4) OJ L 292, 25. 10. 1997, p. 10. 1. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities L 100/9 Import duties for the products listed in Article 10 (2) of Regulation (EEC) No 1766/92 ANNEX I CN code Description 1001 10 00 Durum wheat (1) 1001 90 91 Common wheat seed 1001 90 99 Common high quality wheat other than for sowing (3) medium quality low quality 1002 00 00 Rye 1003 00 10 Barley, seed 1003 00 90 Barley, other (3) 1005 10 90 Maize seed other than hybrid 1005 90 00 Maize other than seed (3) 1007 00 90 Grain sorghum other than hybrids for sowing Import duty by land inland waterway or sea from Mediterranean, the Black Sea or Baltic Sea ports (ECU/tonne) Import duty by air or by sea from other ports (2) (ECU/tonne) 0,00 42,95 42,95 63,84 76,54 76,51 76,51 76,51 87,13 87,13 76,51 0,00 32,95 32,95 53,84 66,54 66,51 66,51 66,51 77,13 77,13 66,51 (1) In the case of durum wheat not meeting the minimum quality requirements referred to in Annex I to Regulation (EC) No 1249/96, the duty applicable is that fixed for low-quality common wheat. (2) For goods arriving in the Community via the Atlantic Ocean or via the Suez Canal (Article 2 (4) of Regulation (EC) No 1249/96), the importer may benefit from a reduction in the duty of: (cid:190) ECU 3 per tonne, where the port of unloading is on the Mediterranean Sea, or (cid:190) ECU 2 per tonne, where the port of unloading is in Ireland, the United Kingdom, Denmark, Sweden, Finland or the Atlantic Coasts of the Iberian Peninsula. (3) The importer may benefit from a flat-rate reduction of ECU 14 or 8 per tonne, where the conditions laid down in Article 2 (5) of Regulation (EC) No 1249/96 are met. L 100/10 EN Official Journal of the European Communities 1. 4. 98 ANNEX II Factors for calculating duties (period from 17 March 1998 to 30 March 1998) 1. Averages over the two-week period preceding the day of fixing: Exchange quotations Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Product (% proteins at 12 % humidity) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 US barley 2 Quotation (ECU/tonne) 128,25 116,24 111,59 96,80 205,65 (1) 115,77 (1) Gulf premium (ECU/tonne) 21,08 12,20 4,15 8,35 Great Lakes premium (ECU/tonne) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) Fob Gulf. 2. Freight/cost: Gulf of Mexico (cid:190) Rotterdam: ECU 11,76 per tonne; Great Lakes (cid:190) Rotterdam: ECU 24,21 per tonne. 3. Subsidy within the meaning of the third paragraph of Article 4 (2) of Regulation (EC) No 1249/96 : ECU 0,00 per tonne (HRW2) : ECU 0,00 per tonne (SRW2)


title: Forslag til Rådets forordning (EF) om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af telefaxapparater til privat brug med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Japan, Repubblikken Korea, Malaysia, Singapore, Taiwan og Thailand

eurovoc_concepts:
Far East
anti-dumping duty
facsimile
import
telecommunications equipment

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER ft ,«, ft Bruxelles, den 31. 03. 1998 KOM(1998) 193 endelig udg. Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af telefaxapparater til privat brug med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Japan, Republikken Korea, Malaysia, Singapore, Taiwan og Thailand (forelagt af Kommissionen) BKURIJNDELSK Vedr: Anti-dumping undersøgelse vedrørende import af telefaxapparater til privat forbrug med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Japan, Republikken Korea, Malaysia, Singapore, Taiwan og Thailand. 1) Det foreslås hermed, at Rådet vedtager vedlagte forordning om indførelse af en endelig antidumpingtold på import af telefaxapparater til privat brug med oprindelse i de ovennævnte lande. 2) Undersøgelsen blev indledt den 1. februar 1997. Den 1 november 1997 blev der ved Kommissions forordning (EF) Nr. 2140/97' indført en midlertidig antidumpingtold. 3) Efter indførslen af midlertidig antidumpingtold blev der skriftligt indgivet bemærkninger, og de parter, som anmodede herom, blev indrømmet høringer. Alle bcmærkinger blev taget i betragtning. Dette dannede grundlag for den endelige afgørelse, og alle berørte parter blev gjort bekendt med de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var påtænkt at indføre endelige for at fremsætte bemærkinger. foranstaltninger, og blev fremsatte bemærkninger og Kommissionen undersøgte omhyggeligt alle de revurderede sine beregninger i de tilfælde, hvor det fandtes berettiget. indrømmet mulighed 4) Definition af varen: Definitionen af varen er begrænset til thermal papir og thermal eller transfer laserteknologi, og transportable telefaxapparater, som er bestemt for anvendelse i forbindelse med mobiltelefoner, er undtaget. telefaxapparater. Telefaxapparater, anvender blækstråle- som 5) Dumping: Der blev konstateret væsentlige dumpingmarginer for alle eksportører fra de berørte lande. Som følge af bemærkninger fremsat efter indførslen af midlertidig told, blev der foretaget justering for forskelle i handelsled, hvor det fandtes berettiget. og iøvrigt behørigt dokumenteret. 6) Injury: Erhvervsgrenen i EF har lidt væsentlig skade i form af betydelig nedgang i salgsmængde og markedsandele, lav kapacitetsudnyttelse, betydelige financielle lab og tab af arbejdspladser. 7) Årsagssammenhæng: Der blev konstateret betydelig underbud af priserne vedrørende de berørte eksportlande med undtagelse af Japan og Singapore. Der blev konstateret en væsentlig faldende tendens i priserne på importen fra alle de berørte eksportlande. Både prisunderbud og en faldende tendens i priserne har forårsaget en nedgang i priserne på markedet i Fællesskabet, som har forhindret EF-erhvervsgrenen i at hæve priserne til et rentabelt niveau. Importen til dumping priser fra alle de berørte eksporterende i Fællesskabet. lande har derved forårsaget materiel skade på erhvervsgrenen EFTnr. L 297, 31. 10. 1997, p. 61 8) Fællesskabets interesser: Den formodede indvirkning af indførelse/ikke-indførelse af antidumping foranstaltninger blev vurderet med hensyntagen til EF-erhvervsgrenen, importørerne og forbrugerne. 9) Det blev konstateret, at EF-erhvervsgrenen var sund, og undersøgelsen viste at produktionen i EU ville blive indstillet, hvis dumpingen ikke blev elimineret på markedet i Fællesskabet. 10)lndførelsen af en antidumpingtold blev ikke anset for at ville fa væsentlig betydning for importørerne, idet telefaxapparater til privat brug kun udgør en meget lille del af deres samlede omsætning. 1 l)Der blev laget særlig hensyn til hvilken virkning foranstaltningerne ville få over for forbrugerne. Vurderingen af forbrugernes interesser blev vanskeliggjort på grund af manglende samarbejdsvilje fra de europæiske forbrugerorganisationers side, herunder BEUC. I følge informationerne indsamlet i forbindelse med undersøgelsen tyder det ikke på at priserne på telefaxapparater til privat brug fremstillet i Fællesskabet (som forventes stige, da at kunne dække omkring 50% af markedet) vil fællesskabsproducenterne sandsynligvis vil holde stabile priser for at kunne øge salgs mængde og markedsandele. 12)For så vidt angår importerede varer, vil prisstigningen som følge af antidumping foranstaltningerne for størstedelen af eksportørerne, som representerer omkring 70% af den samlede import, blive moderat, mellem 3% og 9% (eller mellem 7 og 27 ECU per enhed). Denne prisstigning skal ses i relation til en forventet levetid for produktet på omkring 5 år, hvilket yderligere vil formindske virkningen overfor forbrugeren. 13)1 sammenligning med virkningen af de samlede omkostninger af antidumping foranstaltningerne overfor forbrugerne viste undersøgelsen, at anslået 4000 arbejdspladser i Fællesskabet (for alle Fællesskabsproducenter, d. v. s. Philips, Sagem samt producenter med relationer til visse eksportører) vil blive reddet eller ihvertfald positivt berørt af indførelsen af endelig antidumpingtold. 14)Medlemsstaterne blev hørt i Det Rådigvende Udvalg den 5 marts 1998. 15)Forordningen om indførelse endelige foranstaltninger, skal offentliggøres ikke senere end 30 April 1998 som følge af de bindende tidsfrister som er gældende for denne undersøgelse. w RÅDETS FORORDNING (EF) NR af. om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af telefaxapparater til privat brug med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Japan, Republikken Korea, Malaysia, Singapore, Taiwan og Thailand RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab1, ændret ved forordning (EF) nr. 2331/962, særlig artikel 9, stk. 4, under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter konsultationer i Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: A. PROCEDURE (1) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2140/971 (i det følgende benævnt "forordningen om midlertidig told") blev der indført midlertidig antidumpingtold den 1. november 1997. Efter indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger tilkendegav EF- erhvervsgrenen, to eksportørsammenslutninger, en række producenter/eksportører og importører deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der havde anmodet om at blive hørt, fik lejlighed dertil. (2) Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen, og aflagde kontrolbesøg hos en række importører, der er forretningsmæssigt forbundne med eksportører i de berørte lande. Parterne blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen påtænkte at anbefale indførelse af en endelig antidumpingtold og opkrævning af de beløb, der var stillet sikkerhed for i form af midlertidig told. Der blev også fastsat en 1 EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. I 2 EFT L 317 af 6. 12. 1996, s. 1 3 EFT L 297 af 31. 10. 1997, s. 61 *» (3) (4) inden for hvilken parterne kunne fremsætte bemærkninger til disse frist, oplysninger. B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE Proceduren omfatter telefaxapparater til privat brug (i det følgende benævnt "telefaxapparater til privat brug" eller "den pågældende vare"). Disse apparater er hovedsagelig bestemt til at overføre og modtage papirdokumenter via et telefonsignal, de anvendes ofte i hjemmet eller som et personligt desktopsæt og omfatter almindeligvis flere kommunikationsfaciliteter. Ud over telefax- og telefonfunktionen og/eller forbindelsen til et telefonapparat eller trådløst håndsæt kan de også omfatte en arkføder samt en eller flere af følgende funktioner: kassette eller digital svarfunktion, kopieringsfunktion og samtaleanlæg. Ovenstående liste er ikke udtømmende. I den foreløbige afgørelse blev der skelnet mellem telefaxapparater til privat brug og telefaxapparater til kontorbrug ved hjælp af deres vægt og størrelse. Kun telefaxapparater af vægt på 5 kg eller derunder og med dimensioner (bredde x dybde * højde), hvor hovedelementet måler 470 mm x 450 mm x 170 mm eller derunder, blev betragtet som telefaxapparater til privat brug i denne undersøgelse. Ved fastsættelsen af vægt og dimensioner blev der ikke taget hensyn til papirmængden og andre forbrugsstoffer og heller ikke til eventuelle trådløse håndsæt. Desuden blev telefaxapparater, der benytter blækstråle- eller laserteknologi, anset for kun at være beregnet til kontorbrug, og derfor blev den midlertidige antidumpingtold ikke anvendt på sådanne apparater. (5) Telefaxapparater 8517 21 00. til privat brug tariferes for øjeblikket under KN-kode 1. Egenskaber ved telefaxapparater til kontorbrug (6) (7) Efter indførelsen af den midlertidige antidumpingtold fremførte flere eksportører, at apparatets vægt og dimensioner ikke var hensigtsmæssige kriterier for en definition af varen, eftersom det inden længe ville føre til, at definitionen også kom til at dække telefaxapparater til kontorbrug. Undersøgelsen har imidlertid vist, at en definition af varen baseret på vægt og dimensioner ikke i undersøgelsesperioden har ført til, at også telefaxapparater til kontorbrug var dækket. Heller ingen af de berørte parter har hævdet, at der mellem afslutningen af undersøgelsesperioden og december 1997 kunne findes telefaxapparater til kontorbrug på markedet i Fællesskabet, som faldt ind under kriterierne for vægt og dimensioner. Med hensyn til udviklingen fremover var der ingen vægtige indlæg fra de berørte parter, og intet i undersøgelsen tydede på, at der ville blive introduceret sådanne kontormaskiner på markedet i den periode, hvor antidumpingtolden finder anvendelse. Konklusionen er derfor, at kriterierne for vægt og dimensioner ikke i nær fremtid vil føre til, at telefaxapparater til kontorbrug vil falde inden for procedurens anvendelsesområde. Hvis det alligevel skulle ske, vil Kommissionen på grundlag af en ansøgning fra interesserede parter hurtigt foretage en undersøgelse af, om disse telefaxapparater for den nuværende procedure, og de falder ind under varedefinitionen interesserede parter og toldmydighederne i medlemsstaterne vil blive underrettet herom. 2. Printteknologi (8) Det blev endvidere fremført, at tclefaxapparater til privat brug, der benytter andre printteknologier end termisk sensitive (dvs. apparater, der benytter termisk overførsel, blækstråle-, laser- eller LED-printteknologi) bør udelukkes. 2. 1 Termiske telefaxapparater (9) Over for dette argument har undersøgelsen vist følgende: Fysiske og tekniske egenskaber ( 10) For vægt og størrelse samt de vigtige tekniske kendetegn svarer telefaxapparater til termisk overførsel til eller er identiske med modeller til termisk papir. Den eneste forskel er printteknologien og som følge heraf det papir, der anvendes. Både termisk overførsels- og termisk papirteknologi anvender varme til at overføre data til papir via et skrivehovede. Begge skrivehoveder er næsten identiske. Det vil derfor i princippet være muligt at benytte termisk papir til udskrivning med et termisk skrivehovede. Desuden er de elektriske komponenter, der kontrollerer skrivehovederne, identiske. De vigtigste elementer i termisk printteknologi er således grundlaget for den seneste termiske overførselsteknik. I den forbindelse anses termisk overførsel derfor som et resultat af normal produktudvikling af termisk papirudskrivningsteknologi. Anvendelse og forbrugeropfattelse (11) Begge varetyper har almindeligvis samme design og udseende, og de er begge lette at betjene. Det har vist sig, at private brugere, små kontorer og termisk papir som hjemmekontorer anvender såvel telefaxapparater til termisk overførsel. telefaxapparater til dvs. bedre i printteknologien, Forskellene for telefaxapparater til termisk overførsel, og fordelene ved at anvende almindeligt papir, er kun et aspekt blandt de mange tekniske egenskaber, som forbrugerne tager med i betragtningerne. Hovedformålet for forbrugeren, der ønsker at købe el telefaxapparat, er stadigvæk at få et apparat til personlig brug, som kan sende og modtage telefaxmeddelelser. Hvilken udskrivningsteknologi der anvendes af de to omhandlede varetyper, er sekundært ud fra forbrugerens synspunkt. udskrivningskvalitet Salgskanaler (12) I undersøgelsesperioden blev telefaxapparater til termisk papir og til termisk overførsel almindeligvis solgt gennem de samme salgskanaler. Konklusion (13) I betragtning heraf anses telefaxapparater til termisk papir og telefaxapparater til termisk overførsel for at være én og samme vare. 2. 2 Blækstråle-t laser- og LED-printteknologier og bærbare telefaxapparater (14) Hvad angår telefaxapparater, der anvender blækstråle-, laser- eller LED- printteknologi, er det på grundlag af den endelige undersøgelse bekræftet, at disse maskiner normalt er væsentligt forskellige fra telefaxapparater til privat brug med hensyn til fysiske og tekniske egenskaber (især vægt og dimensioner samt ydeevne), at de er beregnet til kontorbrug snarere end privatbrug, og at de i vid udstrækning sælges gennem andre salgskanaler. (15) Som følge af disse forskelle kan telefaxapparater, der anvender blækstråle-, laser eller LED-printteknologi, ikke betragtes som samme vare som den pågældende vare. (16) Nogle af de berørte parter fremførte også, at visse nye typer af bærbare telefaxapparater, der anvendes sammen med mobiltelefoner, som endnu ikke var tilgængelige på Fællesskabets marked i undersøgelsesperioden, kun er til kontorbrug og derfor bør holdes uden for proceduren. (17) På grundlag af de foreliggende oplysninger anses bærbare telefaxapparater, der anvendes sammen med mobiltelefoner, for at have andre fysiske og tekniske egenskaber, og at de derfor kun er til kontorbrug. Dermed falder disse apparater ikke inden for definitionen af den pågældende vare. Derfor vil Kommissionen på grundlag af en ansøgning fra interesserede parter hurtigt foretage en undersøgelse af, om sådanne bærbare telefaxapparater, når de først er indført i Fællesskabet, falder for den nuværende procedure, og de interesserede parter og toldmyndighederne i medlemsstaterne vil blive underrettet herom. ind under varedefinitionen 3. Konklusioner (18) Den foreløbige afgørelse, ifølge hvilken definitionen af varen baseres på vægt og dimensioner, jf forordningen om midlertidig told bekræftes. (19) Endvidere bekræftes det, at den pågældende vare i overensstemmelse med artikel til termisk papir og 1, stk. 4, i grundforordningen er telefaxapparater telefaxapparater til termisk overførsel. (20) Telefaxapparater, der benytter blækstråle-, laser- eller LED-printteknologi, og bærbare telefaxapparater, der kun kan anvendes sammen med mobiltelefoner, holdes uden for procedurens anvendelsesområde. 1. Samarbejdsniveau C. DUMPING (21) Samarbejdsniveauet for producenter/eksportører i denne procedure var specielt lavt i Malaysia, Thailand, Taiwan, Japan og Kina, da mængden af varer, som eksporteredes til Fællesskabet af de samarbejdsvillige producenter/eksportører, kun udgjorde en lille del af den samlede eksport fra de pågældende lande. (22) De oplysninger, der blev indgivet af de samarbejdsvillige producenter/eksportører blev efterprøvet, og der blev i de fleste tilfælde taget hensyn hertil. I nogle tilfælde fremgik det dog af kontrolbesøg på stedet, at en del af oplysningerne var unøjagtige, ubegrundede eller utilstrækkelige, og der måtte således ses bort fra til artikel 18 i dem. I disse situationer grundforordningen endelig afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. traf Kommissionen i henhold 2. Lande med markedsøkonomi 2. 1 Normal værdi Anvendelse af artikel 18, stk. 1, i grundforordningen (23) Producenten/eksportøren fra Singapore anfægtede Kommissionens beslutning om at gøre brug af foreliggende faktiske oplysninger som fastsat i artikel 18, stk. 1, i grundforordningen ved fastsættelsen af den normale værdi (jf. betragtning 66 i forordningen om midlertidig told). Selskabet hævdede, at de transaktioner på hjemmemarkedet, der ikke var indberettet, var til genudførsel til et tredjeland. Desuden gjorde selskabet gældende, at Kommissionen ifølge artikel 18, stk. 4, i grundforordningen burde have underrettet det om sin beslutning, og at der ikke havde været mulighed for at give yderligere forklaringer. Selskabet anfægtede også den metode, som Kommissionen havde anvendt til at fastlægge den normale værdi ud fra de foreliggende oplysninger, fordi det mente, at de beviser, der var indsamlet på stedet (fakturaer over de ikke indberettede transaktioner), burde have været anvendt i stedet for den højeste indberettede videresalgspris. faktisk var Undersøgelsen viste, at det pågældende salg foregået på hjemmemarkedet, og at det ikke var blevet indberettet som sådan af selskabet. Desuden blev selskabet bedt om at fremlægge beviser for, at det pågældende salg ikke var beregnet til indenlandsk forbrug, men faktisk var blevet eksporteret fra Singapore. Trods gentagne anmodninger afleverede selskabet ikke beviser for, at der efterfølgende var sket genudførsel til et tredjeland. Ved en høring, som selskabet havde anmodet om efter kontrolbesøget, blev der ikke givet nogen tilfredsstillende forklaring. (24) Med hensyn til den metode, Kommissionen havde anvendt til beregningen af den normale værdi for disse transaktioner, blev de oplysninger, der anvendtes til fastsættelse af den normale værdi, kontrolleret, og de er rimelige i betragtning af selskabets delvis manglende samarbejdsvilje. Kommissionens foreløbige afgørelse, som fremgår af betragtning 66 i forordningen om midlertidig told, bekræftes derfor. (25) En af de koreanske producenter/eksportører, for hvem det var blevet besluttet at gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger til at fastsætte selskabets materialeomkostninger i medfør af artikel 18 i grundforordningen (jf. betragtning 32 i forordningen om midlertidig told), hævdede, at denne beslutning var uberettiget, og at det var materialeomkostningerne, som anført i besvarelsen af spørgeskemaet, der skulle have været anvendt i stedet for. Desuden mente selskabet, at den metode, som Kommissionen havde anvendt til at justere den normale værdi som følge af det delvis manglende samarbejde, var fejlagtig. (26) Undersøgelsen viste, at de materialeomkostninger, der var indberettet, var behæftet med alvorlige uoverensstemmelser, og at de derfor ikke kunne accepteres. Der blev ikke indgivet yderligere oplysninger af selskabet for at forklare manglerne. Med hensyn til den metode, der var anvendt til at fastlægge de foreliggende faktiske oplysninger, skal det understreges, at der blev anvendt en sædvanlig fremgangsmåde til at justere materialeomkostningerne, idet det var den mindste forskel, der blev fundet mellem den laveste og den gennemsnitlige materiale værdi. Beregnet normal værdi (SA&G) (27) Den eneste samarbejdsvillige thailandske producent/eksportør, som ikke havde noget salg pa hjemmemarkedet, kunne ikke acceplere den metode, der var anvendl til al fastlægge salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) og fortjeneste til brug ved beregningen af den normale værdi. Som det fremgår af betragtning 77 i forordningen om midlertidig told og i henhold til artikel 2, stk. 6, litra c), i grundforordningen, besluttede Kommissionen, da der ikke var tale om noget om salg på hjemmemarkedet, at beregne den normale værdi ved til selskabets produktionsomkostninger at lægge de vejede gennemsnitlige SA&G på hjemmemarkedet og fortjeneste på rentabelt salg for de samarbejdende eksportører i Taiwan. Selskabet hævdede, at det dannede taiwanske producent/eksportør, og at SA&G og fortjeneste i lyset af denne forbindelse burde være fastlagt på grundlag af den første metode, som fremgår af artikel 2, stk. 6, i grundforordningen, hvilket ifølge selskabet ville være de faktiske omkostninger for det taiwanske selskab. sammen med den samarbejdsvillige enhed en Hvis det var artikel 2, stk. 6, litra c), i grundforordningen, der skulle anvendes, anmodede selskabet om, at det kun skulle være SA&G og fortjeneste for det forbundne taiwanske selskab, der skulle anvendes, som følge af den nære forbindelse mellem de to selskaber. (28) Det skal bemærkes, at ifølge artikel 2, stk. 6, i grundforordningen er det de beløb til dækning af SA&G samt fortjeneste, der påløber og opnås på eksportlandets hjemmemarked, dvs. Thailand, der skal benyttes ved en beregnet værdi. Men på grund af manglende oplysninger om det pågældende selskabs eller af et hvilket som helst andet selskabs salg på hjemmemarkedet af telefaxapparater i Thailand, og eftersom der ikke forelå oplysninger om SA&G og fortjeneste for den samme generelle varekategori, jf. artikel 2, stk. 6, litra a) eller b), i grundforordningen, er det artikel 2, stk. 6, litra c), der skal anvendes, dvs. at SA&G og fortjeneste baseres på enhver anden rimelig metode. I den forbindelse mente Kommissionen, at de vejede gennemsnitlige SA&G og den fortjeneste, der var påløbet hos eller opnået af alle samarbejdende eksportører på det taiwanske marked, var et passende og rimeligt grundlag, eftersom Taiwan er et marked med et stort antal konkurrerende virksomheder, og at det var den bedst mulige måde for Kommissionen til at beregne salgsvilkårene på det thailandske marked for den pågældende vare. (29) Ved, som den thailandske producent foreslog, blot at anvende SA&G og fortjeneste for det taiwanske selskab, som det er forretningsmæssigt forbundet med, opnås ikke et bedre grundlag. Det taiwanske selskabs salg taget for sig udgjorde nemlig kun en relativ mindre del af det taiwanske marked. Sammenligning Importafgifter (30) I betragtning 37 i forordningen om midlertidig told anførte Kommissionen, at koreanske producenters/eksportørers krav om justering for importafgifter blev afvist, eftersom kravene var beregnet på et gennemsnitligt grundlag for alle varer, og der var ikke påvist nogen forbindelse mellem den erlagte told og den pågældende koreanske af producenter/eksportører hævdede, at denne beslutning var urimelig. De anmodede om, at Kommissionen ikke insisterede på præcise beregninger for hver enkelt model, men i stedet accepterede en generel fordeling af erlagt told. Desuden hævdede de, at der måtte ske en justering af toldgodtgørelsen, uanset om modellerne på hjemmemarkedet indeholdt dele, der var indkøbt lokalt eller ej. specifikke model telefaxapparater. Tre (31 ) Det skal understreges, at en af de første betingelser for at kunne gøre dette er, at der foreligger bevis for, at delene ikke er indkøbt lokalt, da der ellers ikke er betalt importafgifter for sådanne dele. I et tilfælde kunne eksportøren, i det mindste delvis, tilfredshed påviser, at justeringen var berettiget. Justeringen blev kun foretaget i det omfang, at kravet var underbygget. til Kommissionens Handelsled a) Forskelle i funktioner (32) De to japanske og singaporeanske producenter/eksportører samt et af de koreanske selskaber krævede en indenlandsk justering for forskelle i handelsled baseret på artikel 2, stk. 10, litra d), i grundforordningen, som i første omgang blev afvist af de grunde, der er omhandlet i betragtning 49 og 71 i forordningen om midlertidig told. Selskaberne gjorde indsigelse herimod og fremhævede igen, at de forskellige funktioner ved indenlandsk salg og ved eksport automatisk ville svare til forskellige handelsled, og at der derfor burde indrømmes en justering for at muliggøre en reel sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen. Til støtte for dette argument anførte selskaberne, at når der beregnes en eksportpris efter artikel 2, stk. 9, i grundforordningen, er det institutionernes normale praksis at trække alle de omkostninger, som påløber hos de forbudne importører i Fællesskabet, fra den pris, der betales af den første uafhængige kunde, hvorved eksportprisen justeres til ab fabrik. Nu fremfører de, at for at opnå en normal værdi i et sammenligneligt handelsled må de samme udgiftskategorier, som påløber på hjemmemarkedet, plus en tilsvarende fortjeneste baseret på hjemmemarkedssalget, også udelukkes i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d) i grundforordningen. (33) Dette argument kan ikke godtages, eftersom der ses bort fra et væsentligt krav i grundforordningen i den forbindelse, nemlig at handelsleddene, hvorigennem salget på hjemmemarkedet og på eksportmarkedet foregår, skal defineres af den pågældende, ligesom også hvordan en eventuel forskel påvirker prisernes sammenlignelighed. (34) Som bekendt betyder institutionernes praksis med at beregne eksportprisen ved at trække de omkostninger, som påløber hos forretningsmæssigt forbundne importører, fra prisen til ualhængige importører, at prisen ved Fællesskabets grænse bringes på samme niveau som ved salg til en uafhængig kunde. Eftersom de forbundne importørers videresalgspris til den uafhængige kunde i dette tilfælde stort set svarer til prisen ved salg til store detailhandlere og forhandlere, vil fradrag af importørens omkostninger ved salg til sådanne kunder resultere i en pris på et højere led i salgskæden. Derfor må eksportprisen efter genberegning opfattes som svarende til prisen ved salg til en forhandler. fratrækkes et (35) Hvad angår selskabernes krav om, at der, når der trækkes omkostninger fra for at genberegne eksportprisen, også bør lignende beløb ved hjemmemarkedsprisen, anses dette krav ikke i sig selv for at være berettiget. Eftersom genberegningen af eksportprisen i det foreliggende tilfælde førte til et handelsled svarende til forhandlerleddet, svarede det til et handelsled på hjemmemarkedet. Det forhold, at der kan påløbe visse omkostninger på hjemmemarkedet, når der sælges til forhandlere, som ikke løber på i det tilsvarende eksportled, hænger sammen med den særlige struktur eller de særlige omstændigheder på det pågældende marked, men kan ikke i sig selv føre til en justering, når det er klart, at priserne er sat over for en lignende kundetype, nemlig forhandlere. (36) De japanske og koreanske selskaber hævdede, at den gennemsnitlige hjemmemarkedspris ikke kan anvendes som en normal værdi, fordi dette salg fandt sted i flere forskellige handelsled, hvoraf kun et svarede til eksportleddet. Kommissionen undersøgte situationen nøje, men kunne ikke konkludere, at eksportørernes påstand var godtgjort, eftersom selskaberne ikke kunne fremlægge en klar fordeling hverken med hensyn til forskellige omkostninger eller priser for at påvise de forskellige handelsled på hjemmemarkedet. Derimod kunne Kommissionen fastslå, at priserne over for samtlige kunder på hjemmemarkedet næsten var de samme, hvilket antydede, at handelsleddene ikke var forskellige. Eftersom hjemmemarkedspriserne over for alle kundegrupper var ens, og at en af disse grupper svarede til handelsleddet for eksportkunder (forhandlere), var det under ingen omstændigheder berettiget at foretage en justering for handelsled. Den normale værdi ville blive den samme, enten den var baseret på salg til én gruppe eller til alle kunder. (37) For så vidt angår Singapore fandt salget på hjemmemarkedet angiveligt sted i et enkelt handelsled, nemlig forhandlerleddet. Som bekendt blev den normale værdi fastsat i henhold til artikel 18, stk. 1, i grundforordningen som følge af, at selskabet havde undladt at transaktioner på hjemmemarkedet af den pågældende vare, hvilket betød, at der ikke kunne foretages en mere detaljeret kontrol af handelsleddene på hjemmemarkedet. Ud fra de oplysninger, Kommissionen havde til rådighed, kunne der ikke konstateres nogen forskel mellem hjemmemarkeds- og eksporthandclsleddet. indberette et større antal (38) Af ovennævnte årsager blev den normale værdi fastsat på grundlag af alt salg på hjemmemarkedet, og justeringen for forskelle i handelsled, som de japanske, singaporeanske og koreanske producenter/eksportører havde anmodet om, blev ikke anset for at være berettiget. (39) I de tilfælde, som ikke er omfattet af en justering for forskelle i handelsled som defineret i artikel 2, stk. 10, litra d), nr. i), i grundforordningen kan der ifølge artikel 2, stk. 10, litra d), nr. ii), ikke desto mindre tillades en særlig justering, når det kan påvises, at visse funktioner er relateret til andre handelsled end det, der benyttes ved sammenligningen. I det foreliggende tilfælde viste undersøgelsen, at der ikke kunne indrømmes justering for forskelle i handelsled, men at der dog skulle tages særligt hensyn til reklameudgifterne i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d), nr. ii). Kommissionen undersøgte især, om reklameudgifterne skulle fremme salget i andre handelsled end det, det benyttes til sammenligningen. Det blev konstateret, at for de berørte selskaber var visse reklameudgifter i det foreliggende tilfælde til et andet handelsled end det, det benyttedes ved sammenligningen. Det besluttedes derfor i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d), nr. ii), i grundforordningen at holde de reklameudgifter, der påløb ved salg på hjemmemarkedet, og som var relateret til et andet handelsled end forhandlerleddet, uden for beregningen af den normale værdi. relateret b) OEM-salg (40) lin ai' producenterne/eksportørerne i Taiwan, en i Thailand og to i Korea anfægtede afvisningen af deres krav om justering for forskelle i handelsled baseret på OEM-eksportsalg. (41) Den ønskede justering kunne ikke indrømmes, idet der ikke kunne fastlægges noget klart prismønster mellem de påståede salgskanaler. I nogle tilfælde viste det sig, at priserne for OEM-modellerne var højere end for salg af eget varemærke. For et af de koreanske selskaber viste det sig også, at den angivne kundeklassifikation var unøjagtig, og at den derfor måtte lades ude af betragtning. På det taiwanske marked var der ikke tegn på stor prisforskel mellem OEM- hjemmemarkedssalg og salg af eget mærke. (42) For den thailandske producent, der ikke havde salg på hjemmemarkedet og kun eksporterede på OEM-basis, blev den normale værdi beregnet ved at benytte gennemsnittet af SA&G og fortjeneste på det taiwanske marked, for hvilket det jf. ovenfor ikke var påkrævet at foretage justering af denne art. Kravet blev derfor afvist. Provision (43) Det thailandske selskab mente ikke, at der skulle fratrækkes en provision på 5% fra prisen til den første uafhængige køber i Fællesskabet for dermed at tage hensyn til dets taiwanske forbundne selskabs deltagelse i disse transaktioner. Ifølge selskabet bør kun direkte relaterede salgsudgifter fratrækkes, og derfor er der ikke noget juridisk grundlag for at anvende denne provision på 5%, som angiveligt rent faktisk ikke var påløbet. (44) Undersøgelsen bekræftede, at hele den thailandske producents/eksportørs eksport til Fællesskabet foregik via det forbundne selskab i Taiwan. Det blev fastslået, at den thailandske producents overførselspriser til det forbundne taiwanske selskab ikke var rimelige på grund af forbindelsen mellem de to selskaber. Ved et kontrolbesøg hos selskabet viste del sig, at der var en forskel mellem overførsclsprisen og den pris, som den første uafhængige kunde i Fællesskabet betalte. Forskellen skulle, i det mindste delvis, dække de omkostninger, der var påløbet for det forbundne selskab for de aktiviteter, der var forbundet med eksporten af den pågældende vare. Da det forbundne taiwanske selskabs funktioner kan betragtes som de samme som for en forhandler, blev en justering på 5% fratrukket prisen til den første uafhængige kunde i Fællesskabet. Dette tal blev anset for at være rimeligt i betragtning af, hvor meget det forbundne selskab var involveret i den thailandske producents/eksportørs salgsaktiviteter. (45) Et af selskaberne i Singapore krævede en justering for provisioner til forbundne selskaber i Japan. Dette krav var allerede blevet afVist med den begrundelse, der fremgår af betragtning 73 i forordningen om midlertidig told. Selskabet anfægtede denne beslutning og fremførte igen, at justeringen var nødvendig på grund af den vigtige rolle, som de to forbundne japanske selskaber spillede i produktion og markedsføring af den pågældende vare i Singapore. (46) Spørgsmålet blev taget op igen. Undersøgelsen viste, al de to forbundne japanske selskaber faktisk modtog royalties og fik overført fortjeneste. Betalinger af denne art kan ikke betragtes som provision i den betydning, der fremgår af artikel 2, stk. 10, nr. i), i grundforordningen. Anmodningen om en justering måtte derfor afvises. (47) Med hensyn til eksportsalget konstateredes det, at det var de japanske selskaber, der helt styrede dette salg. Det singaporeanske selskabs funktion var begrænset til at fakturere varerne og sørge for forsendelsen. Da de forbundne selskabers funktioner kan betragtes som de samme som en forhandlers, blev en justering på 5% fratrukket prisen til den første uafhængige kunde i Fællesskabet for derved at tage hensyn til, at de var involveret i den singaporeanske producents salgs- og administrationsaktiviteter. Justeringen blev sat til 5%, da de faktiske udgifter for de forbundne japanske selskaber ikke var angivet i besvarelsen af spørgeskemaet, selv om der specifikt var anmodet herom, og de derfor ikke kunne efterprøves ved kontrolbesøg hos selskabet. Kreditomkostninger (48) Af betragtning 39 i forordningen om midlertidig told fremgår det, at alle koreanske selskabers krav om justering for kreditomkostninger blev afvist, da kravene var fremsat på grundlag af en såkaldt åben konto, dvs. et revolverende betalingssystem uden bevis for en aftale mellem leverandør og køber af varen på salgstidpunktet. Tre koreanske producenter/eksportører hævdede, at det ikke var i overensstemmelse med almindelig praksis i Kommissionen. Derfor mente de, at der burde være for indrømmet en kreditomkostninger for en kreditperiode på mindst 30 dage. justering af den normale værdi (49) Det er institutionernes praksis at acceptere en justering for kreditomkostninger, hvis eksportøren påviser, at betalingsbetingelserne var en faktor, der blev taget i 10 betragtning ved fastsættelsen af salgspriserne, jf. artikel 2, stk. 10, litra g), i grundforordningen. Der kan derfor kun indrømmes justering for det antal dage, der er aftalt på salgstidspunktet, da kun udgifterne til det antal dage kan betragtes som havende indflydelse på prisen. En sådan aftale eksisterer ikke, når betalingerne er foretaget på grundlag af en åben konto, og følgelig kan kravet ikke godtages. Garantier (50) En af de koreanske producenter/eksportører krævede, at der blev foretaget et mere rimeligt skøn over justeringen for forskelle i garantier ved inddragelse af nogle af de udgifter, der angiveligt var afholdt i form af honorarer til uafhængige agenter og aflønning af reparatører. (51) Undersøgelsen viste, at de indberettede udgifter til garantier for hjemmemarkedet var overvurderet, og at de følgelig var et upålideligt grundlag for fastsættelse af justeringen. For den midlertidige fastsættelse blev det besluttet at basere justeringen for garantier udelukkende på de omkostninger, der rent faktisk var påløbet i forbindelse med gratis levering af reservedele til kunderne. Da der ikke er fremkommet nye beviser, som kunne berettige en forøgelse af justeringen for garantier, bekræftes resultaterne af den foreløbige undersøgelse. Andre faktorer (52) Et taiwansk selskab gentog sin anmodning om en specifik justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra k), i grundforordningen i form af fradrag afløn til sælgere, reklameudgifter og leje fra den normale værdi, da selskabet mente, at de fleste af de udgifter, der var forbundet med disse funktioner, vedrørte salg på hjemmemarkedet. (53) De japanske og singaporeanske producenter/eksportører anmodede som et alternativ også om at der, hvis kravet om justering for forskelle i handelsled (jf. tidligere) blev afvist, kunne trækkes andre specifikke udgifter, såsom løn til sælgere, reklameudgifter osv. , fra den normale værdi. Det singaporeanske selskab anfægtede afvisningen af dette krav (jf. betragtning 72 i forordningen om midlertidig told) og hævdede, at påvisningen af, at kunder betaler andre priser på hjemmemarkedet, som fastsat i artikel 2, stk. 10, litra k), kun er et eksempel og ikke et absolut krav. (54) Samtlige de selskaber, som fremsatte krav under henvisning til artikel 2, stk. 10, litra k), i grundforordningen, fremlagde ikke bevis for, at der var tydelige og konsekvente forskelle i priserne, som det er fastsat i denne bestemmelse. Hvis det kun fremgår, at der er en forskel i omkostninger mellem eksport og hjemmemarkedssalg for det samme selskab, er det ikke tilstrækkeligt til, at der kan stilles krav om justering for forskelle i sammenlignelige priser, og da slet ikke til at påvise en indvirkning på priserne. Desuden er antagelsen om, at kravet om at kunne påvise forskelle i priser kun er givet som et eksempel, ikke korrekt, da litra k) underbygger de to bestemmelser, der fremgår af den generelle del i artikel 2, stk. 10, i grundforordningen, dvs. at de justeringer, der er anført i litra a) 11 - k), kun kan indrømmes, hvis det kan påvises, at de påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. Hvis der ikke foreligger bevis for, at disse betingelser er opfyldt i det foreliggende tilfælde, må kravet afvises. 3. Lande uden markedsøkonomi. ?. / Individuel behandling (55) De selskaber, som ikke Ilk indrømmel individuel behandling, gjorde gældende, at forordningen om midlertidig told ikke indeholdt en tilstrækkelig begrundelse herfor. Desuden genfremsatte de deres anmodning om individuel behandling ud fra den betragtning, at de ikke var underlagt kontrol fra den kinesiske stats side. (56) Det skal bemærkes, at ifølge artikel 9, stk. 5, i grundforordningen beregnes der en landsdækkende told for lande uden markedsøkonomi. Indrømmelsen af individuel behandling til nogle eksportører er derfor en undtagelse fra reglen. En producent/eksportør, der ønsker at udnytte denne undtagelse, må kunne påvise, at der ikke er nogen indgriben fra statens side. To af de kinesiske producenter var i stand til at påvise, at de opfyldte alle kriterierne for at opnå individuel behandling. De tre øvrige kinesiske producenter kunne ikke påvise en sådan uafhængighed, og derfor havde institutionerne intet andet valg end at anvende den landsdækkende told på dem. 3. 2 Modelsammenligning (57) De kinesiske producenter/eksportører gjorde indsigelse mod, at den normale værdi delvis var baseret på modeller fra en koreansk producent efter anvendelse af artikel 18 i grundforordningen. Eksportørerne hævdede, at ved at anvende en normal værdi for et ikke-samarbejdsvilligt selskab ville de blive forfordelt. (58) Spørgsmålet blev undersøgt igen, og eftersom artikel 18 i grundforordningen blev benyttet som grundlag for fastsættelse af den normale værdi, blev disse modeller til sidst udelukket fra beregningen,. (59) Et af de koreanske selskaber, der havde produktion i både Kina og Korea, hævdede, at den normale værdi for en af deres kinesisk producerede modeller skulle være fastsat på grundlag af den beregnede værdi for den samme model produceret i Korea. (60) Kravet blev afvist, da der blev benyttet tilgængelige oplysninger på grundlag af artikel 18 i grundforordningen til at fastlægge den normale værdi for den forbundne koreanske producent/eksportør, og da disse modeller som anført ovenfor var blevet udelukket fra fastlæggelsen af den kinesiske normale værdi. Desuden skal det understreges, at den normale værdi skal baseres på oplysninger, der er indhentet i referencelandet som helhed, hvis det er muligt, og ikke kun på salg fra en enkelt producent. 3. 3 Sammenligning Handelsled 12 (61 ) De kinesiske producenter/eksportører anmodede fortsat om justering for forskelle i handelsled med den begrundelse, at deres eksportsalg gik til OEM. (62) Som tidligere beskrevet viste en undersøgelse af forskelle i priserne på det koreanske hjemmemarked mellem OEM-salg og salg af egne mærkevarer, al forskellene i handelsled i den forbindelse ikke var afspejlet i konsekvente og lydelige prisforskelle. Da der ikke var nogen forskel i priser mellem OEM-salg og eget varemærkesalg i Korea, og da den kinesiske normale værdi var baseret på det koreanske hjemmemarked, var der intet grundlag for at foretage en justering. Provision (63) Tre japanske selskaber er involveret i proceduren vedrørende Kina, idet de eksporterer telefaxapparater af kinesisk oprindelse til Fællesskabet. Det viste sig, at deres datterselskaber i Hong Kong enten havde en underleverandøraftale med et kinesisk selskab om fremstilling (eller samling) i Kina eller havde en i Kina. I den midlertidige beregning blev der fratrukket en selskabsafdeling bruttofortjeneste for de aktiviteter, der fandt sted i Hong Kong og Japan i form af provision. De kinesiske producenter/eksportører hævdede, at det ikke var korrekt at fratrække 5% fra eksportprisen, eftersom der ikke reelt var betalt en provision. (64) Da de forbundne japanske selskabers funktioner kan betragtes som værende de samme som en forhandlers på provisionsbasis, er der fratrukket en justering på 5% fra prisen til den første uafhængige kunde i Fællesskabet. Dette tal anses for rimeligt i betragtning af, hvor meget de forbundne selskaber deltog i salg og administration for de kinesiske producenter. (65) Ifølge artikel 2, stk. 10, litra i), i grundforordningen skal der foretages en justering for forskelle i provision, der betales i forbindelse med de pågældende salg. I den forbindelse skal det understreges, at det ikke gør nogen forskel, om producenten/eksportøren direkte fakturerer kunderne i Fællesskabet og betaler en provision til de parter, der er involveret i salgstransaktionerne, eller om producenten/eksportøren fakturerer mellemhandleren, som derpå fakturerer kunden i Fællesskabet. Sidstnævnte ordning er blot en anden måde at sikre, at mellemhandleren får sin provision. I henhold til Rådets og Kommissionens faste praksis kan kravet derfor ikke godtages. 4. Dumpingmargen for de undersøgte selskaber 4. 1 Dumpingmargen for samarbejdende selskaber (66) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev dumpingmargenen fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige pris for alle eksporttransaktioner til Fællesskabet. 4. 2 Dumpingmargen for ikke-samarbejdsvillige selskaber (restdumpingmargen) (67) Da der ikke forelå bemærkninger fra de berørte parter, blev det besluttet at anvende den metode, der fremgår af betragtning 28 i forordningen om midlertidig told, dvs. for hvert eksportland blev der udvalgt det selskab, der havde den højeste 13 dumpingmargen, og det blev konstateret, hvilken af de modeller, der blev fremstillet og solgt af dette selskab i slørre mængder, der blev solgt til den laveste pris. Restdumpingmargenen blev fastsat ud fra den vejede gennemsnitlige margen for denne model, udtrykt som en procentdel af importprisen cif Fællesskabets grænse. 4. 3 Dumpingmargener Republikken Korea (68) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er de endelige dumpingmargener for de samarbejdsvillige producenter/eksportører: Samsung Electronics Co. Ltd, Seoul Daewoo Telecom Ltd, Seoul Nixxo Telecom Co. , Ltd, Seoul Tae II Media Co. , Ltd, Seoul 19,8% 11,6% 7,5% 9,2%. (69) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er restdumpingmargenen for Korea 25,1%. Japan (70) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er de endelige dumpingmargener for de samarbejdsvillige producenter/eksportører: Brother Industries, Ltd. , Nagoya: Tottori Sanyo Electric Co. , Ltd. , Tottori: 49,2% 124,2% (71) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er restdumpingmargenen for Japan 130,2%. Taiwan (72) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er de endelige dumpingmargener for de samarbejdsvillige producenter/eksportører: Kinpo Electronics, Inc. , Taipei Sampo Corporation, Taipei 6,0% 56,2%. (73) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er restdumpingmargenen for Taiwan 60,8%. Singapore (74) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er den endelige dumpingmargen for den samarbejdsvillige producent/eksportør: 14 Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. , Ltd. , Singapore 30,1%. (75) Udtrykt importprisen, restdumpingmargenen for Singapore 68,2%. i procent af cif Fællesskabets grænse, er Thailand (76) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er den endelige dumpingmargen for den samarbejdsvillige producent/eksportør: Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. , Bangkok 10,4%. (77) Udtrykt importprisen, restdumpingmargenen for Thailand 22,6%. i procent af Malaysia (78) Udtrykt importprisen, restdumpingmargenen for Malaysia 124,2%. i procent af cif Fællesskabets grænse, er cif Fællesskabets grænse, er Folkerepublikken Kina (79) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er den endelige dumpingmargen for Kina 51,6%. (80) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er de endelige dumpingmargener for selskaber, som fik individuel behandling: Murata Machinery (H. K. ) Ltd. , Hong Kong (varer med oprindelse i Kina): 21,2%. Highsonic Industrial Ltd. , Hong Kong, (varer med oprindelse i Kina): 23,2%. D. ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET (81) Efter indførelsen af midlertidig antidumpingtold gjorde nogle af de berørte parter gældende, at den klagende producent i Fællesskabet ikke skulle betragtes som "erhvervsgren i Fællesskabet" på grund af det manglende samarbejde fra den næststørste producent i Fællesskabet. På grundlag af undersøgelsen konstateredes det imidlertid, at den klagende producent i Fællesskabet repræsenterer en betydelig del af den samlede produktion i Fællesskabet i henhold til artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. Denne producent betragtes derfor som erhvervsgrenen i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure. 1. Kumulativ vurdering af virkningerne af dumpingimporten E. SKADE (82) De japanske eksportører anførte, at Kommissionen ikke kunne gå ud fra, at der var tale om manglende samarbejdsvilje fra omkring 10 af de japanske producenter af telefaxapparater, som havde nægtet at samarbejde med Kommissionen i denne procedure og ikke havde besvaret spørgeskemaet fra Kommissionen, fordi de inden angiveligt var ophørt med til Fællesskabet eksportere at 15 Importtendenserne undersøgelsesperioden. Japan burde baseres på oplysningerne fra den japanske fabrikantsammenslutning CIAJ om disse ikke samarbejdsvillige to samarbejdsvillige japanske eksportører. Oplysningerne ville vise et markant fald i importen fra Japan fra 1993 til 1996. I lyset af disse tendenser burde importen fra Japan dekumuleres. firmaer under proceduren og på oplysningerne fra for (83) En eksportør af kinesiske varer hævdede, at den kinesiske eksport burde være dekumuleret, eftersom de kinesiske eksportører har fokuseret på OEM-kunder, mens de andre eksportlande har rettet sig mod forbrugermarkedet. Denne eksportør hævdede også, at der var fundet forskellige skadestærskler, og at der var anvendt forskellige prisstrategier af ekportørerne fra forskellige lande. Dette ville berettige til dekumulering, eftersom det kunne tyde på manglende konkurrence mellem disse varer. (84) Desuden hævdede eksportørerne, at gennemsnitspriserne for Japan og Singapore var mellem 40% og 48% højere end det samlede gennemsnit for alle berørte eksportlande. Dette kunne berettige en dekumulering for disse lande, eftersom det kunne tyde på, at varerne ikke konkurrerede med varer fra andre berørte eksportlande. (85) Betingelserne for at kumulere indførsel af varer med henblik på konstatering af skade, som fastsat i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen, er følgende: a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i artikel 9, stk. 3 b) den indførte mængde fra hvert land er ikke ubetydelig, og c) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede vare. 1. 1 Dumpingmargener (86) Som tidligere nævnt er dumpingmargenerne for hvert af de eksporterende lande højere end den minimumsværdi, der er anført i artikel 9, stk. 3. 1. 2 Indfort mængde (87) Til brug for den endelige afgørelse blev den indførte mængde fra Japan i mangel af pålidelige, kontrollerede oplysninger fra alle japanske eksportører fastsat ud fra oplysninger fra Eurostat. Eftersom der i Eurostats oplysninger ikke skelnes mellem telefaxapparater til kontorbrug og til privat brug, blev mængden af importerede telefaxapparater til privat brug fastsat ved at anvende forholdet mellem apparater til henholdsvis kontorbrug og privat brug af japansk oprindelse, som blev fastsat som led i undersøgelsen af samarbejdsvillige uafhængige importører og importører, der var forretningsmæssigt forbundet med japanske eksportører. Hermed nåede man frem til, at 41,1% (i enheder) af alle i telefaxapparater af japansk oprindelse, der var solgt i Fællesskabet 16 undersøgelsesperioden, var til privat brug. Den indførte mængde fra Japan i undersøgelsesperioden blev således fastsat til at være 41,1% af den af Eurostat angivne samlede indførsel fra Japan. (88) Oplysningerne fra den japanske fabrikantsammenslutning CIAJ kan ikke anvendes til at fastsætte, hvor stor den indførte mængde fra Japan er, eftersom en stor del af disse oplysninger vedrører japanske eksportører, som nægtede at besvare spørgeskemaet fra Kommissionen, hvorfor Kommissionen ikke kunne få de relevante oplysninger og kontrollere dem. Desuden blev der ikke fremlagt bevis for, at der i undersøgelsesperioden ikke var importeret andre to samarbejdsvillige japanske eksportører. Disse eksportører havde dermed ikke bevist den påståede stærkt faldende i eksport. til privat brug end dem ikke-samarbejdsvillige telefaxapparater fra de (89) Derfor bekræftes resultaterne af den foreløbige undersøgelse, hvorefter den indførte mængde fra Japan fastsættes ud fra tilgængelige oplysninger i henhold til artikel 18 i grundforordningen. Den herved fastsatte indførsel fra Japan er fortsat meget stor. 1. 3 Konkurrencevilkår Salgskanaler (90) Med hensyn til argumentet om, at de kinesiske eksportører først og fremmest solgle lil OEM, og at salgskanalerne derfor skulle anskues på en anden måde, var der i høj grad tale om manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske producenters side. Der kan derfor ikke alene ud fra de samarbejdsvillige eksportørers situation drages en generel konklusion om den kinesiske eksport. Desuden har Kommissionen konstateret, at hovedparten af de samarbejdsvillige parter fra alle berørte eksportlande sælger den pågældende vare i EU til flere forskellige kundekategorier, herunder til OEM-kunder. (91) Dette gælder også for erhvervsgrenen i Fællesskabet. Hvor meget, der sælges til de forskellige kundekategorier, varierer naturligvis. Men det ændrer ikke ved den kendsgerning, at parterne konkurrerer med hinanden, og selv om alle parter havde udvist samarbejdsvilje, ville der ikke på baggrund heraf være noget, der kunne berettige til at dekumulere den kinesiske eksport. Priser (92) Hvad angår argumentet om højere importpriser for japanske og singaporeanske apparater, har Kommissionen konstateret, at telefaxapparater til privat brug, der er indført fra Japan og Singapore til Fællesskabet, generelt har flere tekniske egenskaber og er højere placeret i vareudvalget end apparater fra andre eksportlande. Det er derfor naturligt, at den gennemsnitlige importpris for de to lande er højere. Ikke desto mindre konkurrerede de japanske og singaporeanske producenter med producenter fra de andre eksportlande, som også, om end i mindre omfang, eksporterede varetyper af høj kvalitet, og de konkurrerede med erhvervsgrenen i Fællesskabet, hvilket viser sig ved, at de har samme eller 17 lignende fysiske og tekniske egenskaber, at de tjener samme formål, og at de sælges gennem samme eller lignende salgskanaler. Selv om de singaporeanske og japanske eksportører generelt ikke eller kun i ringe omfang har solgt til priser, der er lavere end EF-erhvervsgrenens priser (jf. betragtning 99), havde de faldende eksportpriser fra Singapore og Japan en prisdæmpende effekt, hvilket bevirkede, at erhvervsgrenen i Fællesskabet ikke var i stand til at hæve sine priser til et rentabelt niveau. Konkurrencevilkårene er derfor de samme. 1. 4 Konklusioner (93) I betragtning af ovenstående bekræftes konklusionerne af den foreløbige undersøgelse, ifølge hvilke betingelserne for at vurdere indførslen kumulativt med henblik på at fastlægge skaden i henhold til artikel 3, stk. 4, i grundforordningen er opfyldt. Generelle skadefaktorer Generel bemærkning (94) På grundlag af de bemærkninger, der er modtaget efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger og gennemførelsen af yderligere undersøgelser, er der nu endeligt fastlagt en række generelle skadefaktorer. Forbrug (95) Efter indførelsen af de midlertidige anlidumpingforanstaltningcr udviklede forbruget i Fællesskabet sig på følgende måde: (96) Det voksede fra ca. 1,1 mio. enheder i 1993 til 2,5 mio. enheder i 1996 (undersøgelsesperioden), altså en stigning på ca. 130%. Kumuleret import, markedsandele (97) Desuden blev der konstateret følgende udvikling i den kumulerede import fra de berørte lande: i) ii) I perioden 1993-1994 øgede eksportlandene deres salg med 33,7%, men deres markedsandel faldt med 11,4 procentpoint (fra 62,5% til 51,1%). I perioden 1994-1996 øgedes importen fra de pågældende eksportlande med 76,9%, og deres markedsandel steg fra 51,1 % til 64,3 %, dvs. med 13,2 procentpoint. Priser (a) Prisunderbud 18 (98) Efter indførelsen af den midlertidige antidumpingtold blev det konstateret, at der ikke var tale om prisunderbud fra (den eneste) eksportør fra Singapore. (99) For de øvrige samarbejdsvillige eksportører bekræftes resultaterne af den foreløbige undersøgelse, ifølge hvilke der konstateredes prisunderbud for de afgørelsen. modelkategorier, Prisunderbudsmargenen for den enkelte modelgruppe varierede fra 1,3% til 41,8%. Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen set i forhold til den samlede indførsel pr. land blev endelig fastsat således: Kina 18,5%, Japan 0,3%, Taiwan 4,5%, Singapore 0,0%, Korea 9,2%, Thailand 10,9%, Malaysia 41,8%. Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen for alle berørte lande er 8,4%. benyttedes grundlag som der for (b) Salgspriser (100) Fra 1993 til 1994 faldt de samarbejdsvillige eksportørers salgspriser med gennemsnitligt 11%, og fra 1994 til 1996 faldt de med 26,1 % i gennemsnit. For de japanske og singaporeanske eksportører faldt priserne også i denne periode. EF-erhvervsgrenens situation (101) På grundlag af de bemærkninger, der er modtaget efter indførelsen af den midlertidige antidumpingtold og gennemførelsen af yderligere undersøgelser konstateredes følgende: (102) Fra 1993 til 1994 øgede EF-erhvervsgrenen sit salg med 140% og markedsandelen med 7,7 procentpoint (fra 16,3% til 24%). Denne positive udvikling var baseret på investeringer i 1993. (103) På den anden side faldt EF-erhvervsgrenens salg målt i mængde med 14,7% fra 1994 til 1996 og dens markedsandel faldt med 9,5 procentpoint (fra 24,0% til 14,5%. (104) Fra 1994 til 1996 faldt de producerede mængder og kapacitetsudnyttelsen betydeligt som følge af den faldende salgsmængde, og salgspriserne faldt med 17,5%. I samme periode faldt beskæftigelsen med 21,7% og de finansielle resultater forringedes og udviste i undersøgelsesperioden et to-cifret tab (%) af omsætningen. EF-erhvervsgrenen var ikke i stand til at hæve priserne til et rentabelt niveau som følge af pristryk på markedet i Fællesskabet. Konklusioner (105) På baggrund af ovenstånde konkluderes det, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade. F. ÅRSAGEN TIL SKADEN 1. Dumpingimport (106) Importen til Fællesskabet af varer til dumpingpriser, der blev solgt gennem de samme distributionskanaler og til det samme (transparente) marked, faldt sammen med et tab af markedsandele og en forværring af EF-erhvervsgrenens finansielle situation. I undersøgelsesperioden solgte erhvervsgrenen til priser, der lå 19 væsentligt lavere end produktionsomkostningerne. Den havde ikke været i standtil at hæve priserne til et rentabelt niveau på grund af pristrykket på markedet. Pristrykket skyldtes de eksportører, der solgte til underbudspriser, og japanske og singaporeanske eksportører taget under ét, hvor sidstnævntes eksportpriser også viste en fortsat faldende tendens. Derfor havde EF- erhvervsgrenen på samme tid problemer med dumpingimport fra Japan og Singapore af varer, som generelt lå i den høje ende af markedet, og dumpingimport fra de øvrige eksportlande, der mere vedrørte den lavere ende af markedet, hvor konkurrencen hovedsageligt føres på prisen. 2. Andre faktorer (107) Efter indførelsen af midlertidig antidumpingtold blev det fremført, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, kunne være forårsaget af Sagem, den næststørste producent i Fællesskabet. (108) I den forbindelse viser oplysninger fra undersøgelsesperioden, at Sagems markedsandel, som var øget fra 1993 til 1994, faldt betydeligt fra 1994 til undersøgelsesperioden. Desuden viser statistiske oplysninger, at på Sagems vigtigste marked (Frankrig) havde selskabet normalt de højeste priser inden for en gruppe af sammenlignelige modeller. Ud fra disse oplysninger må det derfor anses for usandsynligt, at Sagem i væsentlig udstrækning skulle have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen er blevet påført. (109) For de lande, som ikke indgik i undersøgelsen, fremgik det af resultaterne af den foreløbige undersøgelse, at der i undersøgelsesperioden. Der blev ikke fremsat væsentlige bemærkninger i den forbindelse. ikke var nogen væsentlig import 3. Konklusioner (110) På baggrund af ovenstående anses dumpingimporten fra de berørte eksportlande for at have påført EF-erhvervsgrenen væsentlig skade. G. FÆLLESSKABETS INTERESSER (111) Efter indførelsen af midlertidig antidumpingtold blev det fremført, at antidumpingtolden ville belaste forbrugerne uforholdsmæssigt og dermed være i modstrid med Fællesskabets interesser. Der blev derfor foretaget yderligere undersøgelser, som gav følgende resultater. 4. EF-erhvervsgrenen og andre EF-producenter (112) Det blev i undersøgelsen fastslået, at EF-erhvervsgrenen er levedygtig, hvilket blandt andet viser sig ved fortsatte investeringer og udvikling af et eget telefaxapparat til privat brug med kopipapir (termisk overførsel), som om kort tid vil blive introduceret på markedet. Det kan forventes, at erhvervsgrenen vil 20 sine aktiviteter i Fællesskabet, hvis der ophøre med træffes anlidumpingforanstallninger, på grund af omfanget og varigheden af de finansielle tab, den er påført som følge af dumpingimport. Uden foranstaltninger vil pristrykket fra dumpingimporten fortsætte og ødelægge alle erhvervsgrenens bestræbelser på at blive rentabel. Som følge heraf vil Fællesskabet miste omkring 370 arbejdspladser, som direkte har tilknytning til den pågældende vare. På den anden side vil indførelsen af foranstaltninger gøre erhvervsgrenen i stand til at opretholde og endog udvikle sine aktiviteter i EU. ikke (113) Desuden antages det, at indførelse af antidumpingtold vil kunne have en positiv effekt direkte og indirekte for omkring 4000 arbejdspladser, dvs. omkring 1000 ansatte hos samtlige producenter i Fællesskabet (Philips, Sagem og japanske udflyttede virksomheder), og indirekte yderligere 3000 arbejdspladser inden for fremstillingsrelaterede på erhvervsevalueringer for denne sektor, ifølge hvilke én industriarbejder giver grundlag for mindst 3 tilknyttede arbejdspladser). leverandørvirksomheder (baseret service- og 5. Ikke-forbundnc importører og forhandlere (114) Undersøgelsen har vist, at for ikke-forbundne importører og forhandlere repræsenterede den pågældende vare generelt kun en lille del af hele forretningen, gennemsnitligt 1% af omsætningen. For de samarbejdsvillige importører var der ingen beskæftigelse og ingen betydelige investeringer direkte forbundet med den forklarede, at pågældende vare. Alle bortset antidumpingtold ikke ville have nogen større indvirkning på salg, fortjeneste og beskæftigelse generelt set. fra et af disse selskaber 6. Forbrugere (115) Med den endelige antidumpingtold vil den gennemsnitlige stigning i forbrugerprisen for varer importeret fra de pågældende lande blive på ca. 12% ud fra den antagelse, at eksportører, der pålægges høj antidumpingtold, dvs. mellem 40% og 89%, vil ophøre med at eksportere til markedel i Fællesskabet, medens de øvrige eksportører vil fortsætte med at sælge på dette marked. Den individuelle prisstigning for eksportører, der pålægges antidumpingtold under gennemsnittet, hvilket gælder for omkring 70% af eksporten fra de pågældende lande, vil være endnu lavere, nemlig fra 3% til 9%. For en vare med en levetid på ca. 5 år vil den gennemsnitlige årlige tillægspris som følge af antidumpingtold være på ca. 6 ECU. Disse relativt små tillæg vil endog blive delvis neutraliseret af det normale prisfald på den pågældende vare. (116) Bortset fra ovennævnte prisstigninger for importerede varer vil forbrugeren kunne udnytte fordelen ved et øget udbud fra alle producenter i Fællesskabet. Det kan forventes, at markedsandelen for samtlige EF-producenter vil stige fra ca. 35% i 1996 til ca. 50% efter indførelsen af antidumpingtold. EF-producenterne vil sandsynligvis holde deres priser på et stabilt niveau for at opnå større markedsandele og et lavere salg, hvilket enhedsomkostninger og bedre finansielle resultater. igen vil større føre til (117) Den europæiske forbrugerorganisation BEUC var blevet opfordret til at deltage, men ønskede det ikke, og fremsatte ingen bemærkninger. 21 (118) På baggrund heraf fastslås det, at ulempen for forbrugerne som følge af antidumpingtold på telefaxapparatcr til privat brug fra de pågældende lande er lille i forhold til fordelene ved at sikre fortsat industriel aktivitet og beskæftigelse, der kræver høje kvalifikationer hos arbejdsstyrken i Fællesskabet. 7. Informationssamfundet (119) Det blev fremført, at indførelsen af antidumpingtold vil påvirke udviklingen af informationssamfundet. (120) I den forbindelse er det udtrykkeligt fastsat i Singaporeaftalen fra 1996 om informationsteknologiske varer, at denne aftale ikke under nogen omstændigheder griber ind i retten til i givet fald at indføre antidumpingforanstaltninger. Desuden antages det, at det som anført ovenfor kun vil påvirke forbrugerne i mindre grad og ikke indvirke negativt på efterspørgslen efter den pågældende vare. 8. Virkninger af antidumpingtold for konkurrencen (121) Indførelsen af antidumpingtold på importen fra de eksportører, for hvem der er fastsat høje dumpingmargener og skadestærskler, og hvis eksport vil blive pålagt høj antidumpingtold, vil sandsynligvis medføre, at disse parters salg og markedsandel falder. Men for hovedparten af de berørte eksportører vil indvirkningen af tolden være moderat, og det forventes ikke, at disse eksportører vil blive væsentligt berørt med hensyn til deres konkurrencesituation. Der vil derfor fortsat være et betydeligt antal stærke konkurrenter til EF-producenterne på markedet. 9. Konklusioner (122) På baggrund ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at der ikke er vægtige argumenter for ikke at indføre antidumpingtold. H. ENDELIG TOLD 1. Skadestærskel et af på beregne grundlag prisniveau (123) For at fastsætte størrelsen af den told, der vil være nødvendig for at afhjælpe den skade, som dumpingimporten påfører EF-erhvervsgrenen, ansås det for påkrævet EF-erhvervsgrenens at produktionsomkostninger plus et rimeligt tillæg til dækning af fortjeneste. En fortjenstmargen på 10,7% af omsætningen blev anset for at være et passende minimum. Det fastslås desuden, at der af hensyn til EF-erhvervsgrenens nuværende og fremtidige situation er og stadig vil være behov for en intensiv og øget F&U-indsats, især i betragtning af yderligere formindskelse og fremtidige varegenerationer, for telekommunikationsteknologi. Desuden fortjenstmargen tilstrækkelig til, at der kan afsætte midler til de investeringer, der er nødvendige for at fremstille de nye varetyper og sikre en rimelig forrentning af den allerede investerede kapital. ovennævnte udvikling tilpasset inden der ny er er 22 (124) Endvidere anses denne for at ligge på fortjenstmargen linje med den fortjenstmargen, der er konstateret for de pågældende eksportørers salg på deres hjemmemarkeder, og den ligger også på linje med den fortjenstmargen, der anvendtes i tidligere antidumpingsager for tilsvarende erhvervsgrene (f. eks. sager lille billedskærm, kassettebånd, vedrørende videokassetter, og elektrolytkondensatorer fjcrnsynskamerasyslemer; i disse tilfælde benyttedes en fortjenstmargen på mellem 10 og 12% af omsætningen). farvefjernsynsmodtagere med magnetplader, (125) Skadestærsklen blev beregnet ved at sammenligne den vejede gennemsnitlige importpris, justeret for forskelle i betalings- og leveringsbetingelser og i samme handelsled, med den pris, der ikke ville forvolde EF-erhvervsgrenen skade, som beregnet ovenfor. De beløb, der fremkommer som resultat af denne beregning, blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige værdi af de importerede varer, frit Fællesskabets grænse. De skadestærskler, der blev fastsat på grundlag heraf, er følgende: LAND SELSKAB SKADEST^RSKEL % JAPAN Brother Industries Ltd. Tottori Sanyo Flectric Co. Ltd Andre 7,0 28,1 34,9 KIN A I lighsonic Industrial Ltd. , 1 long Kong. 59,3 Murata Machinery Ltd. Andre KOREA Daewoo Telecom Ltd. Tae II Media Co. Ltd. Samsung Electronics Co. Ltd. Nixxo Telecom Ltd. Andre SINGAPORE Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. Ltd. Andre TAIWAN Kinpo Electronics Inc. Sampo Corporation 23 23,5 74,2 61,6 50,8 17,4 54,8 73,1 7,7 39,5 32,4 35,8 Andre THAILAND Ciil-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. Andre MALAYSIA Alle(ikkesamarbejdsvillige) ' ' 36,6 40,7 47,3 89,9 2. Endelig told (126) Den endelige som dumpingmargenen eller skadestærsklen, hvis sidstnævnte er lavere. Udtrykt i procent af prisen, frit Fællesskabets grænse, beløber tolden sig til: antidumpingtold fastsættes samme niveau til LAND SELSKAB ENDELIG TOLD JAPAN Brother Industries Ltd. Tottori Sanyo Electric Co. Ltd Andre KINA Highsonic Industrial Ltd. , Hong Kong. Murata Machinery Ltd. Andre KOREA Daewoo Telecom Ltd. Tae II Media Co. Ltd. Samsung Electronics Co. Ltd. Nixxo Telecom Ltd. Andre SINGAPORE Matsushita Graphic communication Systems (S) Pte. Ltd. Andre TAIWAN Kinpo Electronics Inc. Sampo Corporation Andre 24 7,0% 28,1 % 34,9% 23,2% 21,2% 51,6% 11,6% 9,2% 17,4% 7,5% 25,1% 7,7% 39,5% 6,0% 35,8% 36,6% IIIAILAND Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. Andre MALAYSIA Alle 10,4% 22,6% 89,9% I. OPKRÆVNING AF MIDLERTIDIG TOLD (127) I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener; der er konstateret for de eksporterende producenter og lande, og på baggrund af omfanget af den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, bør de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold for transaktioner, hvor den pågældende vare indgår, opkræves endeligt til samme sats, som den endelige told - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af telefaxapparater af vægt på 5 kg eller derunder og med dimensioner (bredde x dybde x højde), hvor hovedelementet måler 470 mm x 450 mm * 170 mm eller derunder, bortset fra telefaxapparater, der benytter blækstråle- eller laser- eller LED-teknologi, og som henhører under KN-kode 8517 2100 (Taric-kode 8517 2100 10) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Japan, Republikken Korea, Malaysia, Singapore, Taiwan og Thailand. 2. frit Den endelige antidumpingtold beregnes på grundlag af nettoprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, og fastsættes således for varer med oprindelse i følgende lande: Land Endelig told Taric-tillaegskode Folkerepublikken Kina Japan Republikken Korea Malaysia Singapore Taiwan Thailand (%) 51,6 34,9 25,1 89,8 39,5 36,6 22,6 25 8900 8900 8900 8900 8900 8900 Ovenstående satser gælder ikke for varer, der er fremstillet af nedennævnte selskaber, for hvis vedkommende antidumpingtolden fastsættes således: Land Selskab Endclig told (%) Taric- tillaegskode Folkerepublikken Kina - Murata Machinery (H. K. ) Ltd. , (Hong Kong) - Highsonic Industrial Ltd. ,(Hong Kong) Japan - Brother Industries Ltd. - Tottori Sanyo Electric Co. Ltd Republikken Korea - Daewoo Telecom Ltd. - Tae II Media Co. , Ltd. - Samsung Electronics Co. Ltd. - Nixxo Telecom Co. , Ltd. Singapore - Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. , Ltd. Taiwan - Kinpo Electronics, Inc. - Sampo Corporation Thailand - Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. 21,2 23,2 7,0 28,1 11,6 9,2 17,4 7,5 7,7 6,0 35,8 10. 4 8458 8459 8430 8431 8434 8435 8436 8437 8438 8439 8442 8457 Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse. Artikel 2 Ved modtagelse af en behørigt begrundet anmodning fra en interesseret part og efter høring af Det Rådgivende Udvalg vedtager Kommissionen ved forordning de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at telefaxapparater til kontorbrug, som opfylder de kriterier for vægt og størrelse, der er fastsat i artikel 1, og bærbare telefaxapparater, som udelukkende anvendes sammen med mobiltelefoner, undtages fra nærværende forordnings anvendelsesområde. Fastslås det på grundlag af en undersøgelse, at anmodningen er begrundet, ophører den toldskyld, der er opstået i medfør af artikel 1 i nærværende forordning, med tilbagevirkende kraft fra datoen for indgivelse af anmodningen. Artikel 3 26 1. De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 2140/97 er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told, der indføres. 2. Sikkerhedsstillelse, der overstiger den endelige antidumpingtold, frigives. Artikel 4 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen Fællesskabers Tidende. i De Europæiske Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne 27 ISSN 0254-1459 KOM(98) 193 endelig udg. DOKUMENTER DA 02 11 10 15 Katalognummer : CB-CO-98-203-DA-C ISBN 92-78-32607-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 2*


title: EMP Ühiskomitee otsus nr 23/98, 31. märts 1998, millega muudetakse EMP lepingu VI lisa (sotsiaalkindlustus)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
administrative formalities
agreement (EU)
form
migrant worker
social security

text: 11/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 21998D1119(02) 19. 11. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr 23/98, 31. märts 1998, 123 L 310/3 millega muudetakse EMP lepingu VI lisa (sotsiaalkindlustus) EMP ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eelkõige selle artiklit 98, ning arvestades, et: lepingu VI lisa muudeti EMP Ühiskomitee otsusega nr 82/97; (1) lepingusse tuleb lisada Euroopa Ühenduste võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni 27. novembri 1995. aasta otsus nr 158, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 kohalda- miseks vajalikke näidisvorme (E 201–E 215), (2) ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Lepingu VI lisa punktile 3. 23 (otsus nr 130) lisatakse järgmine taane: Artikkel 1 “— 396 D 0732: otsus nr 158, 27. november 1995 (E 201–E 215) (EÜT L 336, 27. 12. 1996 lk 1). ” Otsuse nr 158 islandi- ja norrakeelne tekst, mis on lisatud käesoleva otsuse vastavates keeltes versioonidele, on autentne. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub 1. aprillil 1998 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud. Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. Artikkel 4 Brüssel, 31. märts 1998 EMP Ühiskomitee nimel eesistuja F. BARBASO (1) EÜT L 134, 7. 5. 1998, lk 11. (2) EÜT L 336, 27. 12. 1996, lk 1


title: 98/248/CE: Décision du Conseil du 31 mars 1998 modifiant la décision 97/534/CE de la Commission relative à l'interdiction de l'utilisation de matériels présentant des risques au regard des encéphalopathies spongiformes transmissibles

eurovoc_concepts:
animal disease
health risk
import restriction
offal
public health
veterinary legislation

text: L 102/26 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 2. 4. 98 II (Actes dont la publication n’est pas une condition de leur applicabilit(cid:130)) CONSEIL D(cid:144)CISION DU CONSEIL du 31 mars 1998 modifiant la d(cid:130)cision 97/534/CE de la Commission relative (cid:133) l’interdiction de l’utilisation de mat(cid:130)riels pr(cid:130)sentant des risques au regard des enc(cid:130)phalopathies spongiformes transmissibles (98/248/CE) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:144)ENNE, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu la directive 89/662/CEE du Conseil du 11 d(cid:130)cembre 1989 relative aux contr(cid:147)les v(cid:130)t(cid:130)rinaires applicables dans les (cid:130)changes intracommunautaires dans la perspective de la r(cid:130)alisation du march(cid:130) int(cid:130)rieur (1), et notamment son article 9, paragraphe 4, vu la directive 90/425/CEE du Conseil du 26 juin 1990 relative aux contr(cid:147)les v(cid:130)t(cid:130)rinaires et zootechniques appli- cables dans les (cid:130)changes intracommunautaires de certains animaux vivants et produits dans la perspective de la r(cid:130)alisation du march(cid:130) int(cid:130)rieur (2), et notamment son article 10, paragraphe 4, vu la directive 90/675/CEE du Conseil du 10 d(cid:130)cembre 1990 fixant les principes relatifs (cid:133) l’organisation des contr(cid:147)les v(cid:130)t(cid:130)rinaires pour les produits en provenance des pays tiers introduits dans la Communaut(cid:130) (3), et notam- ment son article 19, vu la proposition de la Commission, consid(cid:130)rant que la Commission a adopt(cid:130), le 30 juillet 1997, la d(cid:130)cision 97/534/CE relative (cid:133) l’interdiction de l’utilisation de mat(cid:130)riels pr(cid:130)sentant des risques au regard des enc(cid:130)phalopathies spongiformes transmissibles (4); que ladite d(cid:130)cision est applicable (cid:133) partir du 1er avril 1998; consid(cid:130)rant que le comit(cid:130) v(cid:130)t(cid:130)rinaire permanent n’a pas (cid:130)mis d’avis favorable sur le projet de mesures initial de la Commission; que la Commission a en cons(cid:130)quence propos(cid:130) au Conseil les mesures (cid:133) prendre conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 17 de la directive 89/662/CEE, le Conseil (cid:130)tant tenu d’arr(cid:136)ter des mesures dans les quinze jours; consid(cid:130)rant toutefois que, au vu des changements inter- venus depuis l’adoption de la d(cid:130)cision 97/534/CE, un nouvel examen approfondi du contenu des mesures pr(cid:130)vues par ladite d(cid:130)cision s’est av(cid:130)r(cid:130) n(cid:130)cessaire et qu’il convient par cons(cid:130)quent de diff(cid:130)rer la date de son appli- cabilit(cid:130), A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: Article premier (1) JO L 395 du 30. 12. 1989, p. 13. Directive modifi(cid:130)e en dernier lieu par la directive 92/118/CEE (JO L 62 du 15. 3. 1993, p. 49). (2) JO L 224 du 18. 8. 1990, p. 29. Directive modifi(cid:130)e en dernier lieu par la directive 92/118/CEE. (3) JO L 373 du 31. 12. 1990, p. 1. Directive modifi(cid:130)e en dernier lieu par la directive 96/43/CE (JO L 162 du 1. 7. 1996, p. 1). (cid:211) l’article 10 de la d(cid:130)cision 97/534/CE, la date du «1er avril 1998» est remplac(cid:130)e par celle du «1er janvier 1999». (4) JO L 216 du 8. 8. 1997, p. 95. D(cid:130)cision modifi(cid:130)e par la d(cid:130)ci- sion 97/866/CE de la Commission (JO L 351 du 23. 12. 1997, p. 69). 2. 4. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 102/27 Les (cid:144)tats membres sont destinataires de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Elle est applicable (cid:133) partir du 1er avril 1998. Article 2 Fait (cid:133) Bruxelles, le 31 mars 1998. Par le Conseil Le pr(cid:130)sident J. CUNNINGHAM