title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 731/98 af Sören WIBE til Kommissionen. Forhandlingerne om transportstøtten til Volvo i Norrland

eurovoc_concepts:
State aid
Sweden
motor vehicle industry
transport policy

text: 9. 10. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 310/119 produktions(cid:229)rene 1995/96 og 1996/97 senere skal verificeres. Kommissionen modtog formelle forsikringer om, at m(cid:230)lkeproduktionens definitive stłrrelse i de p(cid:229)g(cid:230)ldende produktions(cid:229)r snart vil blive meddelt. Det skal dog understreges, at i tilf(cid:230)lde af eventuelle mangler kan Kommissionen ikke r(cid:229)de bod p(cid:229) medlemsstatens undladelser. 2. Kommissionen deler ikke de (cid:230)rede medlemmers mening. Siden 1992 har Kommissionen nemlig meget nłje fulgt udviklingen i kvoteordningen i Italien. Korrespondancen og de talrige kontrolbesłg er et bevis herp(cid:229). Alt dette fłrte til flere (cid:230)ndringer af den nationale lov nr. 468/92 af 26. november 1992. N(cid:229)r den nationale lovgivning ikke var i overensstemmelse med EF-reglerne, reagerede Kommissionen med alle sine til r(cid:229)dighed st(cid:229)ende midler. Bl. a. indledte Kommissionen to overtr(cid:230)delsesprocedurer mod Italien, den fłrste den 9. marts 1995 og den anden den 12. januar 1998. I forbindelse med den sidste overtr(cid:230)delsesprocedure besluttede Kommissionen den 25. marts 1998 at rette en begrundet udtalelse til Italien. Desuden nedsatte den forskuddet p(cid:229) konteringen af landbrugsudgifterne hver gang Italien ikke overholdt fristen for betaling af den skyldige till(cid:230)gsafgift til F(cid:230)llesskabet. Kommissionen har aldrig fremsat et formelt forslag til R(cid:229)det om anvendelse af rłbestoffer i skummet- 3. m(cid:230)lkspulver. (1) EFT L 57 af 10. 3. 1993. (98/C 310/158) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0731/98 af So¤ren Wibe (PSE) til Kommissionen (18. marts 1998) Om: Forhandlingerne om transportstłtten til Volvo i Norrland Gennem l(cid:230)ngere tid har der v(cid:230)ret fłrt forhandlinger mellem Kommissionen og den svenske regering om bestemmelserne for statslig transportstłtte. Kommissionen har is(cid:230)r sat spłrgsm(cid:229)lstegn ved transportstłtten til Volvofabrikken i Ume(cid:229). Mange mennesker i Ume(cid:229) er afh(cid:230)ngige af et positivt udfald af forhandlingerne. Mit spłrgsm(cid:229)l er ganske enkelt: hvorn(cid:229)r kan der forventes et forhandlingsresultat? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Karel Van Miert (16. april 1998) Det (cid:230)rede medlem henviser til forhandlinger mellem Kommissionen og den svenske regering om regional transportstłtte, herunder transportstłtte til Volvofabrikken i Ume(cid:229). Kommissionen indledte i september 1997 en formel undersłgelsprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 2, med hensyn til transportstłtten til Volvofabrikken i Ume(cid:229). Den svenske regering blev underrettet om Kommissionens undersłgelse ved skrivelse af 30. september 1997. Kommissionen n(cid:229)ede under proceduren til den konklusion, at der er tale om en stłtte, der allerede er ydet. Det er derfor ikke proceduren under EF-traktatens artikel 93, stk. 2, der finder anvendelse, men derimod proceduren under artikel 93, stk. 1, og der błr tr(cid:230)ffes passende foranstaltninger. Sverige indvilgede ved skrivelse af 3. marts 1998 i at tr(cid:230)ffe nogle af de foresl(cid:229)ede foranstaltninger, hvilket indeb(cid:230)rer, at der fasts(cid:230)ttes betingelser for anvendelsen af transportstłtteordningen for Volvo Truck Corporation i Ume(cid:229). Kommissionen besluttede derfor den 25. marts 1998 at bringe proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, til ophłr og acceptere, at de foranstaltninger som Sverige tr(cid:230)ffer, er passende i overensstemmelse med artikel 93, stk. 1


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) liittymistä valmistelevasta rakennepolitiikan välineestä

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
Central and Eastern European Countries
EU policy
accession to the European Union
cooperation policy

formats: html pdf print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO tl à tl ft ft ft ft ft ft Bryssel, 18. 03. 1998 KOM(1998)1381opull. 98/0091 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) liittymistä valmistelevasta rakennepolitiikan välineestä (komission esittämä) Perustelut Johdanto Liittymistä valmistelevan strategian vahvistaminen lukuisia komission ehdotuksia EU:n jäsenyyttä Agenda 2000 -asiakirja sisältää hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) liittymistä valmistelevan strategian vahvistamiseksi. Strategian yleisenä tavoitteena on luoda johdonmukainen ohjelma kyseisten maiden valmistamiseksi EU:iin liittymistä varten ja i) ii) yhdistää unionin tarjoamat eri tukimuodot yhtenäisiin puitteisiin osaksi liittymistä valmistelevaa kumppanuutta1 perehdyttää hakijat unionin politiikkoihin ja menettelytapoihin antamalla niille mahdollisuus osallistua yhteisön ohjelmiin. Liittymistä edeltävän ajan tuki Phare-ohjelman ja maatalouden kehittämistuen lisäksi Agenda 2000 -asiakirjassa ehdotettiin hakijamaille 1 miljardin euron suuruista rakennetukea vuodessa kaudella 2000-2006. Tuen pääasiallisena tavoitteena olisi hakijamaiden sopeuttaminen yhteisön infrastruktuuriin koheesiorahaston tukitoimenpiteiden tapaan. Luxemburgissa vuoden 1997 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi tällaisen rakennepolitiikan välineen käyttöönottamisen. ja ympäristön liikenteen erityisesti alalla Eurooppa-neuvoston päätelmien perusteella komissio ehdottaa asetusta liittymistä valmistelevasta instrumentista rakennepolitiikan alalla (ISPA). Asetuksen perustana on perustamissopimuksen 235 artikla. Koska ISPA:n ja koheesiorahaston tavoitteet ovat samankaltaiset katsottiin aiheelliseksi noudattaa jotakuinkin koheesiorahastoa koskevan uudistuksen lähestymistapaa. Liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen kuuluvat: hakijamaan täsmälliset sitoumukset erityisesti demokratian, makrotaloudellisen vakauden ja ydinturvallisuuden osalta sekä kansallinen ohjelma yhteisön säännöstön voimaan saattamiseksi tiettyä aikataulua noudattaen ja keskittyen erityisesti kussakin maalausunnossa vahvistettuihin ensisijaisiin alueisiin kaikkien yhteisön käytettävissä olevien keinojen käyttöön ottaminen valmisteltaessa hakijamaita liittymiseen. Tuensaajamaat ja Luxemburgissa Agenda 2000 -asiakirjassa hahmoteltujen kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien3 mukaisesti liittymistä edeltävien maatalouspolitiikan ja rakennepolitiikan välineiden kautta saatavaa taloudellista tukea myönnetään Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaille. Tämä periaate näkyy tämän asetuksen 1 artiklassa, jossa luetellaan kyseiset kymmenen maata. suuntaviivojen2 Kyprokseen sovelletaan Luxemburgin kokouksen päätelmien (22 artikla) mukaista erityistä liittymistä valmistelevaa strategiaa, joka vastaa sen nykyistä taloudellista tilannetta. Mikäli YK:n suojeluksessa onnistutaan tulevaisuudessa löytämään poliittinen ratkaisu Kyproksen ongelmaan ja jotta voitaisiin ottaa huomioon saarella sillä hetkellä vallitseva taloudellinen tilanne, voi osoittautua aiheelliseksi jäsenyysneuvottelujen edistyessä sisällyttää myös Kypros (28 artikla) perusteella Luxemburgin päätelmien tuensaajamaiden luetteloon. 2 Katso II osa (Laajentumisen haaste), III jakso (Laajentumisstrategia), 2 osa (Liittymistä valmistelevan strategian vahvistaminen) ja IV jakso (Kypros). 3 Katso 17-22 kohta. ENSIMMÄINEN OSA: TAVOITTEET A. Toimintalinjat Agenda 2000 -asiakirjan ja ehdotettujen määrärahojen perusteella uuden välineen kattamat alat on tarpeen määritellä erityisen tarkasti. Saksan uusien osavaltioiden (Länder) infrastruktuuritarpeista saadun kokemuksen sekä hakijamaiden maalausuntojen perusteella (katso jäljempänä) komissio ehdottaa, että uudella välineellä tulisi rahoittaa ainoastaan ympäristö- ja liikennealan hankkeita. Rahoitus kattaa myös kyseisten hankkeiden tehokkaan toteuttamisen varmistavat toimenpiteet kuten koulutuksen ja ylläpidon. Ympäristö - sopeutuminen ympäristöalan säännöstöön Agenda 2000 -asiakirjassa kokonaisuudessaan vakavampia kuin EU:n nykyisissä vesistöjen ja ilman saastumisen sekä jätehuollon osalta. todetaan, että hakijamaiden ympäristöongelmat ovat jäsenvaltioissa erityisesti Tarvittavien panostusten määrällinen määrittäminen on monimutkaista ja vaikeaa varsinkin kun on tarpeen esittää lukuisia olettamuksia esimerkiksi talouskasvusta, kulutusmalleista ja tulevasta käyttäytymisestä. Parhaissa käytettävissä olevissa arvoissa kuitenkin esitetään, että ympäristöalan tarvittavat investoinnit kymmenessä jäsenyyttä hakeneessa maassa ovat yhteensä noin 100 miljardia euroa (eli 1 000 euroa asukasta kohti). sopeutumiseen säännöstöön Kuten edellä mainitaan kyseinen luku koskee ainoastaan säännöstöön sopeutumisen investointeja juomavedestä, jätevesien käsittelystä, ilmansaasteista ja edellyttämiä kiinteiden jätteiden käsittelystä annettujen direktiivien osalta. Arviossa ei oteta huomioon ympäristön parannustoimia, joita yhteisön lainsäädäntö ei kata ja joihin ei näin ollen tarvita säännöstöön sopeutumisen edellyttämiä investointeja, vaikka ne voivatkin olla välttämättömiä taloudellisen kehityksen kannalta (kuten esimerkiksi saastuneen maan puhdistustoimet). Tämän vuoksi tarvitaan erityisiä ponnistuksia, mukaan lukien tuntuva tekninen ja taloudellinen tuki Euroopan unionilta, jotta hakijamaat pystyisivät täyttämään nopeasti EU:n ympäristöalan säännöstön asettamat vaatimukset. ISPA:n kautta saatava tuki keskitetäänkin pääasiassa veden, ilman laadun ja jätehuollon alueille. Ympäristöalalla ISPAm kautta annettava tuki koskee: - ympäristöalan hankkeita, joiden avulla tuensaajamaat pystyvät täyttämään ympäristölainsäädännön liittymistä valmistelevalle kumppanuudelle asetetut tavoitteet. vaatimukset asettamat sekä Liikenne laajentaminen valmistelevalle kumppanuudelle asetettujen tavoitteiden saavuttaminen liikenneverkon •- Euroopan laajuisen ja liittymistä Agenda 2000 -asiakirjassa korostetaan pikaista tarvetta kehittää ja parantaa hakijamaiden liikenteen infrastruktuureja sekä tarttua puuttuviin yhteyksiin hakijamaiden ja EU:n välillä. Jollei tällaisia investointeja tehdä, liikenneruuhkista muodostuu todennäköisesti vakava ongelma, joka vaikuttaa yleisesti unionin liikenteeseen ja politiikkoihin. Liikenteen infrastruktuuriin tehtävät parannukset ovat olennainen osa kyseisten maiden ja taloudellista kehittämisstrategiaa ja auttavat niitä kohtaamaan kilpailupaineet markkinavoimat Euroopan unionissa. Tehokkaiden liikennejärjestelmien kehittäminen onkin keskeinen osa liittymistä valmistelevaa strategiaa. Tätä aihetta koskevan komission tiedonannon4 mukaan laajentuneessa unionissa uudesta Euroopan laajuisesta liikenneverkosta on oltava hyötyä kaikille kansalaisille nykyisissä ja uusissa jäsenvaltioissa; sen on vastattava unionin alueiden liikennetarpeita, jotta henkilöillä, tavaroilla ja palveluilla on mahdollisuus vapaaseen liikkuvuuteen, ja taattava eri maista ja alueilta pääsy Euroopan keskusalueille siten, että myös kannetaan huolta ympäristöstä. Tähän strategiaan tulisi sisältyä tasapainoisen multimodaaliliikenneverkon kehittäminen. Tulevaisuuden verkko sisältää nykyisen unionin Euroopan laajuisen liikenneverkon, soveltuvat osuudet jäsenyyttä hakeneiden maiden kansallisista verkoista sekä niiden välille tarvittavat yhteydet. Siihen tulisi sisältyä myös pääsy viimeksi mainittuihin verkkoihin tarvittaessa julkisin liikennevälinein. sisältämien tiedonannon Komission liikenneverkon 50-90 miljardiksi ecuksi 15 vuoden aikana yksinomaan kunnostamiseksi Länsi-Euroopan normeja vastaaviksi, jotta kasvuun voitaisiin vastata ja ottamatta huomioon mitään uusia yhteyksiä. laajuisen laskelmien mukaan Euroopan arvioitu investointikustannukset on teiden rautateiden liikenteen arvioituun rakentamiseen tarvittavat ja Liikenneverkkojen alalla ISPA:n tuki koskee: - kestävää liikkuvuutta edistäviä hankkeita liikenteen infrastruktuurin alalla ja erityisesti sellaisia hankkeita, jotka ovat neuvoston päätöksessä 1692/96/EY säädettyjen perusteiden mukaisia yhteistä etua olevia hankkeita ja joiden avulla hakijamaat pystyvät liittymistä valmistelevalle kumppanuudelle asetetut tavoitteet. Tähän kuuluu kansallisten verkkojen ja Euroopan laajuisten verkkojen yhteenliittäminen ja -toimivuus sekä pääsy näihin verkkoihin. saavuttamaan Unionin KOM(97)172 lopullinen, 23. 4. 97. ja sen naapurimaiden liikenteen infrastruktuuriverkkojen yhdistäminen toisiinsa. Soveltuvia infrastruktuuritarpeiden arviointiohjelmasta (TINA) saadut tulokset. hankkeita määritettäessä otetaan myös huomioon liikenteen Tekninen apu - suora yhteys valittuihin hankkeisiin Pieni osa ISPA:n määrärahoista voidaan myös käyttää alustavien selvitysten ja tekniseen apuun liittyvien menojen rahoittamiseen. Tukea saavien toimenpiteiden ja ISPA:sta rahoitettujen hankkeiden välinen yhteys on kuitenkin osoitettava selkeästi. Tässä suhteessa teknisen avun ensisijaisena tehtävänä on taata hankkeiden korkea taso niin tehokkaan hallinnon kuin toteuttamisen osalta. Ennen toimenpiteen toteuttamista onkin suoritettava toteutettavuustutkimuksia ja huolehdittava toimenpiteen ennakkoarviointia, seurantaa, valvontaa ja jälkiarviointia koskevista järjestelyistä sekä hyödynnettävä kyseisellä alalla jo olemassa olevia tutkimustuloksia. Komission aloitteesta toteutetut kokonaismenot eivät saa olla yli kahta prosenttia ISPA:n kokonaisrahoituksesta. ISPA:n tuella rahoitettavien hankkeiden valmistelussa voidaan käyttää myös Phare-ohjelman LSIF-osuutta (Large Scale Infrastructure Facility), joka keskittyy pääasiassa Euroopan laajuisten verkkojen ulottamiseen EU:n rajojen ulkopuolelle ja rajojen yli ulottuvan vaikutuksen omaaviin ympäristöongelmiin liittymisneuvottelujen yhteydessä. B. Yhteensovittaminen Phare-ohjelman kanssa ja maataloudelle liittymistä edeltävä tuki On tarpeen varmistaa läheinen yhteistyö ISPA:n, Pharen ja liittymistä edeltävän maataloustuen välillä erityisesti, jotta voitaisiin välttää rahoitettavien eri toimenpiteiden päällekkäisyys. Ehdotuksessa asetukseksi hakijamaiden liittymistä valmistelevan strategian mukaisen tuen yhteensovittamisesta (KOM(98)150) tarkoitetulla komitealla on tässä suhteessa tärkeä asema. Kuten kaikkeen liittymistä edeltävään tukeen myös ISPA:an sovelletaan liittymistä tukiedellytyksiä valmistelevasta kumppanuudesta annetussa asetuksessa säädettyjä koskevia sääntöjä. TOINEN OSA: ASETUS Hankekohtainen lähestymistapa - ympäristöä ja käsittelevien kansallisten toimien perusteella liikennettä koskevien liittymistä Kuten koheesiorahastosta myös ISPA:sta tuetaan hankkeita tai hankekokonaisuuksia (joita kutsutaan toimenpiteiksi), joiden on myös oltava laajuudeltaan sellaisia, että ne vaikuttavat merkittävällä tavalla ympäristönsuojeluun tai liikenteen infrastruktuurin parantamiseen. Kuten koheesiorahastosta saatu kokemus erityisesti suhteettoman raskaan hallintotaakan välttämisen osalta osoittaa ja ottaen huomioon Phare-ohjelman uusiin suuntaviivoihin hankkeen kokonaiskustannusten olisi oltava vähintään viisi miljoonaa euroa. Vähimmäismäärässä olisi myös otettava huomioon joidenkin hakijamaiden pieni koko. hyväksytty määräraha (2-3 miljoonaa euroa), ja valinta perustuvat kansallisiin hyväksyminen Hankkeiden ja ympäristöohjelmiin, jotka kuuluvat yhteisön säännöstön voimaansaattamista koskevaan kansalliseen ohjelmaan, joka puolestaan on yksi tärkeimmistä liittymistä valmistelevan kumppanuuden osa-alueista. Kyseisissä ohjelmissa on esitettävä erityiset ympäristöä ja liikennettä koskevat strategiat sekä keskityttävä tulevaisuuden Euroopan laajuisen verkon kehittämiseksi tarvittavaan valtioiden väliseen ulottuvuuteen. Asetuksessa vahvistetaan myös joukko perusteita, joiden tarkoituksena on varmistaa hankkeiden korkea laatu, mukaan lukien niistä saatavat kerrannaisvaikutukset ja niiden valmiusaste. liikenne- Rahoitusjärjestelyt Maakohtainen ohjeellinen jako - kolme perustetta ilmaistun bruttokansantuotteen Komissio jakaa ISPA:n kautta saatavan tuen hakijamaiden kesken väestömäärän, ostovoimapariteettina realistisesti kyseisten maiden vaurautta) ja pinta-alan perusteella. Tuet vahvistetaan vähimmäis- ja enimmäismäärän välille siten, että saadaan hieman taloudellista joustavuutta; tukia on myös tarkistettava maiden liittyessä unioniin, jotta loppuosuus kyseisten maiden tuesta voidaan jakaa muiden tuensaajamaiden kesken. Lisäksi huomioon on otettava kyseisten maiden ympäristön ja liikenteen infrastruktuureissa olevat puutteet. (mikä kuvastaa Tuen määrä - kerrannaisvaikutuksen edistäminen suhteessa Kuten edellä on jo todettu hakijamaiden liikenne- ja ympäristöinfrastruktuureja koskevat tarpeet ovat huomattavat varsinkin sektorilta hankkeiden yhteisrahoittamiseksi saataviin varoihin ISPA mukaan lukien. Toisaalta on tärkeää, että mahdollisuuksien mukaan ISPA. lla olisi mieluummin strateginen katalyyttinen vaikutus tilapäisiä ja yksittäisiä yleisiin investointitarpeisiin kuin että sillä rahoitettaisiin investointeja. Agenda 2000 -asiakirjassa korostetaan, että kerrannaisvaikutuksia olisi vahvistettava turvautumalla pelkkien avustusten sijasta enemmän muihin tukimuotoihin. Erityisesti voidaan todeta, että: julkiselta - julkisen sektorin niukkojen varojen kerrannaisvaikutus yksityisen sektorin yhteisrahoituksen lisääntymisenä; tulisi näkyä erityisesti - ISPA:n kautta saatava tuki ei saisi sulkea pois muuta mahdollista rahoitusta eikä varsinkaan paikallisia rahoituslähteitä ja hankkeista saatavia tuloja. Komission tavoitteena on maksimoida ISPA:n kerrannaisvaikutus rohkaisemalla aikaisempaa enemmän lainoin ja omalla pääomalla tapahtuvaa rahoitusta erityisesti yksityisistä rahoituslähteistä. Sen vuoksi hankehakemusten rahoitussuunnitelmaan on liitettävä tiedot rahoituksesta, jota tuensaaja hakee muista rahoituslähteistä, kuten Euroopan investointipankista (EIP), mukaan lukien sen liittymistä edeltävä tukijärjestely, Euroopan investointirahastosta, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankista (EJKP) ja Maailmanpankista. Ennen kuin komissio hyväksyy rahoituspaketin kutakin hanketta on tarkasteltava yhdessä EIP:n kanssa. Korostamalla vaihtoehtoisten rahoituslähteiden löytämisen tärkeyttä voidaan välttyä odottamasta järjestään korkeata tukiprosenttia; tällaista lähestymistapaa voidaan pitää tärkeänä myös siitä syystä, että se tukee hakijamaiden ponnisteluja markkinatalouteen siirryttäessä. Tavoitteena onkin ISPA:n kautta saatavan tuen määrän eriyttäminen hanketyypin ja siihen liittyvän rahoituspaketin mukaan. Tuki voi olla enintään 85 prosenttia julkisista tai vastaavista menoista ja tuen tarkkaa tasoa laskettaessa on otettava huomioon myös: - millaista yleistä etua yhteisölle koituu tietyn hankkeen toteuttamisesta - hankkeesta mahdollisesti saatavat tulot - saastuttaja maksaa -periaatteen asianmukainen soveltaminen. lähestymistapa sallii Tällainen tiettyä joustavuutta, jolloin hankkeille, joiden lainarahoitus on mahdollista, voidaan myöntää pienempää tukea ja komissio voi muuttaa tuen määrää tapauksen mukaan enimmäismäärää noudattaen. Varainhoito - yksinkertaistaminen tiukoin ehdoin Varainhoitoa koskevat ISPA:n artiklat vastaavat sisällöltään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen IX osaston säännöksiä, joihin sisältyvät unionin ulkopuoliseen tukeen liittyvät yksityiskohtaiset rahoitussäännöt. Varsinaisesti tämä tarkoittaa sitä, että komission hyväksymiin hankkeisiin on liityttävä komission ja tuensaajamaan välille laadittava rahoituspöytäkirja. Rahoituspöytäkirja sisältää myös toimenpiteiden maksujärjestelyjä koskevat yksityiskohdat sekä hallintoa, arviointia ja valvontaa koskevat järjestelyt. Jollei varainhoitoasetuksessa toisin säädetä, kyseiset järjestelyt ovat vastaavat kuin koheesiorahaston kohdalla. sillä väline Talousarviositoumusten osalta ISPA:an sovelletaan yksinkertaisempaa ja tehokkaampaa järjestelmää, perusteella. Rakennerahastoista ja koheesiorahastosta saatujen kokemusten mukaan ensimmäinen sitoumus tehdään heti, kun komissio on tehnyt päätöksen myöntää yhteisön tukea. Seuraavia vuotuisia eriä koskevat sitoumukset tehdään kunkin varainhoitovuoden alussa ja viimeistään kyseisen vuoden 1. päivänä huhtikuuta. toimii monivuotisten hankkeiden Monivuotisten toimenpiteiden hallintoa parantava edellä mainittu varainhoitoasetuksen poikkeus, talousarviomäärärahoja voidaan myöntää yhden varainhoitovuoden ajaksi, on sisällytettävä toimielinten väliseen sopimukseen. jonka perusteella Jotta tehtyjen sitoumusten ja suoritettujen maksujen määrät eivät eroaisi toisistaan liikaa ja varat tulisivat käytettyä tehokkaasti, sellaiselle toimenpiteelle, jonka toteuttamista ei ole aloitettu rahoituspöytäkirjassa määrätyn sopimuskauden kuluessa, myönnetty tuki poistetaan. lähestymistapa tekee mahdolliseksi kuhunkin hankkeeseen Tällainen liittyvien toimenpiteiden johdonmukaisen seurannan ja helpottaa hajauttamista, tehokasta hallintoa, valvontaa ja arviointia. Kuten Phare-ohjelman kohdalla tämä tarkoittaa sitä, että varainhoitoasetuksen ja yhteisen rahoituspöytäkirjan sallimissa puitteissa hankkeiden toteuttamisesta vastaavat ensisijassa hakijavaltiot komission valvonnassa. Hakijamaiden on otettava käyttöön 1. päivänä tammikuuta 2000 ja joka tapauksessa viimeistään 1. päivänä tammikuuta 2002 vaaditut hallinto- ja valvontajärjestelmät. Ulkopuoliseen apuun voidaan tarvittaessa turvautua 1. päivään tammikuuta 2002 asti. Seuranta ja jälkiarviointi - määrällisten indikaattorien perusteella ISPA:n seuranta- ja arviointi toteutetaan kyseisen hakijamaan ja komission yhteistyönä kussakin rahoituspöytäkirjassa sovittuja menettelyjä noudattaen. Varsinkin seurannassa käytetään määrällisiä fyysisiä ja taloudellisia indikaattoreita, jotka liittyvät kyseisen hankkeen erityisluonteeseen ja sen tavoitteisiin. Hankkeiden toteuttamisen aikana ja niiden päätökseen saattamisen jälkeen arvioidaan myös, voidaanko alkuperäiset tavoitteet saavuttaa tai onko ne saavutettu. Teknisen tuen avulla vahvistetaan tarvittaessa toteuttamisesta ja seurannasta vastaavien kyseisten maiden eri tahojen valmiutta arviointiin. Komitea - apua toteuttamiseen ISPA-asetuksen täytäntöönpanossa komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. Komitea antaa lausuntoja kysymyksistä, jotka komissio on antanut sen käsiteltäväksi, ja turvautuu tarvittaessa äänestykseen. Euroopan investointipankilla on oma edustajansa, jolla ei ole äänioikeutta. Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) liittymistä valmistelevasta rakennepolitiikan välineestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen5, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon6, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon7, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon8, sekä katsoo, että Luxemburgissa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaan Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä strategiaa valmistelevaa strategiaa on vahvistettava, liittymistä valmistelevaa ja Kyproksen erityistä Yhdistyneiden kansakuntien suojeluksessa onnistuttaessa tulevaisuudessa löytämään poliittinen ratkaisu Kyproksen ongelmaan ja ottaen huomioon saarella tällä hetkellä vallitsevan taloudellisen tilanteen, voi osoittautua aiheelliseksi jäsenyysneuvottelujen edistyessä Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien perusteella sisällyttää myös Kypros edunsaajamaiden luetteloon ja säätää erityisistä tämän asetuksen toimeenpanomenettelyistä, Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaan tässä asetuksessa säädettyä apua myönnetään kuitenkin tällä hetkellä jäsenyyttä hakeneille kymmenelle Keski- ja Itä-Euroopan maalle, Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavasta avusta liittymiskumppanuusjärjestelmän perustamisesta 16 päivänä maaliskuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa N:o 622/989 säädetään kyseisestä kumppanuudesta, johon sisältyy yhteinäinen kehys ensisijaisista aloista ja kaikista liittymistä edeltävään tukeen käytettävissä olevista varoista, ja erityisesti 5 EYVLC ( ) 6 Lausunto on annettu ( ) 7 EYVLC ( ) 8 Lausunto on annettu ( ) 9 EYVLL 85,20. 3. 1998. 10 liittymistä edeltävään strategiaan kuuluu liittymistä valmistelevan rakennepolitiikan välineen, jäljempänä 'ISPA', perustaminen; tämän välineen tarkoituksena on auttaa hakijamaita sopeutumaan yhteisön infrastruktuurivaatimuksiin sekä antaa rahoitustukea ympäristötoimenpiteisiin ja liikenteen infrastruktuuritoimenpiteisiin, ISPA:sta annettava yhteisön apu sekä taloudellisen tuen myöntämisestä Unkarin tasavallalle ja Puolan kansantasavallalle 18 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3906/8910, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 753/96", mukainen yhteisön tuki ja yhteisön tuesta maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeville liittymistä edeltäville toimenpiteille jäsenyyttä hakeneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa liittymistä edeltävänä aikana annetun asetuksen (EY) N:o. /. I2 mukainen yhteisön tuki sovitetaan yhteen avusta Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille Keski- ja Itä-Euroopan maille osana liittymistä valmistelevaa strategiaa annetun asetuksen. /. ,3 mukaisesti, ja siihen sovelletaan asetuksen (EY) N:o 622/98 ja yksittäisten päätösten kumppanuudesta täydentävyyttä koskevia säännöksiä, liikenteen infrastruktuuritoimenpiteiden ja ympäristötoimenpiteiden rahoituksen on oltava sopivasti tasapainossa, ISPA:sta myönnettävällä yhteisön avulla olisi helpotettava ympäristöä koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanoa ja edistettävä kestävää kehitystä hakijamaissa, tehdyssä Euroopan parlamentin 1692/96/EY14 kuvataan periaatteet Euroopan yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä ja neuvoston päätöksessä heinäkuuta 1996 N:o liikenneverkon liittymisen jälkeen verkon olisi pystyttävä vastaamaan uusien kehittämisestä; jäsenvaltioiden tarpeisiin; neuvoston aloitteesta käynnistetyllä, näiden periaatteiden mukaisella (TINA) olisi helpotettava tukikelpoisten toimenpiteiden valintamenettelyä liittymistä edeltävänä aikana, infrastruktuuritarpeiden arviointiohjelmalla liikenteen laajuisen olisi säädettävä toimista, jotta komissio voisi jakaa ISPA:sta hakijamaille sidottavat kokonaisvarat yhteisöstä alustavasti toimenpiteiden valmistelun helpottamiseksi, ISPA:sta annettavan yhteisön avun määrää olisi mukautettava varojen käytöstä saatavien vaikutusten tehostamiseksi, yksityisen rahoituksen lisäämiseksi ja sen huomioon ottamiseksi, saadaanko toimenpiteistä merkittäviä nettotuloja, yhteisön avun täytäntöönpanon on oltava mahdollisimman avointa, ja varojen käyttöä on valvottava tiukasti, 10 EYVL L 375,23. 12. 1989, s. 11 11 EYVL L 103,26. 4. 1996, s 5. 12 EYVL ( ) 13 EYVL ( ) 14 EYVL L 228, 9. 9. 1996, s. 1. 11 tehokkaista ennakkoarvioinnin, ISPA. sta myönnettävän yhteisön avun asianmukaisen hallinnon varmistamiseksi olisi säädettävä ja valvonnan menetelmistä, täsmennettävä jälkiarvioinnin periaatteet, määriteltävä seurantaa koskevat säännöt ja niiden laatu sekä säädettävä toimista, jotka toteutetaan sääntöjenvastaisuuksien ilmetessä tai jos jotakin ISPA:n tukea myönnettäessä vahvistetuista edellytyksistä ei ole noudatettu, seurannan arvioinnin siirtymäkauden aikana (1 päivästä tammikuuta 1999 31 päivään joulukuuta 2001) kaikkia euroa koskevia viittauksia olisi yleensä pidettävä viittauksina euroon asetuksen. 1998 annetun asetuksen (EY) N:o. /98 2 artiklan toisessa virkkeessä tarkoitettuna valuuttayksikkönä, tämän asetuksen täytäntöönpanossa olisi komissiota avustettava luonteeltaan neuvo- antava komitea, ja tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden täytäntöönpanolla edistetään yhteisön tavoitteiden toteutumista; perustamissopimuksessa ei ole muuta tämän asetuksen antamiseen valtuuttavaa määräystä kuin 235 artikla, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla MÄÄRITELMÄ JA TAVOITE 1. Perustetaan liittymistä valmistelevan rakennepolitiikan väline, jäljempänä '1SPA'. ISPA:sta myönnetään apua Euroopan unioniin valmistelun helpottamiseksi seuraaville jäsenyyttä hakeneille maille, Bulgaria, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia, Tsekin tasavalta, Unkari, Viro, jäljempänä 'edunsaajamaat1, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden alalla ja erityisesti ympäristö- ja liikennepolitiikan osalta tämän asetuksen säännösten mukaisesti. liittymisen 2. ISPA:sta myönnettävän yhteisön avun tarkoituksena on edistää jokaisen edunsaajamaan liittymiskumppanuuden tavoitteiden sekä ympäristön ja liikenteen infrastruktuuriverkkojen parantamista koskevien vastaavien kansallisten ohjelmien toteuttamista. TUKIKELPOISET TOIMENPITEET 2 artikla 1. ISPA:sta rahoitettua yhteisön apua myönnetään ympäristön tai liikenteen alan itsenäisiin hankkeiden eri osiin, hankkeisiin, hankeryhmiin tai hankekokonaisuuksiin, jäljempänä 'toimenpiteet'. Hankkeen osaan voi sisältyä myös hankkeen toteuttamisen edellyttämiä alustavia selvityksiä, toteutettavuustutkimuksia ja teknisiä tutkimuksia. taloudellisesti teknisesti ja 12 2. Yhteisö myöntää ISPAista apua 1 artiklassa mainittujen tavoitteiden mukaisesti seuraaviin: a) ympäristötoimenpiteet, joiden avulla edunsaajamaat pystyvät sopeutumaan liittymistä yhteisön ympäristölainsäädännön vaatimuksiin ja saavuttamaan valmistelevan kumppanuuden tavoitteet; b) kestävää liikkuvuutta edistävät liikenteen infrastruktuuria koskevat toimenpiteet ja erityisesti päätöksen N:o 1692/96/EY mukaisia yhteistä etua koskevia hankkeita muodostavat joiden avulla edunsaajamaat pystyvät saavuttamaan liittymiskumppanuuden tavoitteet; näihin kuuluu lisäksi kyseisten maiden kansallisten verkkojen liittäminen toisiinsa sekä yleiseurooppalaisiin verkkoihin ja niiden välinen yhteentoimivuus sekä pääsy näihin verkkoihin. toimenpiteet, toimenpiteet sekä Toimenpiteiden on oltava laajuudeltaan sellaisia, että niillä on merkittävä vaikutus ympäristönsuojeluun tai liikenteen infrastruktuuriverkkojen parantamiseen. Kunkin toimenpiteen kokonaiskustannusten on periaatteessa oltava vähintään viisi miljoonaa euroa. 3. Ympäristöä ja liikenteen infrastruktuuria koskevien toimenpiteiden välillä on oltava sopiva tasapaino. 4. Apua voidaan myös myöntää: a) tukikelpoisia toimenpiteitä koskeviin valmisteleviin tutkimuksiin, mukaan lukien toimenpiteiden täytäntöönpanon edellyttämät tutkimukset, ja b) teknisen avun toimenpiteisiin, mukaan lukien tiedotus- ja julkistamistoimet, erityisesti: i) yhteisön tuen vaikutusten arvioimiseksi toteutettavat horisontaaliset toimenpiteet kuten vertailevat tutkimukset ii) toimenpiteet ja tutkimukset, joilla edistetään hankkeiden ennakkoarviointia, seurantaa, arviointia tai valvontaa sekä niiden yhteensovittamista ja yhdenmukaisuutta liittymiskumppanuuden kanssa, ja iii) toimenpiteet ja tutkimukset, joilla varmistetaan hankkeiden tehokas hallinnointi ja täytäntöönpano sekä tarpeellisten mukautusten tekeminen. VARAT 3 artikla Yhteisön apua myönnetään ISPA:sta vuosina 2000-2006. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien mukaisesti. 13 OHJEELLINEN JAKO 4 artikla jakaa ohjeellisesti Komissio ISPA:sta myönnettävän yhteisön kokonaisavun edunsaajamaiden kesken niiden väestömäärän, asukasta kohden ostovoimapariteettina ilmaistun bruttokansantuotteen ja pinta-alan perusteella. Jakoa voidaan tarkistaa kunkin avunsaajamaan ISPA-toimenpiteiden täytäntöönpanossa edeltävinä vuosina saavuttamien tulosten huomioon ottamiseksi. Huomioon otetaan lisäksi kunkin maan ympäristö- ja liikenteen infrastruktuureissa olevat puutteet. YHTEENSOPIVUUS YHTEISÖN POLITIIKAN KANSSA 5 artikla 1. Yhteisön ISPA:sta rahoittamien toimenpiteiden on oltava Eurooppa-sopimusten lukien yksityiskohtaiset säännöt valtiontukea määräysten mukaisia, mukaan koskevien määräysten soveltamisesta, ja niillä on edistettävä yhteisön politiikan toteuttamista erityisesti ympäristön suojelun ja parantamisen sekä liikenteen ja Euroopan laajuisten verkkojen osalta. 2. Komissio huolehtii tämän asetuksen mukaisesti toteutettujen toimenpiteiden sekä yhteisön talousarviosta, Euroopan investointipankin (EIP) toimien, mukaan lukien liittymistä edeltävä järjestely, kuin myös muiden yhteisön rahoitusvälineillä toteutettujen toimenpiteiden yhteensovittamisesta ja yhdenmukaisuudesta. 3. Komissio pyrkii yhteensovittamaan ja yhdenmukaistamaan edunsaajien tämän asetuksen mukaisesti toteuttamat toimenpiteet Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EJKP), Maailmanpankin ja muiden sellaisten rahoituslaitosten toimien kanssa. TUEN MUOTO JA MÄÄRÄ 6 artikla 1. ISPA. sta myönnetyn yhteisön avun muoto voi olla jokin seuraavista: suora tuki, joka ei ole takaisin maksettava, takaisin maksettava tuki, korkotuki, vakuusmaksutuki, osallistuminen riskipääomaan tai muu rahoitusmuoto. Hallintoviranomaiselle tai muulle julkiselle viranomaiselle uudelleen maksettua apua on käytettävä alkuperäiseen tarkoitukseensa. 2. ISPA:sta myönnetyn yhteisön avun enimmäismäärä voi olla 85 prosenttia julkisista tai näitä vastaavista menoista, mukaan lukien sellaisten elinten menot, joiden toiminnan hallinnollisen tai oikeudellisen puitteen perusteella näitä elimiä voidaan pitää julkisia viranomaisia vastaavina. 14 Jollei kyseessä ole takaisin maksettava tuki tai yhteisön merkittävä etu, tuen määrää on alennettava seuraavien tekijöiden huomioon ottamiseksi: a) osarahoituksen saatavuus b) hankkeesta mahdollisesti saatavat tulot ja c) saastuttaja maksaa-periaatteen asianmukainen soveltaminen. 3. Edellä 2 kohdan b alakohdan mukaisesti tuloja tuottavia toimenpiteitä ovat: a) infrastruktuuria, jonka käyttämisestä peritään maksu b) ympäristöalan tuottavia investointeja. 4. Alustavien selvitysten ja teknisen avun toimenpiteiden kokonaiskustannukset voidaan poikkeuksellisesti rahoittaa l()0-proscnttisosti. Tämän kohdan mukaisesti komission aloitteesta tai komission puolesta toteutetut kokonaismenot eivät saa ylittää kahta prosenttia ISPA:n kokonaisrahoituksesta. 7 artikla TOIMENPITEIDEN ENNAKKOARVIOINTI JA HYVÄKSYMINEN 1. Komissio tekee päätökset ISPA:sta rahoitettavista toimenpiteistä. 2. Edunsaajamaat esittävät komissiolle 2 artiklan 1 kohdan mukaiset hakemukset avusta. Komissio voi kuitenkin myöntää apua omasta aloitteestaan 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 3. Hakemuksissa on oltava: a) liitteessä I mainitut tiedot b) tiedot sen osoittamiseksi, että toimenpiteet ovat tämän asetuksen ja liitteessä II vahvistettujen perusteiden mukaisia, ja erityisesti, että niillä saavutetaan sijoitettuihin varoihin oikeassa suhteessa olevia keskipitkän aikavälin taloudellisia ja sosiaalisia etuja. 4. Vastaanotettuaan hakemuksen avusta ja ennen toimenpiteen hyväksymistä komissio arvioi toimenpidettä perinpohjaisesti todetakseen, onko se liitteessä II vahvistettujen perusteiden mukainen. 5. Toimenpiteiden hyväksymisestä tehdyissä komission päätöksissä vahvistetaan taloudellisen avun määrä ja rahoitussuunnitelma sekä kaikki toimenpiteiden täytäntöönpanoksi tarpeelliset säännökset ja edellytykset. 15 SITOUMUKSET JA MAKSUT 8 artikla 1. Komissio toteuttaa ISPA:n mukaiset menot Euroopan yhteisöjen yleiseen ja sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti komission talousarvioon edunsaajamaan yhdessä laatiman rahoituspöytäkirjan perusteella. Toimenpiteille myönnettävää apua koskevat vuotuiset talousarviositoumukset on kuitenkin tehtävä toisella seuraavista menetelmistä: a) Edellä 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja, kahden tai useamman vuoden ajan toteutettavia toimenpiteitä koskevat sitoumukset on pääsääntöisesti tehtävä vuosittaisina erinä, jollei b alakohdasta muuta johdu. Ensimmäistä vuotuista erää koskevat sitoumukset on tehtävä sen jälkeen, kun rahoituspöytäkirja on laadittu. Seuraavia vuotuisia eriä koskevat sitoumukset perustuvat toimenpiteen alkuperäiseen tai tarkistettuun rahoitussuunnitelmaan, ja ne myönnetään periaatteessa jokaisen varainhoitovuoden alussa ja viimeistään kysymyksessä olevan vuoden 1 päivänä huhtikuuta kyseiseksi varainhoito vuodeksi laaditun menoarvion mukaisesti. b) Sellaisten toimenpiteiden osalta, joita toteutetaan alle kahden vuoden ajan tai joille myönnetty yhteisön apu on enintään 20 miljoonaa euroa, voidaan rahoituspöytäkirjan laatimisen jälkeen tehdä ensimmäinen sitoumus, joka on enintään 80 prosenttia avun määrästä. Jäljelle jäävä määrä sidotaan toimenpiteen toteutumisasteeseen. 2. Asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta myönnetty apu on peruutettava sellaiselta toimenpiteeltä, jonka toteuttaminen ei ole edennyt merkittävästi määritetyn sopimuskauden kuluessa. 3. Toimenpiteeseen myönnetyn avun maksut voidaan suorittaa ennakko-, väli- tai suoritettujen maksujen ja tosiasiallisesti loppusuorituksina varmennettujen mukaisesti. Komissio antaa maksuja koskevat yksityiskohtaiset säännöt 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 4. Toimenpiteiden maksujärjestelyjä koskevat yksityiskohdat vahvistetaan kunkin edunsaajamaan rahoituspöytäkirjassa. 16 9 artikla HALLINTO JA VALVONTA 1. Komissio edellyttää edunsaajamaiden ottavan käyttöön a) 1 päivästä tammikuuta 2000 ja joka tapauksessa viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2002 hallinto-ja valvontajärjestelmät, joilla varmistetaan: i) tämän täytäntöönpano moitteettoman varainhoidon periaatteita noudattaen asetuksen mukaisesti myönnetyn avun asianmukainen ii) hallinto- ja valvontatoimien erillisyys iii) komissiolle tehtyjen menoselvitysten täsmällisyys ja se, että ne on laadittu kirjanpitojärjestelmän perustuvan tositteisiin varmennuskelpoisiin mukaisesti. h) säännöllisesti, että yhteisön rahoittamat toimenpiteet on toteutettu asianmukaisesti c) sääntöjenvastaisuuksien ehkäisy ja toteutetaan toimenpiteitä niiden estämiseksi d) sääntöjenvastaisuuden tai laiminlyönnin vuoksi menetettyjen varojen takaisinperintä. 2. Rajoittamatta edunsaajamaiden suorittamia tarkastuksia komissio ja tilintarkastus tuomioistuin voivat omien virkailijoidensa tai asianmukaisesti valtuutettujen edustajien avulla toteuttaa paikalla teknisiä tarkastuksia tai rahoitustilintarkastuksia, mukaan lukien pistokokeet ja lopullinen tilintarkastus. 3. Rahoituspöytäkirjan on sisällettävä yksityiskohtaiset määräykset 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen periaatteiden täytäntöönpanosta sekä komission ja edunsaajamaan väliseen valvontaohjelmia ja -menetelmiä koskevaan yhteistyöhön ja yhteen sovittamiseen liittyvät järjestelyt. 4. Rahoituspöytäkirjassa on oltava lisäksi määräyksiä avun alentamisesta, keskeyttämisestä ja peruuttamisesta silloin kun avun myöntäminen osittain tai kokonaan ei ole perusteltua toimenpiteen täytäntöönpanon perusteella. EURON KÄYTTÄMINEN 10 artikla 1. 2. Määrissä hakemuksissa avusta ja rahoitussuunnitelmissa on käytettävä euroa. Avun määrissä ja komission hyväksymissä rahoitussuunnitelmissa on käytettävä euroa. 17 3. 4. Maksuhakemusten tukena olevissa menoselvityksissä on käytettävä euroa. Komission myöntämä taloudellinen apu maksetaan euroina edunsaajamaan kyseisten maksujen saajaksi nimeämälle viranomaiselle. SEURANTA JA JÄLKIARVIOINTI 11 artikla Edunsaajamaiden ja komission on varmistettava, että tämän asetuksen mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa seurataan ja arvioidaan liitteen III mukaisesti. VUOSIKERTOMUS 12 artikla Komissio esittää vuosikertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ISPA:sta myönnetystä yhteisön avusta. Vuosikertomuksessa on oltava liitteessä IV vahvistetut tiedot. Euroopan parlamentti antaa lausuntonsa kertomuksesta mahdollisimman pian. Komission on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. Komissio huolehtii, että jäsenvaltiot ja edunsaajamaat saavat tietoa ISPA:n toimista. TIEDOTUS JA JULKISUUS 13 artikla 1. Edunsaajamaiden on huolehdittava, että toimenpiteet, joille yhteisö on myöntänyt ISPA. n taloudellista apua, saavat riittävästi julkisuutta, jotta: a) b) julkisuudessa tiedettäisiin yhteisön osuus toimenpiteen toteuttamisessa, mahdolliset ja ammatilliset toimenpiteen tarjoamista mahdollisuuksista. edunsaajat järjestöt saisivat tietoa Jäsenyyttä hakeneiden maiden on erityisesti huolehdittava sellaisten hyvin näkyvien kylttien pystyttämisestä, ilmenee yhteisön osallistuvan toimenpiteen rahoitukseen, ja joissa on yhteisön tunnus, sekä varmistettava, että yhteisön toimielinten edustajat ovat tarkoituksenmukaisella tavalla edustettuina ISP A:sta yhteisön rahoitusta saavissa tärkeimmissä julkisissa toimissa. joista Niiden on tiedotettava komissiolle vuosittain tämän kohdan mukaisesti tehdyistä aloitteista. 2. Komissio antaa tiedotusta ja julkisuutta koskevat yksityiskohtaiset säännöt 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 18 Komissio toimittaa ne tiedoksi Euroopan parlamentille ja julkaisee ne Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. KOMITEA 14 artikla Komissiota avustaa tämän asetuksen täytäntöönpanossa luonteeltaan neuvoa-antava komitea, jossa on jäsenvaltioiden edustajat ja puheenjohtajana komission edustaja. Euroopan investointipankki nimeää edustajansa, jolla ei ole äänioikeutta. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavasta päätösluonnoksesta. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa luonnoksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. LOPPU- JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET 15 artikla 1. Neuvosto tarkastelee tätä asetusta uudelleen komission ehdotuksesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006. Neuvosto tekee päätöksen kyseisestä ehdotuksesta perustamissopimuksen 235 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. 2. Liittyessään Euroopan unioniin maa menettää oikeutensa saada ISPA. sta apua. 3. Liittyneen maan jäljelle jäänyt osuus on jaettava uudelleen muille avunsaajamaille 4 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 19 VOIMAANTULO 16 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 20 LIITE I Hakemusten sisältö (7 artiklan 3 kohdan a alakohta) Hakemuksissa on oltava seuraavat tiedot: 1. täytäntöönpanosta vastaavan elimen nimi, toimenpiteen laatuja sen kuvaus; 2. kustannukset toimenpiteen tarvittaessa maininta yhdistämismahdollisuuksista ja yhteentoimivuudcsta saman liikenneväylän varrelle sijoittuvien muiden toimenpiteiden kanssa; totcutuspaikka sekä ja 3. töiden toteuttamisaikataulu; 4. kustannus-hyötyanalyysi, mukaan lukien välilliset ja välittömät työllisyys vaikutukset; 5. neuvoston direktiivin 85/337/ETY15 mukainen ympäristövaikutusten arviointi; 6. 7. 8. 9. toimenpiteen asemasta ilmoitus ja ensisijaisuudesta hakijamaan ympäristö strategiassa, joka on määritelty yhteisön säännöstön hyväksymistä koskevassa kansallisessa ohjelmassa; tiedot hakijamaan liikenteen kehittämisstrategiasta sekä toimenpiteen asema ja merkitys tässä strategiassa; tiedot yhteensopivuudesta kilpailuoikeuden sääntöjen kanssa; ja julkisia hankintoja koskevien rahoitussuunnitelma ja mahdollisuuksien mukaan tietoja toimenpiteen taloudellisesta elinkelpoisuudesta sekä kaikki rahoitus, jota edunsaajamaa hakee ISPA:sta, Euroopan liittymistä edeltävä järjestely, ja muista yhteisön tai sen jäsenvaltioiden rahoituslähteistä, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankista (EJKP) tai Maailmanpankista; investointipankista (EIP), mukaan lukien sen 10. toimenpiteiden yhteensopivuus yhteisön politiikan kanssa; 11. tiedot laitteiden ja laitteistojen tehokkaan käytön ja huollon varmistamista koskevista järjestelyistä. 15 EYVLL 175, 5. 7. 1985, s. 40. 21 LIITE II Toimenpiteiden arviointi (7 artiklan 3 kohdan a alakohta ja 4 kohta) A. Toimenpiteiden korkean laadun varmistamiseksi niiden arvioinnissa on sovellettava seuraavia perusteita: 1. niiden taloudelliset ja sosiaaliset hyödyt, mukaan lukien niiden mahdollisuudet vaikuttaa yksityisen rahoituksen saamiseen, jonka on oltava oikeassa suhteessa käytettyihin varoihin; toimenpiteet arvioidaan kustannus-hyötyanalyysin perusteella; 2. toimenpiteiden tehokkaan hallinnon takaavat järjestelyt; 3. liittymiskumppanuuden osana vahvistetut tukitoimenpiteiden painopistealueet; 4. 5. 6. toimenpiteiden täytäntöönpanoon; vaikutusmahdollisuudet yhteisön ympäristölainsäädännön toimenpiteiden vaikutukset Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin ja yhteiseen liikennepolitiikkaan; sopiva tasapaino ympäristövaatimusten ja liikenteen infrastruktuurivaatimusten välillä. B. Komissio voi pyytää EIP:a, EJKP:a tai Maailmanpankkia osallistumaan tarvittaessa toimenpiteiden arviointiin. Komissio tutkii hakemukset avusta tarkistaakseen erityisesti, että hallintoa ja rahoitusta koskevat järjestelyt ovat riittävät toimenpiteen tehokkaan täytäntöönpanon kannalta. C. Komissio arvioi toimenpiteet sopivilla määrällisillä indikaattoreilla määritelläkseen niiden odotettavissa olevat vaikutukset suhteessa tämän asetuksen tavoitteisiin. Edunsaajamaiden on toimitettava kaikki tarvittavat tiedot liitteen I mukaisesti. Jotta arviointi olisi mahdollisimman sisällyttävä totcutettavuustutkimusten sekä ennakko- ja jälkiarviointien tulokset, tiedot hylätyistä vaihtoehdoista ja toimenpiteiden yhteensovittamisesta muiden saman liikenneväylän varrella sijaitsevien yhteistä etua koskevien toimenpiteiden kanssa. tehokas, näihin tietoihin on 22 LIITE III Seuranta ja jälkiarviointi (11 artikla) A. Seuranta on toteutettava yhteisesti sovittavilla kertomusmenettelyillä, pistokokeilla ja perustamalla tilapäisiä komiteoita. Seurannassa käytetään hankkeen erityis luonteeseen ja sen tavoitteeseen liittyviä fyysisiä ja taloudellisia indikaattoreita, toteutuksen vaihe suhteessa alkuperäiseen joista on suunnitelmaan ja tavoitteisiin sekä toimenpiteen hallinnossa saavutettu edistys ja mahdolliset siihen liittyvät ongelmat. toimenpiteen ilmettävä B. Komiteat perustetaan kyseisen edunsaajamaan ja komission yhteisellä sopimuksella ja niissä ovat edustettuina edunsaajamaan nimeämät viranomaiset tai laitokset, komissio ja tarvittaessa EIP. Jos alueellisilla ja paikallisilla viranomaisilla ja yksityisillä yrityksillä on toimivalta toteuttaa hanke, ja hanke koskee niitä suoraan, ne ovat myös edustettuina komiteoissa. C. Jokaisen toimenpiteen toteuttamisesta vastaava viranomainen tai laitos toimittaa komissiolle kertomukset edistymisestä kolmen kuukauden kuluessa jokaisen täyden täytäntöönpanovuoden päättymisestä. D. Toimenpiteestä komissiolle loppukertomuksen kuuden kuukauden kuluessa toimenpiteen tai hankkeen osan päättymisestä. Loppukertomuksessa on oltava seuraavat tiedot: viranomainen toimittaa vastaava laitos tai 1. 2. 3. 4. kuvaus tehdyistä töistä, fyysiset indikaattorit, menojen määrän erittely työn luonteen mukaan ja avun myöntämispäätökseen sisältyvien erityisehtojen osalta toteutetut toimenpiteet; tiedot julkisuuteen liittyvistä toimista; varmistus töiden yhteensopivuudesta avun myöntämispäätöksen kanssa; ensimmäinen arvio siitä, missä määrin odotetut tulokset on saavutettu, ja erityisesti seuraavat tiedot: a) toimenpiteen todellinen toteutuspäivä; b) mainita siitä, miten saattamisen jälkeen; toimenpidettä hallinnoidaan sen päätökseen e) tarvittaessa käyttökustannusten ja ennakoitujen tulojen osalta; taloudellisten ennusteiden vahvistaminen, erityisesti d) yhteiskunnallisen ja taloudellisen ennusteiden vahvistaminen ja erityisesti odotetut kustannukset ja hyödyt; e) ilmoitus siitä, mitä toimia on toteutettu ympäristön suojelemiseksi sekä näiden toimien kustannukset. 23 E. Komissio tarkistaa, tarvittaessa edunsaajamaan ehdotuksesta, alunperin hyväksyttyjä tuen määriä ja myöntämisedellytyksiä sekä ehdotettua rahoitussuunnitelmaa seurannan tulosten perusteella ja huomioon ottaen seurantakomitean huomautukset. Komissio määrittelee aiheelliset järjestelyt näitä tarkistuksia varten ja erottelee tarkistukset niiden laadun ja merkityksen mukaan. F. Jälkiarvioinnissa on käsiteltävä varojen käyttöä sekä avun tehoa ja vaikutuksia. Siinä on selvitettävä toimenpiteiden toteutuksen onnistumiseen tai sen epäonnistumiseen vaikuttaneet tekijät sekä saavutukset ja tulokset. Tätä varten komissio ja edunsaajamaa arvioivat toimenpiteen päätökseen saattamisen jälkeen niiden toteutuksen ja varojen käytön tehokkuuden. Arvioinnissa on käsiteltävä myös toimenpiteiden toteutuksen todellisia vaikutuksia, jotta pystytään arvioimaan, onko alkuperäiset tavoitteet saavutettu. Tässä arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa toimenpiteiden vaikutus yhteisön ympäristöpolitiikan täytäntöönpanoon tai Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin ja yhteiseen liikennepolitiikkaan. Myös toimenpiteiden ympäristövaikutukset on arvioitava. G. ISPA:sta myönnetyn yhteisön avun tehokkuuden parantamiseksi komissio varmistaa, että ISPA:n hallinnossa kiinnitetään erityistä huomiota avoimuuteen. H. Yksityiskohtaiset säännöt seurannasta ja arvioinnista annetaan toimenpiteiden hyväksymistä koskevissa komission päätöksissä. 24 LIITE IV Komission laatima vuosikertomus (12 artikla) Vuosikertomuksessa on oltava seuraavat tiedot: 1. taloudellinen apu, johon yhteisö on sitoutunut, ja joka maksetaan ISPA:sta, eriteltynä vuosittain edunsaajamaan ja hanketyypin mukaan (ympäristö tai liikenne). 2. ympäristöpolitiikan ISPA:n mukaisen täytäntöönpanoon infrastruktuuriverkkojen vahvistamiseen edunsaajamaissa; ympäristöä ja liikenteen infrastruktuuria koskevien toimenpiteiden välinen tasapaino; yhteisön ja Euroopan liikenteen laajuisten vaikutus yhteisön tuen 3. arvio ISPA:n mukaisten yhteisön avustustoimien yhteensopivuudesta yhteisön ja lukien ympäristönsuojelu-, liikenne- politiikkojen kilpailupolitiikka sekä julkiset hankinnat; kanssa, mukaan 4. ISPA:sta ja yhteisön talousarviosta, EIP:sta ja muista yhteisön rahoitusvälineistä rahoitettujen toimenpiteiden välisen yhteensovittamisen ja yhdenmukaisuuden turvaamiseksi toteutetut toimenpiteet; 5. edunsaajamaiden investoinnit ympäristönsuojeluun ja liikenteen infrastruktuuriin; 6. rahoitetut alustavat selvitykset ja tekniset tukitoimenpiteet; 7. ennakkoarvioinnin, seurannan ja jälkiarvioinnin tulokset, myös tiedot toimenpiteiden mahdollisista tarkistuksista, jotta ne vastaisivat ennakkoarvioinnin, seurannan ja jälkiarvioinnin tuloksia; 8. EIP:n rahoitusosuus toimenpiteiden arvioinnista; 9. tehtyjen tiedoista, havaituista tuloksista tiivistelmä sääntöjenvastaisuuksista ja käynnissä olevista hallinnollisista ja oikeudellisista menettelyistä; tarkastusten saaduista 10. tiedot julkistamistoimista. 25 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI liittymistä valmistelevasta rakennepolitiikan välineestä Ehdotus asetukseksi (ISPA) 2. BUDJETTIKOHTA B2 3. OIKEUSPERUSTA Perustamissopimuksen 235 artikla 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite Taloudellinen tuki hakijamaille osana vahvistettua liittymistä edeltävää strategiaa näiden maiden liikenteen ja ympäristön alan infrastruktuurin sopeuttamiseksi yhteisön vaatimustason mukaiseksi. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista tai voimassaolon jatkamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Vuodet 31. 12. 2006 mennessä. 2000-2006; neuvosto tarkastelee ehdotusta uudelleen 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1 Pakollinen 5. 2 Jaksotetut määrärahat 5. 3 6. MENO-/TULOLAJI joka yhteisrahoitetaan muiden Tuki, sektorin tulolähteiden kanssa. Tuki voi olla suora tuki, jota ei tarvitse maksaa takaisin, takaisin maksettava tuki (maksetaan takaisin hallintoviranomaiselle, jonka on tarkoitukseensa), korkotuki, vakuusmaksutuki, käytettävä se alkuperäiseen osallistuminen riskipääomaan tai muu rahoitusmuoto. ja/tai yksityisen julkisen 26 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7. 1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa rahoitusvaroja koskeva ehdotus Kaudeksi 2000-2006 myönnettävän liittymistä valmistelevan rakennepoliittisen tuen sisällytetään vuosien 2000-2006 rahoitusnäkymiä koskevaan komission ehdotukseen. Komissio mainitsi Agenda 2000 -asiakirjassa, että tällaiseen tukeen kohdistettaisiin kaudella 2000-2006 1 miljardi ecua vuodessa. 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Budjettivallan käyttäjä hyväksyy kaudeksi 2000-2006 myönnettävän liittymistä valmistelevan rakennepoliittisen tuen rahoitusvarat vuosia 2000-2006 koskevien rahoitusnäkymien mukaisesti. 7. 3 Talousarvion B-osaan sisältyvät selvityksiin, asiantuntija-apuun yms. liittyvät hallintomenot ja selvitysten teknisen avun Pieni osa ISPA:n määrärahasta varataan tukikelpoisia toimenpiteitä koskevien alustavien saavien toimenpiteiden ja ISPA:n kautta rahoitettavien hankkeiden välinen yhteys on osoitettava selkeästi. Teknisen avun ensisijaisena tehtävänä on taata hankkeiden korkea taso myös niiden tehokkaan hallinnon ja täytäntöönpanon kannalta. Tähän sisältyvät toimenpiteen valmistelu toteutettavuustutkimuksilla sekä arviointia, seurantaa, valvontaa ja jälkiarviointia koskevat järjestelyt. rahoittamiseen. Tukea Phare-ohjelman yhteydessä STAP-järjestelystä saaduista kokemuksista riippuen osa varoista voitaisiin käyttää ohjelmien täytäntöönpanokauden aikana komission tekemien sopimusten rahoittamiseen teknisen avun varmistamiseksi ja asiaa koskevien hallinnollisten menojen kattamiseksi komission ja tuensaajamaiden yhteisen edun mukaisesti. Komission aloitteesta toteutetut selvitysten ja teknisen avun kokonaismenot eivät saa olla yli kahta prosenttia ISPA:n kokonaisrahoituksesta. 8. PETOSTENVASTAISET SOVELTAMISESTA SAADUT TULOKSET) TOIMENPITEET (JA NIIDEN Komissio toteuttaa ISPA:n mukaiset menot Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti komission ja tuensaajamaan laatiman rahoituspöytäkirjan perusteella. Rahoituspöytäkirjoissa on lisäksi määräyksiä ISPA:n mukaisten menojen hallinnosta ja valvonnasta sekä tuen tuen alentamisesta, keskeyttämisestä toimenpiteen myöntäminen osittain täytäntöönpanon perusteella ei ole perusteltua ja poistamisesta tai kokonaan silloin kun 27 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä ISPA:n tavoitteet vahvistetaan asetuksen 1 artiklassa seuraavasti: ISPA. n kautta myönnetyn yhteisön tuen tarkoituksena on edistää kunkin jäsenyyttä hakeneen maan liittymistä valmistelevan kumppanuuden tavoitteiden sekä ympäristön ja liikenteen infrastruktuuriverkkojen parantamista koskevien vastaavien kansallisten ohjelmien toteuttamista. Asetuksen 2 artiklassa määritetään tukikelpoiset toimenpiteet, joita ovat: a) ympäristötoimenpiteet, joiden avulla tuensaajamaat pystyvät sopeutumaan yhteisön ympäristölainsäädännön vaatimuksiin ja saavuttamaan liittymistä valmistelevan kumppanuuden tavoitteet liikenteen liikkuvuutta edistävät b) kestävää infrastruktuuria koskevat toimenpiteet ja erityisesti neuvoston päätöksen 1692/96/EY mukaisia yhteistä etua koskevia hankkeita muodostavat toimenpiteet sekä toimenpiteet, joiden avulla valmistelevan kumppanuuden tavoitteet; näihin kuuluvat lisäksi kyseisten maiden kansallisten verkkojen liittäminen toisiinsa sekä yleiseurooppalaisiin verkkoihin ja niiden välinen yhteentoimivuus sekä pääsy näihin verkkoihin. tuensaajamaat pystyvät saavuttamaan liittymistä liikenne- Kohderyhmänä ovat hakijamaiden ja ympäristöinfrastruktuuria koskevista investoinneista vastaavat viranomaiset ja elimet. Muut mukana olevat osapuolet vaihtelevat hakijamaasta toiseen. Phare-tuen osalta komission harjoittaman hajautettua täytäntöönpanoa koskevan politiikan mukaisesti on kuitenkin todennäköistä, että ISPA. tä hallinnoidaan kunkin maan mieluiten valtionvarainministeriön yhteydessä toimivan kansallisen rahaston kanssa. Siinä määrin kuin se on varainhoitoasetuksen mukaan mahdollista, ISPA:n täytäntöönpanosta vastaavat hakijamaat komission valvonnassa. 9. 2 Toimenpiteen perustelut, yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus, toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta Parhaiden käytettävissä olevien arvioiden perusteella on ilmeistä, että yhteisön koko säännöstöön sopeutumisen kustannukset ovat kaikissa hakijamaissa huomattavat. Komissio esitti Agenda 2000 -asiakirjassa lukuisia ehdotuksia liittymistä valmistelevan strategian lujittamiseksi kaikkien hakijamaiden osalta. Strategian yleisena tavoitteena on: luoda johdonmukainen ohjelma hakijamaiden valmistamiseksi EU. iin liittymistä varten ja yhdistää unionin tarjoamat eri tukimuodot yhtenäisiin puitteisiin i) osaksi liittymistä valmistelevaa kumppanuutta perehdyttää hakijat unionin politiikkoihin ja menettelytapoihin ii) antamalla niille mahdollisuus osallistua yhteisön ohjelmiin. 28 Phare-ohjelman ja maatalouden kehittämistuen lisäksi Agenda 2000 -asiakirjassa ehdotettiin hakijamaille 1 miljardin ecun suuruista rakennetukea vuodessa kaudella 2000-2006. Tuen pääasiallisena tavoitteena olisi hakijamaiden sopeuttaminen yhteisön infrastruktuuriin. Ehdotettujen kokonaismäärärahojen perusteella uuden välineen kattamat alat on tarpeen määritellä erityisen tarkasti. Saksan uusien osavaltioiden (Länder) infrastruktuuritarpeista saadun kokemuksen sekä hakijamaiden maalausuntojen perusteella komissio ehdottaa, että uudella välineellä tulisi rahoittaa ainoastaan ympäristö-ja liikennealan hankkeita. Hakijamaiden ympäristöongelmat ovat kokonaisuudessaan vakavampia kuin EU:n nykyisissä jäsenvaltioissa erityisesti vesistön ja ilman saastumisen sekä jätehuollon osalta. Yhteisön säännöstöön sopeutumiseen tarvittavat investoinnit saattavat nousta yli 100 miljardiin ecuun. liikenteen Agenda 2000 -asiakirjassa korostetaan myös pikaista tarvetta kehittää ja parantaa hakijamaiden infrastruktuureja sekä tarttua puuttuviin yhteyksiin hakijamaiden ja EU:n välillä. Jollei tällaisia investointeja tehdä, liikenneruuhkista muodostuu todennäköisesti vakava ongelma, joka vaikuttaa yleisesti unionin liikenteeseen ja politiikkoihin. Näiden kahden alan investointeihin tarkoitetulla tuella voitaisiin merkittävästi edistää hakijamaiden talouden kehittymistä ja niiden väestön elämänlaadun parantamista, tällaiset vaikutukset näkyisivät myös EU:n nykyisissä jäsenvaltioissa ottaen huomioon liikenteen ja ympäristöongelmien rajat ylittävät vaikutukset. ja suhteessa liikenne- ja ympäristöinfrastruktuureja koskevat tarpeet ovat Hakijamaiden hankkeiden julkiselta varsinkin huomattavat yhteisrahoittamiksi saataviin varoihin ISPA mukaan lukien. On tärkeää, että mahdollisuuksien mukaan ISPA:llä olisi mieluummin strateginen katalyyttinen vaikutus yleisiin investointitarpeisiin kuin että sillä korvattaisin tilapäisiä ja että yksittäisiä rakennetoimien varainkäytöstä saatavia kerrannaisvaikutuksia olisi vahvistettava turvautumalla pelkkien avustusten sijasta enemmän muihin tukimuotoihin. Erityisesti voidaan todeta, että: -asiakirjassa korostetaan, investointeja. Agenda sektorilta 2000 - julkisen sektorin niukkojen varojen kerrannaisvaikutus näkyy erityisesti yksityisen sektorin yhteisrahoituksen käynnistymisenä - ISPA:n kautta saatava tuki ei saisi sulkea pois muuta mahdollista rahoitusta eikä varsinkaan paikallisia rahoituslähteitä ja hankkeista saatavia tuloja. Komission tavoitteena on maksimoida ISPA:n kerrannaisvaikutus rohkaisemalla lainoin ja omalla pääomalla tapahtuvaa rahoitusta aikaisempaa enemmän erityisesti hankehakemusten yksityisistä rahoitussuunnitelmaan on liitettävä tiedot rahoituksesta, jota tuensaaja hakee muista rahoituslähteistä, kuten Euroopan investointipankista (EIP), mukaan rahoituslähteistä. vuoksi Sen 29 lukien sen liittymistä edeltävä tukijärjestely, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankista (EJKP) ja Maailmanpankista. Ennen kuin komissio hyväksyy rahoituspaketin kutakin hanketta on tarkasteltava yhdessä EIP:n kanssa. Tärkeimmät epävarmuustekijät Tärkeimpiä epävarmuustekijöitä ovat kyseisten toimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavien hakijamaiden organisointikyky, yleinen taloudellinen tilanne ja erityisesti rahoitusjärjestelyjen toimivuus sekä se, löytyykö rahamarkkinoilta halukkuutta kyseisten hankkeiden rahoittamiseen, mikä saattaisi vaikuttaa hakijamaiden mahdollisuuksiin osallistua toimenpiteiden rahoitukseen. 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Suoritusten osoittimien valinta: Komissio valitsee osoittimet yhdessä hakijamaan kanssa tukihakemusten tarkastelun yhteydessä. Asetuksessa säädetään, että saatuaan tukihakemuksen ja ennen toimenpiteen hyväksymistä komission olisi suoritettava toimenpiteen perinpohjainen arviointi. Arvioinnissa on sovellettava seuraavia perusteita: toimenpiteiden taloudelliset ja sosiaaliset hyödyt, mukaan lukien niiden mahdollisuudet vaikuttaa yksityisen rahoituksen saamiseen, jonka on oltava oikeassa suhteessa käytettyihin varoihin; toimenpiteet arvioidaan kustannus-hyötyarvion perusteella toimenpiteiden tehokkaan hallinnon takaavat järjestelyt toimenpiteiden rahoituksen tehokkaan hallinnon takaavat järjestelyt liittymistä valmistelevan kumppanuuden osana vahvistetut tukitoimen- pidealueiden toimintalinjat toimenpiteiden säädännön täytäntöönpanoon vaikutusmahdollisuudet yhteisön ympäristölain toimenpiteiden vaikutukset Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin ja yhteiseen liikennepolitiikkaan sopiva tasapaino ympäristöalan ja liikenteen infrastruktuurin välillä. Säädettyä toteuttami sai kataul u jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja Edellä kuvatun ennakkoarvioinnin toteutettava lSPA:n toimeenpiteen edistymisestä on kertomus. lisäksi komission ja hakijamaiden on tukea saavien toimenpiteiden jälkiarviointi. Kunkin lisäksi toimitettava komissiolle vuosittain 30 9. 4 Yhdenmukaisuus rahoitusohjelman kanssa Ehdotetut tukitoimet vastaavat perustamissopimuksen 130 aja 130 d artiklassa määriteltyä yhteisön taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevaa yleistavoitetta. 10. HALLINTOMENOT 10. 1 Lisääkö ehdotettu toimenpide henkilöstötarvetta komissiossa? Mahdollista henkilöstön lisäämisen tarvetta ei voida tässä vaiheessa ilmaista lisätä komission määrällisesti. Joissakin hakijamaissa saattaa olla tarpeen edustuston henkilöstöä ISPA:n tuen hajautetun täytäntöönpanon avustamiseksi. Tarvittavien hallinnollisten voimavarojen tosiasiallinen käyttöönotto riippuu kuitenkin komission varojen myöntämisestä vuosittain tekemästä päätöksestä, jossa otetaan huomioon henkilöstön määrä sekä budjettivallan käyttäjän hyväksymät lisämäärärahat. 3! ISSN 1024-4492 KOM(98) 138 lopullinen ASIAKIRJAT FI 06 01 11 14 Luettelonumero : CB-CO-98-185-FI-C ISBN 92-78-32427-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg )l


title: PREGUNTA ESCRITA n. 715/98 de los diputados Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA a la Comisión. Legislación alimentaria - Salud del consumidor

eurovoc_concepts:
administrative transparency
consumer protection
dissemination of EU information
food inspection
foodstuffs legislation
product safety
public health
scientific committee (EU)

formats: html print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 707/98 tων βουλετών Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA προς την Επ τροπή. Πρόληψη των τραυματισμών

eurovoc_concepts:
EU action
accident in the home
action programme
consumer protection
disease prevention
product safety
public health

text: C 304/150 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 2. 10. 98 Proy¤pologismo·w: dedome·noy o·ti oi xrhmatodoth·seiw e·xoyn xorhghuei· mo·no me·xri to te·low toy 1999, den kri·nei h Epitroph· o·ti ei·nai uemeliv· dew na ejasfalisuei· apo· thn arxh· pvw to pro·gramma ua synexisuei· e·vw to 2003, dhladh· e·vw to te·low thw programmatisme·nhw perio·doy; (1) EE C 202 thw 2. 7. 1997, sel. 20. (98/C 304/227) GRAPTH ERVTHSH E-0707/98 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) kai Salvatore Tatarella (NI) prow thn Epitroph· (18 Marti·oy 1998) Ue·ma: Pro·lhch tvn traymatismv· n H erv· thsh anafe·retai sthn «pro·tash apo·fashw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy gia thn e·gkrish eno·w koinotikoy· progra·mmatow dra· shw, gia thn peri·odo 1999-2003, sxetika· me th pro·lhch tvn traymatismv· n sto plai·sio tvn energeiv· n ston tome·a thw dhmo·siaw ygei·aw» (e·ggr. COM(97)0178/tel. › 97/0132(COD)) (1). (cid:211)son afora· thn asfa·leia tvn proi¤o·ntvn, ervta·tai h Epitroph· ea· n mporei· na kauierv· sei mia stauerh· pla·sia sxe·sh metajy· thw pro·lhchw tvn traymatismv· n kai thw odhgi·aw 92/59/EOK (2) gia th genikh· asfa·leia tvn proi¤o·ntvn. Toni·zoyme, sxetika·, tiw proteino·menew ene·rgeiew (bl. to ue·ma thw ikano·thtaw pro·lhchw tvn traymatismv· n) me sto·xo na anaptyxuoy·n oi ptyxe·w poy aforoy·n th dhmo·sia ygei·a se a·llew koinotike·w politike·w oi opoi·ew apoble·poyn sthn pro·lhch tvn traymatismv· n, o·pvw h peri·ptvsh thw proanaferuei·saw odhgi·aw. (1) EE C 202 thw 2. 7. 1997, sel. 20. (2) EE L 228 thw 11. 8. 1992, sel. 24. Koinh· apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w stiw grapte·w ervth· seiw E-0704/98, E-0705/98, E-0706/98 kai E-0707/98 (16 Aprili·oy 1998) To proteino·meno pro·gramma gia thn pro·lhch tvn traymatismv· n apoble·pei sth systhmatikh· syllogh· stadiaka· beltivno·menvn plhroforiv· n sxetika· me toyw traymatismoy·w kai thn pro·lhch· toyw, sthn amoibai·a enhme·rvsh sxetika· me thn pei·ra poy apokta·tai kata· thn epilogh· kai prosarmogh· tvn kaly·tervn paremba·sevn gia thn pro·lhch kai stiw beltiv· seiw sthn epidhmiologi·a tvn traymatismv· n. Vw e·xei, to pro·gramma ayto· den epikaly·ptetai me to pro·gramma gia thn parakoloy·uhsh thw ygei·aw to opoi·o epizhtei· na kauierv· sei dei·ktew ygei·aw se orisme·noyw tomei·w vw ergalei·o gia to synoliko· kauorismo· kai ajiolo·ghsh thw eunikh·w kauv· w kai thw koinotikh·w politikh·w gia thn ygei·a, alla· ua symplhrv· sei to pro·gramma ayto· me to na promhuey·sei to yliko· ypoba·uroy apo· to opoi·o mporei· na gi·nei h kata·llhlh epilogh· deiktv· n. Epiple·on to pro·gramma gia thn pro·lhch tvn traymatismv· n ua yposthri·jei thn ajiolo·ghsh kai th dia·dosh thw oruh·w praktikh·w o·son afora· ta prostateytika· me·tra kai ua provuh·sei th xa·rajh apotelesmatikv· n politikv· n. (cid:211)son afora· th mellontikh· eje·lijh thw politikh·w gia thn ygei·a, oi shmerine·w drasthrio·thtew poy kri·netai o·ti e·xoyn proteraio·thta, ua perilhfuoy·n se eje·xoysa ue·sh stiw mellontike·w prota· seiw thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w. Stiw 3 Noembri·oy 1997 to Symboy·lio epibebai·vse thn yposth·rijh· toy gia th syne·xish kai th belti·vsh toy eyrvpai¤koy· systh·matow gia thn parakoloy·uhsh tvn atyxhma·tvn poy gi·nontai sto spi·ti kai kata· to xro·no anacyxh·w(Ehlass). Stiw 11 Marti·oy 1998, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· apode·xuhke mega·lo me·row apo· tiw tropologi·ew toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kata· thn prv· th ana·gnvsh sxetika· me thn oloklh·rvsh, thn eje·lijh kai thn epe·ktash toy palioy· systh·matow Ehlass sthn pro·tash progra·mmatow gia thn pro·lhch tvn traymatismv· n. H pro·tash thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w gi ayto· to pro·gramma tropopoiei·tai anti·stoixa. H proteino·menh apo·fash proble·pei o·ti h Eyrvpai¤kh· Epitroph· ejasfali·zei th syne·peia kai th symplhrvma- tiko·thta metajy· energeiv· n poy ua gi·noyn sto plai·sio toy proteino·menoy progra·mmatow kai tvn energeiv· n poy efarmo·zontai sto plai·sio a·llvn koinotikv· n programma·tvn kai energeiv· n. Kata· syne·peia e·xei h·dh parasxeuei· h kata·llhlh diasy·ndesh me thn odhgi·a 92/59/EOK sxetika· me th genikh· asfa· leia tvn proi¤o·ntvn (1). Epiple·on, o·son afora· thn ikano·thta gia thn pro·lhch tvn traymatismv· n, ua yposthrixuoy·n drasthrio·thtew gia thn ay·jhsh thw xrh·shw thn opoi·a ka·noyn forei·w dhmo·siaw ygei·aw, a·llvn koinotikv· n politikv· n gia thn pro·lhch tvn traymatismv· n. Ua protauei· poso· 14 ekat. Ecu gia 5 e·th gia tiw ene·rgeiew sy·mfvna me to pro·gramma gia thn peri·odo 1999-2003. (1) EE L 228 thw 11. 8. 1992