eurovoc_concepts:
EU production
EU programme
electrical energy
energy policy
heating

text: C 157/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 5. 98 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »En fællesskabsstrategi til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion og til fjernelse af hindringerne for udvikling af den (Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget)« (98/C 157/06) Kommissionen besluttede den 23. oktober 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Energi, Kernekraft og Forskning, som udpegede Giannino Bernabei til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 3. marts 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 353. plenarforsamling af 25. og 26. marts 1998, mødet den 25. marts 1998, med 104 stemmer for, 2 imod og 4 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Europa-Kommissionen har sendt Det Økonomi- ske og Sociale Udvalg, Rådet, Europa-Parlamentet og Regionsudvalget en meddelelse om »En fællesskabsstra- tegi til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion og til fjernelse af hindringerne for udvikling af den«. Meddelelsen er en opfølgning af Kommissionens tilsagn i hvidbogen (1), som ØSU beklageligvis ikke blev konsul- teret om. 1. 2. Meddelelsen imødekommer også en anmodning fra Europa-Parlamentet om at tilskynde til kombineret kraftvarmeproduktion i medlemsstaterne og til fjernelse af hindringerne for dennes udvikling. Meddelelsen er endvidere en reaktion på en opfordring fra energimini- strenes rådsmøde den 27. maj 1997 om at forberede en fællesskabsstrategi til fremme af vedvarende energikilder og kombineret kraftvarmeproduktion, som kan bidrage yderligere til at forbedre energisektorens ydeevne (2). ØSU har gentagne gange beskæftiget sig med strategier til nedbringelse af CO2- og andre drivhusgasemissio- ner (3) og til fremme af vedvarende energikilder (4), energieffektivitet og rationel energiudnyttelse (5). 2. Resumé af Kommissionens meddelelse 2. 1. Kommissionens erklærede formål med meddelel- sen er »inden for rammerne af EU’s energipolitik at (1) En energipolitik for Den Europæiske Union. (2) Rådets resolution om klimaændringer — Energiministre- nes rådsmøde den 27. maj 1997. (3) Klimaændringernes energidimension (EFT C 19 af 21. 1. 1998). (4) Grønbog — En fællesskabsstrategi for fremtidens energi: vedvarende energikilder (EFT C 206 af 7. 7. 1997) og Altener II (EFT C 19 af 21. 1. 1998). (5) Save II (EFT C 82 af 19. 3. 1996). foreslå en strategi, som vil lette udviklingen af kombine- ret kraftvarmeproduktion i Europa og dennes indførelse på det europæiske energimarked som et energibesparen- de og miljøvenligt system til produktion af varme og kraft«. Denne strategi skal baseres på gensidigt supplerende foranstaltninger på både fællesskabs- og medlemsstatsplan. Den skal desuden være i overensstem- melse med og tage højde for andre EF-politikker. 2. 2. Kommissionen opridser de hidtil trufne foran- staltninger: lovgivningsmæssige foranstaltninger (6), tek- nologiske foranstaltninger (navnlig inden for Joule- og Thermie-programmerne) og ikke-teknologiske foran- staltninger — navnlig inden for Save- og Synergi- programmerne samt inden for Phare-, Tacis- og Meda- programmerne og de programmer, som støttes af EIB. Kommissionen anfører dernæst en række hindringer for udvikling af kombineret kraftvarmeproduktion, som findes i forskellig grad i medlemsstaterne og som hindrer en tilfredsstillende udvikling af kraftvarmeproduktions- anlæg: 2. 2. 1. Økonomiske hindringer: manglende adgang til samt urimelig prisfastsættelse på primærbrændsel, generelle og specifikke problemer vedrørende finansie- ring, undladelse af at »internalisere« miljøudgifterne i forbindelse med konkurrerende energiformer, proble- mer i forholdet mellem kraftvarmeproducenter og el- selskaber med hensyn til netadgang, utilstrækkelig betaling for salg af overskudskapacitet samt høje takster på levering af supplerende elektricitet. 2. 2. 2. Lovgivningsmæssige hindringer: besværlige og tidkrævende procedurer til opnåelse af driftslicenser, ikke-overholdelse af rettighederne for adgang til nettet. (6) Rådets henstilling 77/714/EØF af 25. oktober 1997. Rådets henstilling 88/611/EØF fra november 1988. Energicharter- traktaten. Direktiv 96/92/EF om liberalisering af det indre elektricitetsmarked (EFT L 27 af 30. 1. 1997). Beskatning af energiprodukter (EFT C 139 af 30. 1. 1997). 25. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 157/21 2. 2. 3. Institutionelle hindringer: manglende balance og gennemsigtighed i forholdet mellem private selskaber med kraftvarmeproduktionsanlæg og offentlige selskab- er, som befinder sig i en dominerende stilling. ning indeholdende afgiftsmæssige og andre incitamenter og de har sørget for finansiering samt udvidet F&U-pro- grammerne på dette felt. 2. 2. 4. Særlige hindringer: vedrører især fjernvarme og -køling, som i Europa endnu ikke er tilstrækkeligt teknologisk avanceret eller rentabel. 3. 5. Nogle af disse tiltag kan bruges som nyttige rettesnore med sigte på en effektiv støttepolitik for kombineret kraftvarmeproduktion i EU. Som led i en sammenhængende ramme for en 2. 3. fælles energipolitik med sigte på at styrke de europæiske virksomheders konkurrenceevne på verdensmarkederne, miljøbeskyttelsen og forsyningssikkerheden, som ØSU atter for nylig udtrykte tilfredshed med (1), opridser Kommissionen en ny fælles strategi for kombineret kraftvarmeproduktion. Sigtet er at fordoble den eksiste- rende installerede kraftvarmeproduktionskapacitet år 2010 og at forøge den årlige belastningsfaktor i eksiste- rende anlæg med 30 %. Det skal ske ved at hæve den kombinerede kraftvarmeproduktions andel af elproduk- tionen fra 9 til 18 % og at nedsætte udledningerne af CO2- og andre drivhusgasser med 4 %. 3. Den kombinerede kraftvarmeproduktions interna- tionale aspekter 3. 1. På Kyoto-konferencen om globale klimaændrin- ger i december 1997 blev der opstillet specifikke mål for nedbringelse af drivhusgasemissionerne (baseret på 1990-niveauerne) for alle de lande, som har undertegnet FN’s rammekonvention. I år 2010 skal EU-landene have reduceret emissionerne med 8 %, USA med 7 % og Japan med 6 %. 3. 2. Hermed er der føjet en bindende miljøforpligtelse til det generelle behov — som særligt optræder i industrilandene — for at begrænse energiforbruget, forbedre forsyningssikkerheden og udnytte brændstoffet mere effektivt. 3. 3. Det accepteres nu, at kombineret kraftvarmepro- duktion er en af de meget få teknologier, som formår at levere et betydeligt bidrag til løsning af energieffektivi- tetsproblemerne og samtidig forbedre miljøbeskyttelsen. 3. 4. USA og Japan har i nogen tid erkendt det nødvendige i at fremme den kombinerede kraftvarme- produktion. De har vedtaget generel og specifik lovgiv- (1) EFT C 19 af 21. 1. 1998. 4. En europæisk strategi for kombineret kraftvarme- produktion 4. 1. Generelt set godkender ØSU Kommissionens oplæg til en EF-strategi til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion. Imidlertid påpeger ØSU, at det foreslåede vejle- 4. 2. dende mål (fordobling af kraftvarmeproduktionens andel af elproduktionen fra 9 til 18 % i år 2010) er overmåde ambitiøst og vil kræve en betydelig indsats. Målet kan kun nås, hvis medlemsstaterne i fuldt omfang indsats, under fuld reagerer på EU’s opfordring til hensyntagen til de forskellige udgangssituationer og markedsbehov. 4. 3. ØSU påpeger tillige, at hvis de konkrete nationale mål og handlingsplaner skal svare til de generelle retningslinjer, som godkendes i Rådet, må der være tale om et samarbejdsforhold mellem de enkelte medlemssta- ters programmer og den bredere EU-energipolitik, som skal omfatte samtlige energiressourcer og teknologier, og som skal baseres på konsensus og ikke pålægges ovenfra. 4. 4. ØSU mener, at man fuldt ud bør udnytte de muligheder, som medlemsstaternes energisystemer rum- mer (deres strukturer er stadig stærkt forskellige) med det sigte at udbygge og forbedre gennemtrængningsgra- den for kombinerede kraftvarmeproduktionsteknologier inden for elproduktion samt fjernvarme og -køling. 4. 4. 1. Ineffektive varmekraftværker, som anvender stærkt forurenende energikilder, er stadig i drift i mange medlemsstater. ØSU mener, at kombineret kraftvarme- produktion nok er den bedste løsning i de tilfælde, hvor elefterspørgslen ledsages af et behov for varmeproduk- tion i store mængder over en længere periode. Når der skal træffes afgørelse om placering af nye anlæg, bør man tage hensyn til det potentielle afsætningsmarked for varme, køling og afsaltning. C 157/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 5. 98 4. 4. 2. Den mest effektive løsning ville bestå i at bygge nye, højeffektive, kombinerede kraftvarmeanlæg og at lukke eller modernisere de ældste, mindst varmeeffektive og mest forurenende anlæg, i overensstemmelse med et direktiv om kombineret kraftvarmeproduktion. ØSU mener, at Kommissionen bør holde øje med dette problem, og bør påse, at der tages hensyn hertil i de nationale programmer, bl. a. i medfør af direktiv 96/92/EF om det indre marked for elektricitet (1), og den kommende revision af direktivet om store forbrændings- anlæg. 4. 4. 2. 1. Elektricitetsefterspørgslen er i stadig stigning i Europa. Når der er tale om nye produktionsanlæg til dækning af den øgede efterspørgsel, bør man prioritere kraftvarmeproduktionsteknologier, så snart dette er muligt og økonomisk relevant, bl. a. i henseende til udgifterne for de endelige forbrugere. 5. Udsigterne for udvikling af fjernvarme og -køling samt afsaltning 5. 1. ØSU er enig i, at kombineret kraftvarmeproduk- tion har et stort potentiale inden for fjernvarme, selv om forholdene er stærkt forskellige i EU, ikke alene på grund af indlysende klimatiske forhold, men også på grund af landenes aktive støttepolitikker og de lokale myndigheders initiativer baseret på samfundsbaserede cost benefit-analyser, hvor man sammenholder kombi- neret kraftvarmeproduktion med traditionelle systemer. 5. 2. Selv om fjernkølesystemer er knapt så udbredte (omkring 1 500 ud af i alt 7 000 anlæg), mener ØSU, at man med fordel kunne sætte ind på at fremme disse under specifikke klimatiske eller miljømæssige forhold. Mindre pilotprojekter, som rummer et maksimum af fleksibilitet, er en mulighed; initiativet vedrørende fjern- kølesystemer på Expo-98 i Lissabon fortjener særlig opmærksomhed. 5. 3. Disse positive erfaringer kunne udbygges, hvis nogle lovgivningsmæssige hindringer blev ryddet af vejen, og hvis spørgsmålet om finansiering af investerin- gerne blev taget op (tilbagebetalingstiden er lang og afkastet ikke særligt højt). I en dereguleret økonomi kommer en beslutning om at investere i kombineret kraftvarmeproduktion til at afhænge af det forventede afkast af den investerede kapital, set i sammenligning med alternative investeringsmuligheder. Den kommentar gælder også for kombineret 5. 4. elproduktion og afsaltning af havvand, som har særlig (1) EFT L 27 af 30. 1. 1997. betydning i områder som Middelhavet og visse ø- regioner. Alle de hidtil fremsatte forslag kan umiddelbart udvides hertil. 5. 5. ØSU mener, at man bør lægge særlig vægt på situationen i landene i Central- og Østeuropa, herunder især ansøgerlandene, hvor der før i stort omfang blev indført fjernvarme, som stadig betjener snesevis af millioner mennesker. ØSU skønner, at der foreligger muligheder for og midler (via Phare-, Tacis- og Synergi- programmerne) til en radikal modernisering og innove- ring, som ville kunne resultere i betydelige energibespa- relser, miljøsanering og færre drivhusgasemissioner. 6. Kombineret kraftvarmeproduktion i industrien og servicesektorerne 6. 1. Det hedder i meddelelsen, at der er gode mulighe- der for at udvide kraftvarmeproduktionen i industrien og servicesektorerne. Der er for nylig gennemført indle- dende undersøgelser, men det ville være gavnligt at få dem ajourført, så man råder over pålidelige, kvantificere- de prognoser. 6. 2. ØSU anmoder Kommissionen om at ajourføre disse undersøgelser snarest muligt ved brug af præcise metoder, som kan være til gavn for medlemsstaterne, når de opstiller deres egne udviklingsplaner for fjernvarme og -køling i både industrien og servicesektorerne. 6. 3. Fjernelse af hindringer for vækst i den kombinere- de kraftvarmeproduktion 6. 3. 1. I ovennævnte indledende undersøgelser så man også på de lovgivningsmæssige og institutionelle hindrin- ger, som har bremset udviklingen i investeringer i industrien og servicesektoren i en række lande. 6. 3. 2. Vanskelighederne vedrørte hovedsageligt for- bindelserne mellem virksomheder, som har opført eller planlægger at opføre kombinerede kraftvarmeanlæg, og virksomheder, som forvalter de offentlige forsyningsnet. Af typiske problemer kan bl. a. nævnes urentable priser på den leverede elektricitet, i visse tilfælde et blankt nej til køb af elektricitet, store udgifter til nød- og reserveforsyninger, samt vanskeligheder ved at få adgang til nettet. 6. 3. 3. Disse spørgsmål bør kunne løses med den definitive gennemførelse af direktiv 96/92/EF om libera- lisering af det indre marked for elektricitet. 25. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 157/23 6. 3. 4. ØSU støtter Kommissionens hensigt om at overvåge medlemsstaternes gennemførelse af direktivet for at sikre, at urimelige hindringer for udvikling af kombineret kraftvarmeproduktion fjernes hurtigst muligt. Imidlertid bør det fremherskende kriterium 6. 3. 5. være at tilskynde til et praktisk samarbejde mellem de virksomheder, som står for kombineret kraftvarmepro- duktion, og de offentlige værker, som har ansvaret for elproduktion og -distribution. benytte traditionelle og innovative finansielle instrumen- ter til at gøre investeringer i kombineret kraftvarmepro- duktion i industrien og servicesektorerne mere rentable. 6. 4. 5. Internalisering af miljøudgifterne indgår i det femte miljøhandlingsprogram, som Rådet og Europa- Parlamentet vedtog sidst i 1995. Spørgsmålet blev også for nylig medtaget i direktivforslaget om omstrukture- ring af EF-rammerne for beskatning af energiprodukter; dette forslag ligger stadig til behandling i Rådet på grund af dets problematiske karakter og det traktatnedfældede krav om, at det skal vedtages enstemmigt. 6. 3. 6. ØSU godkender derfor meddelelsens tilskyn- delse til nye former for forhandlingsbaserede aftaler med det sigte at nå specifikke mål vedrørende effektivitet og teknologisk innovation. 6. 4. 6. Kommissionen foreslår at fastsætte mindstebe- skatningsniveauer for alle energiprodukter i hele EU, men at indføre en undtagelse for kombineret kraftvarme- produktion. 6. 3. 7. Med hensyn til de energikilder, som bruges i anlæg for kombineret kraftvarmeproduktion, er ØSU enig med Kommissionen i bemærkningerne om naturgas- sens fremtidige betydning, men henstiller, at man lægger passende vægt på brug af nogle vedvarende energikilder, herunder især biomasse. 6. 4. Internalisering af miljøomkostningerne 6. 4. 1. Overgangen til kombineret kraftvarmeproduk- tion i industri- og servicesektorerne — særlig blandt elleverandører i de forskellige lande — er blevet bremset af økonomiske hindringer, fordi investeringsbeslutning- erne udelukkende har været baseret på det økonomiske udbytte for de enkelte selskaber og leverandører. 6. 4. 2. I mange tilfælde er investeringsbeslutninger, som ville have bundet enorme beløb, blevet opgivet, fordi selskaberne har anset det for enklere at fortsætte ineffektivt anlæg, hvor med at bruge et gammelt, investeringerne er afskrevet fuldt ud, og at fortsætte med at købe elektricitet fra nettet eller producere elektricitet uden at udnytte den fremstillede ekstra varme. 6. 4. 3. Kommissionen har indset, at denne uønskede situation bør imødegås, idet kombineret kraftvarmepro- duktion er en af de meget få metoder til at nedbringe drivhusgasemissionerne og til at opnå betydelige bespa- relser i energiforbruget. 6. 4. 4. Kommissionen foreslår to foranstaltninger til bevarelse og tilskyndelse til initiativer til kombineret kraftvarmeproduktion: Den første går ud på at internali- sere de eksterne omkostninger og miljøfordelene i udgifterne til energiforbrug ved hjælp af incitamenter i skatte- og afgiftspolitikken; den anden går ud på at 6. 4. 7. Hensigten er at forbedre afkastet af investerin- ger i kombineret kraftvarmeproduktion og at tilskynde virksomhederne til at bevæge sig i denne retning. Den 29. oktober 1997 vedtog ØSU en udtalel- 6. 4. 8. se (1), hvor det beskæftigede sig med de mulige fordele og problemer ved at gennemføre princippet om selektiv, harmoniseret beskatning af energiforbruget som et middel i tage miljøfordelene med i billedet forbindelse med højeffektive energifremstillingsanlæg. til at 6. 4. 9. Imidlertid bør Kommissionen uopholdeligt be- gynde at se på alle andre metoder til at indlemme energi- og miljøfordelene ved kombineret kraftvarmeproduk- tion i beskatningspolitikken (meddelelsens punkt 4. 7) som led i et fremstød for rationel energiudnyttelse. I samme forbindelse bør også varmeafsætning og varm- tvandsafsætning planlægges og fremmes, således at balancen mellem produktion og afsætning af varme bliver bedst mulig og foregår effektivt. I nogle EU-medlemslande og i Japan og USA 6. 4. 10. er der eksempler på specifikke beskatningsmæssige incitamenter, som måske fortjener nærmere overvejelse i medlemsstaterne (en del af investeringen kan trækkes fra i det generelle beskatningsgrundlag, højere af- skrivningssatser i de første par år osv. ). 6. 5. Finansielle instrumenter 6. 5. 1. Det fremgik af Kommissionens forberedende undersøgelser af situationen og udsigterne for kombine- ret kraftvarmeproduktion i Europa, at en hindring for sektorens udvikling skyldes manglen på finansielle (1) EFT C 19 af 21. 1. 1998. C 157/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 5. 98 ressourcer til investering i projekter, som giver et gennemsnitligt eller lavt afkast, og som har en overor- dentlig lang tilbagebetalingstid. produktionens andel i år 2010 og — i allerførste række — de internationale forpligtelser, som EU påtog sig på Kyoto-konferencen. 6. 5. 2. Hvis et selvstændigt boligområde på et univer- sitet f. eks. havde kapital til rådighed, kunne et anlæg for kombineret kraftvarmeproduktion forventes at give et afkast på 9 % årligt. Dette vil være mere end de 7 % netto, som en aktieportefølje kunne forventes at kaste af sig. I dette tilfælde ville kombineret kraftvarmepro- duktion være en fornuftig investering. I fremstillingsin- dustrien, som indebærer andre risici end uddannelsessek- toren, vil et udbytte på 15-25 % nok være påkrævet, og kombineret kraftvarmeproduktion vil kun være berettiget i fremstillingsanlæg, som er i drift hele tiden, og som har et stort behov for både elektricitet og varme; der tænkes eksempelvis på kemiske fabrikker og stålværker. Der optræder en yderligere hindring i statsejede foretagender såsom store hospitaler, hvor investeringer i kombineret kraftvarmeproduktion nok kan være økonomisk berettiget, men hvor mulighederne for at afsætte midler til anlægsudgifter kan bremse sådanne investeringer. 6. 5. 3. De største fremskridt i opførelse af ny, kombi- neret kraftvarmeproduktionskapacitet er gjort i Hol- land; dog fremgik det af rapporten fra februar 1995 (1) om Joule II, at der ville være blevet bygget langt færre kombinerede kraftvarmeproduktionsanlæg, hvis regeringen ikke igennem de seneste år havde sørget for at bistå og støtte sektoren. 6. 5. 4. Ud fra lignende overvejelser har mange lande tilbudt forskellige former for økonomisk og finansiel støtte, subsidier og lån til lav rente. I mange medlemssta- ter er kombineret kraftvarmeproduktion ifølge IEA- rapporten (2) således blevet opfattet som en »ny industri«, der har behov for hjælp og beskyttelse i opstartsfasen. 6. 5. 5. Der kan nævnes nogle gode eksempler fra tidligere. I en række tilfælde har støtten dækket 25-40 % af investeringsudgifterne og en endnu større del af udgifterne til gennemførlighedsundersøgelser (2). Tilsva- rende bistand er ydet i Canada, USA og Japan. 6. 5. 8. ØSU anmoder derfor Kommissionen om at opfordre medlemsstaterne til at gøre alt for at støtte investeringer i kraftvarmeproduktionsanlæg, særlig via lavrentelån, idet de samtidig skal påse, at projekterne er sunde og ikke fordrejer konkurrencen. Dette er den eneste måde, hvorpå man kan nå det ambitiøse mål om at fordoble kraftvarmeproduktionskapaciteten i år 2010 på et fuldt liberaliseret indre energimarked. 6. 5. 9. Kommissionen foreslår, at Den Europæiske Investeringsbank yder større støtte på lempelige vilkår til projekter vedrørende kombineret kraftvarmeproduk- tion. Støtte bør også kunne ydes af andre europæiske og internationale finansieringsinstitutter såsom BERD og Verdensbanken. Den nye forvaltning af de regionale strukturfonde bør også levere et betydeligt bidrag i de ugunstigt stillede regioner. 7. EF-programmernes bidrag til udvikling af kombine- ret kraftvarmeproduktion 7. 1. ØSU mener, at EF-programmerne Phare og Tacis, med støtte fra Synergi og Alure for Latinamerika, bør yde mere støtte til opførelse af kombinerede kraftvarme- produktionsanlæg i de central- og østeuropæiske lande og i Latinamerika; kombinerede kraftvarmeproduk- tionssystemer vil hurtigt kunne sætte disse lande i stand til at opnå større fremskridt inden for energibesparelser, rationel energiudnyttelse og begrænsning af forurening- en. For Meda-programmets vedkommende bør det bemærkes, at der i øjeblikket ikke ydes bistand til infrastrukturer og dermed til energisektoren; denne mangel bør afhjælpes. 6. 5. 6. I meddelelsen synes der ikke at blive lagt megen vægt på dette aspekt, muligvis fordi der primært er tale om et anliggende, som vedrører de enkelte medlems- stater. 6. 5. 7. ØSU mener, at man bør finde den rette balance mellem liberalisering af det indre marked, principperne for EU’s konkurrencepolitik vedrørende statsstøtte, de godkendte strategiske mål om at fordoble kraftvarme- 7. 2. EF’s FTU-programmer — herunder især Joule og Thermie — har i nogen tid været afpasset efter specifikke spørgsmål af betydning for kombineret kraft- varmeproduktion, selv om det generelt erkendes, at anlæg til kombineret produktion af kraft og varme, til køling og afsaltning benytter en relativt »moden« teknologi. Der er der spillerum for yderligere tekniske og økonomiske forbedringer, som kan sætte kombinerede kraftvarmeproduktionsanlæg i stand til at konkurrere med traditionelle anlæg. (1) Regulering og energibevarelse — Joule II-projektet for GD XVII, februar 1995, s. 13. (2) Jf. eksempelvis undersøgelsen af kombineret kraftvarme- produktion i IEA-medlemslandene — Det Internationale Energiagentur — oktober 1994. 7. 2. 1. I det femte FTU-rammeprogram bør der lægges betydelig vægt på energi- og miljøspørgsmål. Den nye »problem solving«-indfaldsvinkel inden for nøgleaktio- nerne, især dem, der vedrører fremtidens by, avancerede energisystemer og vandteknologi, skulle kunne puste 25. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 157/25 nyt liv i kombineret kraftvarmeproduktion og især i mini- og mikroprojekter for kombineret kraftvarmepro- duktion, som er beliggende tæt på brugerne; her vil der nok kunne opereres med avancerede løsninger og opnås betydelige besparelser i både energi og udgifter, hvilket Kommissionen også påpeger. 7. 2. 2. Save II-programmet og i mindre grad Altener II bør også spille en vigtig rolle og muliggøre innovative løsninger, som bakkes op af pålidelige tekniske normer, således at disse bliver lette at markedsføre der, hvor kombinerede kraftvarmeproduktionsmetoder har mu- lighed for at blive konkurrencedygtige. Kommissionen foreslår at indføje disse pro- 7. 2. 3. grammer i en flerårig programramme og at sætte skub i dem. ØSU støtter, at kombineret kraftvarmeproduktion indgår i denne strategi som ØSU er ved at udarbejde en særskilt udtalelse om. 8. Konklusioner og henstillinger 8. 1. ØSU udtaler sin faste støtte til Kommissionens forslag om en EF-strategi til fremme af kombineret produktion af elektricitet, varme, køling og vandbehand- ling. ØSU mener, at dette er en af de få veje, som EU kan slå ind på, hvis det skal overholde de forpligtelser, som medlemsstaterne påtog sig i Kyoto med hensyn til at nedbringe drivhusgasemissionerne, hvilket ligger på linje med den holdning, som for nylig blev indtaget med hensyn til energieffektivitet og bæredygtig udvikling. har modtaget 8. 2. Når Kommissionen EF- institutionernes udtalelser, bør den ifølge ØSU udforme en særlig handlingsplan, så de generelle retningslinjer kan samordnes med de beslutninger, som skal træffes af de enkelte medlemsstater, bl. a. på baggrund af de betydelige strukturelle forskelle. ØSU henstiller, at handlingsplanen fremover medtages i energirammepro- grammet, som blev forelagt for nylig, så der skabes bedre sammenhæng mellem EF’s energiinitiativer og så disse bliver lettere at forstå. 8. 3. Hovedansvaret for den nye politik skal fortsat ligge hos medlemsstaterne. De bør reagere hurtigt og opstille specifikke nationale mål for udvikling af kombineret kraftvarmeproduktion, som skal nås i etaper indtil år 2010, og samtidig bør de fastlægge, hvilke midler de agter at tage i brug for at nå målene. 8. 4. Om en europæisk strategi for udvikling af kombi- neret kraftvarmeproduktion krones med held, kommer til at afhænge af samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne. 8. 5. ØSU henstiller, at der sættes stærkt ind på at nå dette mål og opfordrer Kommissionen, Europa- Parlamentet og Rådet til: 8. 5. 1. at lægge passende vægt på spørgsmål vedrøren- de kombineret kraftvarmeproduktion og at fremme tiltag som led i en flerårig energipolitisk strategi, med det sigte at sørge for kontinuitet og garanti for indsatsen på dette felt, under hensyntagen til de forskellige udgangssituationer og nærhedsprincippet; 8. 5. 2. at tilstræbe en passende balance mellem libera- lisering af det indre marked og de former for statsstøtte, som EU’s konkurrencepolitik tillader af miljøhensyn, på den ene side, og det godkendte strategiske mål om at fordoble den kombinerede kraftvarmeproduktion i år 2010 samt de internationale forpligtelser, som EU påtog sig i Kyoto, på den anden; 8. 5. 3. at foretage regelmæssige kontrolundersøgelser af, om medlemsstaterne gennemfører direktiverne om det indre marked for elektricitet og naturgas (som snart skal vedtages) korrekt, med det sigte at fjerne mange af de lovgivningsmæssige og institutionelle hindringer, som går ud over kombineret kraftvarmeproduktion; at føre tilsyn med og overvåge de nationale 8. 5. 4. programmer til omstrukturering af elproduktions- og -distributionssektoren; at fremme en regelmæssig udveksling af infor- 8. 5. 5. mation og erfaringer mellem medlemsstaterne med hensyn til støtte og tilskyndelse til kombineret kraftvar- meproduktion i industrien, tjenesteydelsessektoren samt inden for fjernvarme og -køling samt afsaltning; 8. 5. 6. at udforme, indsamle og videreformidle harmo- niserede statistiske oplysninger om situationen og udvik- lingen af kombineret kraftvarmeproduktion i medlems- staterne og i ansøgerlandene i Central- og Østeuropa; 8. 5. 7. at opstille konkrete tiltag til internalisering af de eksterne omkostninger og miljøomkostningerne ved hjælp af skatte- og afgiftsmæssige samt andre foranstalt- ninger med det formål at udnytte de miljømæssige og energimæssige fordele ved kombineret kraftvarmepro- duktion; at vedtage 8. 5. 8. foranstalt- ninger om fremme af forhandlingsbaserede løsninger vedrørende netoperatørernes køb af elektricitet, som fremstilles af kraftværker for kombineret kraftvarme- lovgivningsmæssige C 157/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 5. 98 produktion, i stil med lignende initiativer, som Europa- Parlamentet har bragt på bane med hensyn til elektricitet fra vedvarende energikilder; kriterier indeholdende et mindstemål af effektivitet, bl. a. med det sigte at tilskynde til ydelse af EU- og national finansiering af godkendte driftsplaner; 8. 5. 9. at anvende EU- og nationale finansieringsin- strumenter, især lån på lempelige vilkår, til at fremme investeringer i nye kraftvarmeproduktionsanlæg ved at indføre et etapevist, men præcist program til nedlukning eller modernisering af forældede anlæg; 8. 5. 10. at vedtage en fælles metode til kvalitetscertifi- cering og godkendelse af projekter vedrørende nye kraftvarmeproduktionsanlæg og/eller, hvor dette er praktisk og økonomisk muligt, vedrørende modernise- ring af eksisterende anlæg med udgangspunkt i fælles 8. 5. 11. at undersøge, om kombinerede kraftvarme- produktionsanlæg kan omfattes af det evt. fremtidige »effektivitetskreditsystem« vedrørende drivhusemissio- ner, som i øjeblikket er til behandling i FN som opfølgning af beslutningerne fra Kyoto; 8. 5. 12. at påse, at det femte FTUD-rammeprograms nøgleaktioner, herunder især dem, der vedrører fremti- dens by, avancerede energisystemer og vandbehandling, lægger passende vægt på nye kraftvarmeproduktionstek- nologier, specielt for mindre, fleksible, »decentraliserba- re« anlæg. Bruxelles, den 25. marts 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets direktiv til sikring af, at arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, der flytter inden for Den Europæiske Union, kan bevare deres supplerende pensionsrettigheder« (1) (98/C 157/07) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 15. januar 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 235 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Social-, Familie-, Uddannelses- og Kulturspørgsmål, som udpegede Francis Whitworth til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 12. februar 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 353. plenarforsamling af 25. og 26. marts 1998, mødet den 25. marts 1998, med 98 stemmer for, 4 imod og 5 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Lige fra Det Europæiske Fællesskabs første tid har Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 51 bestræbt sig på at forelægge forslag til foranstaltninger vedrørende social tryghed med henblik på at sikre arbejdstagernes fri bevægelighed og herunder navnlig at sørge for, at personer, der tager arbejde i en anden medlemsstat, ikke mister sociale sikringsydelser. 1. 2. Forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstæn- (1) EFT C 5 af 9. 1. 1998 s. 4. dige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet, havde bl. a. til formål at fjerne de hindringer, som lovbestemte pensionsordninger kan volde for den grænseoverskridende mobilitet. For- ordningen, der er temmelig kompliceret, er blevet ændret mange gange, men på netop dette punkt har den virket efter hensigten. 1. 3. For så vidt angår de erhvervstilknyttede pensions- ordninger har forsøget på at nå det samme mål vist sig langt vanskeligere. Det skyldes utvivlsomt, at disse ordninger og de love og bestemmelser, der gælder for dem, er yderst forskellige fra medlemsstat til medlems-


title: Vorschlag für eine Entscheidung des Rates zur Ermächtigung des Königreichs Spanien, eine von Artikel 2 und Artikel 28 A Absatz 1 der Sechsten Richtlinie (77/388/EWG) des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Umsatzsteuern abweichende Regelung anzuwenden

eurovoc_concepts:
Spain
VAT
derogation from EU law
tax harmonisation
waste

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 26. 03. 1998 KOM(1998)184endg. Vorschlag für eine ENTSCHEIDUNG DES RATES zur Ermächtigung des Königreichs Spanien, eine von Artikel 2 und Artikel 28 a Absatz 1 der Sechsten Richtlinie (77/388/EWG) des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Umsatzsteuern abweichende Regelung anzuwenden (von der Kommission vorgelegt) BEGRÜNDUNG Mit Schreiben, das am 23. Januar 1998 beim Generalsekretariat der Kommission eingetragen wurde, hat die spanische Regierung gemäß Artikel 27 der Sechsten Richtlinie 77/388/EWG des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Umsatzsteuern - Gemeinsames Mehrwertsteuersystem: einheitliche steuerpflichtige Bemessungsgrundlage1 eine Ermächtigung zur Anwendung einer Ausnahmeregelung zur Besteuerung des Handels mit Altmaterial und Abfallstoffen beantragt. Gemäß Artikel 27 Absatz 3 der Sechsten MwSt-Richtlinie wurden die anderen Mitgliedstaaten mit Schreiben vom 18. Februar 1998 von dem Antrag Spaniens in Kenntnis gesetzt. Die vom Königreich Spanien beabsichtigte Regelung umfaßt folgende Bestimmungen: - Innergemeinschaftliche Lieferungen und Erwerbe von Altmaterial und Abfallstoffen sind von der MwSt befreit. Diese Steuerbefreiung gilt nur für Steuerpflichtige, die im Vorjahr Eisenmetalle bis zu einem Betrag von 200 Mio. PTA bzw. Altpapier, Altkarton oder Altglas bis zu einem Betrag von 50 Mio. PTA gehandelt haben. Umsätze mit Nichteisenmetallen sind ohne betragsmäßige Beschränkung von der Steuer befreit. Werden die genannten Höchstbeträge während des laufenden Jahres überschritten, so endet die Steuerbefreiung mit dem Zeitpunkt der Überschreitung. - Den Steuerpflichtigen, deren Umsätze gemäß dem vorstehenden Absatz steuerbefreit sind, kann gestattet werden, innergemeinschaftliche Lieferungen und Erwerbe von Altmaterial und Abfallstoffen zu versteuern. Nach Angaben der spanischen Regierung zielt diese Regelung darauf ab, die Steuererhebung in diesem Sektor zu vereinfachen und die Steuerhinterziehung zu bekämpfen. Die spanische Regierung weist darauf hin, daß die Verwaltungsvorschriften für diesen Sektor im allgemeinen unzulänglich sind, daß die Rechnungsstellung hier häufig große Mängel aufweist und daß die betreffenden Unternehmer - va. kleinere, nur schwer kontrollierbare Händler - die geschuldete MwSt oft nicht abführen, während die Beitreibung in der Praxis mit großen Problemen verbunden ist. Mit der Bestimmung nach dem ersten Gedankenstrich werden Kleinhändler in Nichteisen- Altmaterial und -Abfallstoffen, deren Umsatz die für die gehandelten Warenarten festgelegten Schwellenwerte nicht übersteigt, von der Abführung der MwSt und deren Ausweisung auf ihren Rechnungen befreit. Durch die Festlegung der Umsatzschwellen in Abhängigkeit von den Warenarten soll vermieden werden, daß auch große Händler unter die Steuerbefreiung fallen. ABl. Nr. L 145 vom 13. 6. 1977, S. 1, zuletzt geändert durch die Richtlinie 96/95/EG (ABl. Nr. L 338 vom 28. 12. 1996, S. 89). Händler in Nichteisenmetallen können die Befreiung auch dann in Anspruch nehmen, wenn ihr Gesamtumsatz 200 Mio. PTA übersteigt. Nichteisenmetalle werden nämlich üblicherweise zu deutlich "höheren Preisen gehandelt als andere Alt- und Abfallmaterialien, so daß die Umsatzschwelle beim Handel mit Nichteisenmetallen relativ schnell erreicht wäre. Die betreffenden Steuerpflichtigen werden auch bezüglich der von ihnen bewirkten innergemeinschaftlichen Erwerbe nicht mit der MwSt belastet, was zugleich bedeutet, daß die entsprechenden innergemeinschaftlichen Lieferungen im Herkunftsland zu belasten sind. Bei den aufgrund dieser Regelung steuerbefreiten Umsätzen kann kein Vorsteuerabzug geltend gemacht werden. Die Bestimmung nach dem zweiten Gedankenstrich räumt Händlern in Altmaterial und Abfallstoffen, die im Prinzip von der Steuer befreit sind, die Möglichkeit ein, ihre Tätigkeit der MwSt zu unterwerfen und damit auch das Recht auf Vorsteuerabzug zu erhalten. Da die Ausnahme von der Befreiung der Genehmigung bedarf, ist gewährleistet, daß die betreffenden Steuerpflichtigen ihren steuerlichen Pflichten genügen. Andererseits kann der Umstand, daß die Unterwerfung unter die Steueraufsicht mit dem Vorsteuerabzugsrecht "belohnt" wird, die Bereitschaft steigern, die Steuervorschriften einzuhalten. Die Kommission ist der Auffassung, daß die Steuerbefreiung für von Kleinunternehmen bewirkte innergemeinschaftliche Lieferungen und Erwerbe sowohl der Vereinfachung der Steuererhebung als auch der Bekämpfung der Steuerhinterziehung dient, da auf diese Weise eine Kategorie von Steuerpflichtigen von der Anwendung der MwSt ausgenommen werden kann, bei der gegenüber den Einnahmen ein unverhältnismäßiger Aufwand fur Steuerkontrolle und -einziehung erforderlich wäre. Besondere Bestimmungen für innergemeinschaftliche Lieferungen und Erwerbe von Nichteisenabfällen sind gerechtfertigt, weil sie die ordnungsgemäße Ausführung von Umsätzen gestatten, bei denen das Betrugsrisiko aufgrund des Wertes der betreffenden Gegenstände größer ist. Da den Steuerpflichtigen die Möglichkeit eingeräumt wird, ihre im Prinzip befreiten Umsätze nach behördlicher Genehmigung der MwSt zu unterwerfen, kann die Anwendung der MwSt besser durch die Behörden überwacht werden. Die Kommission ist daher der Auffassung, daß das Königreich Spanien ermächtigt werden kann, die vorgeschlagene Ausnahmeregelung bis zum 31. Dezember 2000 anzuwenden. Die Kommission hat am 10. Juli 1996 ein Arbeitsprogramm zur Einführung eines neuen gemeinsamen Mehrwertsteuersystems verabschiedet2, das einen stufenweisen Übergang zu dem neuen System vorsieht. Es erscheint daher angebracht, die Geltungsdauer der Ermächtigung bis zum 31. Dezember 2000 zu befristen, um zu diesem Zeitpunkt die KOM(96) 328 endg. vom 22. 7. 1996. Vereinbarkeit der Ausnahmeregelung mit dem Gesamtkonzept des neuen gemeinsamen Mehrwertsteuersystems überprüfen zu können. Vorschlag für eine ENTSCHEIDUNG DES RATES zur Ermächtigung des Königreichs Spanien, eine von Artikel 2 und Artikel 28 a Absatz 1 der Sechsten Richtlinie (77/388/EWG) des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Umsatzsteuern abweichende Regelung anzuwenden DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Sechste Richtlinie 77/388/EWG des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Umsatzsteuern - Gemeinsames Mehrwertsteuersystem, einheitliche steuerpflichtige Bemessungsgrundlage1, insbesondere auf Artikel 27, auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: Nach Artikel 27 Absatz 1 der Richtlinie 77/388/EWG kann der Rat auf Vorschlag der Kommission einstimmig jeden Mitgliedstaat ermächtigen, von der genannten Richtlinie abweichende Sondermaßnahmen einzufuhren oder zu verlängern, um die Erhebung der Steuer zu vereinfachen oder Steuerhinterziehungen oder -Umgehungen zu verhüten. Mit Schreiben, das am 23. Januar 1998 bei der Kommission eingetragen wurde, hat das Königreich Spanien eine Ermächtigung zur Anwendung einer von Artikel 2 und Artikel 28 a Absatz 1 der Richtlinie 77/388/EWG abweichenden Regelung beantragt. Gemäß Artikel 27 Absatz 3 der Sechsten MwSt-Richtlinie wurden die anderen Mitgliedstaaten mit Schreiben vom 18. Februar 1998 von dem Antrag des Königreichs Spanien in Kenntnis gesetzt. Die Ausnahmeregelung zielt erstens auf die Steuerbefreiung innergemeinschaftlicher Lieferungen und Erwerbe von Altmaterial und Abfallstoffen aus Papier, Karton und Glas bei Steuerpflichtigen ab, deren Vorjahresumsatz mit diesen Waren weniger als 50 Mio. PTA beträgt. ABl. Nr. L 145 vom 13. 6. 1977, S. 1, zuletzt geändert durch die Richtlinie 96/95/EG (ABl. Nr. L 338 vom 28. 12. 1996, S. 89). Zweitens zielt die Regelung auf die Steuerbefreiung innergemeinschaftlicher Lieferungen und Erwerbe von Altmaterial und Abfallstoffen aus Eisenmetallen bei Steuerpflichtigen ab, deren Vorjahresumsatz mit diesen Waren weniger als 200 Mio. PTA beträgt. Drittens zielt die Regelung auf die Steuerbefreiung innergemeinschaftlicher Lieferungen und Erwerbe von Nichteisenmetallen unabhängig vom Umsatz im Handel mit diesen Waren ab. Bei den aufgrund dieser Sonderbestimmungen steuerbefreiten Umsätzen kann kein Vorsteuerabzug geltend gemacht werden. Steuerpflichtige, deren Umsätze unter die von der Ausnahmeregelung vorgesehenen Befreiungen festgelegten fallen, können unter den vom Königreich Spanien Voraussetzungen die Erlaubnis erhalten, die betreffenden Umsätze nicht der Ausnahmeregelung zu unterwerfen. Die Ausnahmeregelung dient sowohl der Vereinfachung der Steuererhebung als auch der Bekämpfung der Steuerhinterziehung, da auf diese Weise eine Kategorie von Steuerpflichtigen von der Anwendung der MwSt ausgenommen werden kann, bei der ein gegenüber den Einnahmen unverhältnismäßiger Aufwand für Steuerkontrolle und -einziehung erforderlich wäre. Die Ausnahmeregelung erfüllt damit die Voraussetzungen des Artikels 27 der Sechsten MwSt-Richtlinie. Die Kommission hat am 10. Juli 1996 ein Arbeitsprogramm zur Einführung eines neuen gemeinsamen Mehrwertsteuersystems verabschiedet2, das einen stufenweisen Übergang zu dem neuen System vorsieht. Die Geltungsdauer der Ermächtigung sollte daher bis zum 31. Dezember 2000 befristet werden, um zu diesem Zeitpunkt die Vereinbarkeit der Ausnahmeregelung mit dem Gesamtkonzept des neuen gemeinsamen Mehrwertsteuersystems überprüfen zu können. Die Ausnahmeregelung hat keine Auswirkungen auf die MwSt-Eigenmittel der Europäischen Gemeinschaften - HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: KOM(96) 328 endg. vom 22. 7. 1996. Artikel J Das Königreich Spanien wird ermächtigt, im Altmaterial- und Abfallsektor bis zum 31. Dezember 2000 eine besondere Steuerregelung anzuwenden, die von der Sechsten Richtlinie 77/388/EWG des Rates vom 17. Mai 1977 abweichende Bestimmungen enthält. Diese Bestimmungen sind nachstehend in den Artikeln 2, 3 und 4 aufgeführt. Artikel 2 Abweichend von Artikel 2 Absatz 1 der Sechsten Richtlinie 77/388/EWG sind von der MwSt befreit: - Lieferung von Altmaterial und Abfallstoffen aus Papier, Karton und Glas bei Steuerpflichtigen mit einem Vorjahresumsatz mit diesen Waren von weniger als 50 Mio. PTA; - Lieferung von Altmaterial und Abfallstoffen aus Eisenmetallen bei Steuerpflichtigen mit einem Vorjahresumsatz mit diesen Waren von weniger als 200 Mio. PTA; - Lieferung von Nichteisenmetallen. Artikel 3 Abweichend von Artikel 28 a Absatz 1 Buchstabe a der Sechsten Richtlinie 77/388/EWG sind von der MwSt befreit: - - innergemeinschaftlicher Erwerb von Altmaterial und Abfallstoffen aus Papier, Karton und Glas bei Steuerpflichtigen mit einem Vorjahresumsatz mit diesen Waren von weniger als 50 Mio. PTA; innergemeinschaftlicher Erwerb von Altmaterial und Abfallstoffen aus Eisenmetallen bei Steuerpflichtigen mit einem Vorjahresumsatz mit diesen Waren von weniger als 200 Mio. PTA; - innergemeinschaftlicher Erwerb von Nichteisenmetallen. Artikel 4 Steuerpflichtige, deren Umsätze unter die oben in den Artikeln 2 und 3 genannten Befreiungen betreffenden innergemeinschaftlichen Lieferungen und Erwerbe nicht der Ausnahmeregelung zu unterwerfen, die Gegenstand dieser Entscheidung ist. Erlaubnis erhalten, können fallen, die die Diese Entscheidung ist an das Königreich Spanien gerichtet. Artikel 5 Geschehen zu Brüssel am Im Namen des Rates Der Präsident ISSN 0254-1467 KOM(98) 184 endg. DOKUMENTE DE 09 10 06 Katalognummer : CB-CO-98-199-DE-C ISBN 92-78-32564-3 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg -3