title: Commission Regulation (EC) No 669/98 of 25 March 1998 fixing the maximum export refunds for olive oil for the ninth partial invitation to tender under the standing invitation to tender issued by Regulation (EC) No 1978/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil

formats: pdf print

text: L 93/16 EN Official Journal of the European Communities 26. 3. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 669/98 of 25 March 1998 fixing the maximum export refunds for olive oil for the ninth partial invitation to tender under the standing invitation to tender issued by Regulation (EC) No 1978/97 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation No 136/66/EEC of 22 September 1966 on the establishment of a common organisation of the market in oils and fats (1), as last amended by Regulation (EC) No 1581/96 (2), and in particular Article 3 thereof, Whereas Commission Regulation (EC) No 1978/97 (3) issued a standing invitation to tender with a view to determining the export refunds on olive oil; Whereas Article 6 of Regulation (EC) No 1978/97 provides that maximum amounts are to be fixed for the export refunds in the light in particular of the current situation the Community and world olive-oil markets and on the basis of the tenders received; whereas contracts are awarded to any tenderer who submits a tender at the level of the maximum refund or at a lower level; developments foreseeable and on Whereas, for the purposes of applying the abovemen- tioned provisions, the maximum export refunds should be set at the levels specified in the Annex; Whereas the measures provided for in this Regulation are the Management in accordance with the opinion of Committee for Oils and Fats, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The maximum export refunds for olive oil for the ninth partial invitation to tender under the standing invitation to tender issued by Regulation (EC) No 1978/97 are hereby fixed in the Annex, on the basis of the tenders submitted by 23 March 1998. Article 2 This Regulation shall enter into force on 26 March 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 25 March 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ 172, 30. 9. 1966, p. 3025/66. (2) OJ L 206, 16. 8. 1996, p. 11. (3) OJ L 278, 11. 10. 1997, p. 7. 26. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities L 93/17 ANNEX to the Commission Regulation of 25 March 1998 fixing the maximum export refunds for olive oil for the ninth partial invitation to tender under the standing invitation to tender issued by Regulation (EC) No 1978/97 Product code Amount of refund (ECU/100 kg) 1509 10 90 9100 1509 10 90 9900 1509 90 00 9100 1509 90 00 9900 1510 00 90 9100 1510 00 90 9900 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) NB: The product codes and the footnotes are defined in amended Commission Regulation (EEC) No 3846/87


title: Regolamento (CE) n. 664/98 della Commissione del 25 marzo 1998 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: L 93/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 26. 3. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 664/98 DELLA COMMISSIONE del 25 marzo 1998 recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determina- zione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalit(cid:133) di applicazione del regime di importazione degli ortofrutticoli (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2375/96 (2), in particolare l’articolo 4, paragrafo 1, visto il regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio, del 28 dicembre 1992, relativo all’unit(cid:133) di conto e ai tassi di conversione da applicare nel quadro della politica agricola comune (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (4), in particolare l’articolo 3, paragrafo 3, considerando che il regolamento (CE) n. 3223/94 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali nel quadro dell’Uruguay Round, i criteri in base ai quali la Commissione fissa i valori forfettari all’im- portazione dai paesi terzi, per i prodotti e per i periodi precisati nell’allegato; considerando che in applicazione di tali criteri, i valori forfettari all’importazione devono essere fissati ai livelli figuranti nell’allegato del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori forfettari all’importazione di cui all’articolo 4 del regolamento (CE) n. 3223/94 sono fissati nella tabella riportata nell’allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 26 marzo 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 25 marzo 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 325 del 14. 12. 1996, pag. 5. (3) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (4) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. 26. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 93/9 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 25 marzo 1998, recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determinazione de prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli Codice NC Codice paesi terzi (1) (ECU/100 kg) Valore forfettario all’importazione 0702 00 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 212 624 999 052 204 624 999 052 204 212 400 600 624 999 600 999 052 060 388 400 404 508 512 524 528 720 999 388 512 528 720 999 103,6 67,8 108,6 190,7 117,7 122,4 137,8 209,3 156,5 36,5 36,9 44,7 55,9 49,7 48,7 45,4 79,5 79,5 42,5 43,6 98,2 99,0 93,8 92,5 94,3 95,1 97,1 72,9 82,9 67,5 73,9 86,3 66,4 73,5 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 2317/97 della Commissione (GU L 321 del 22. 11. 1997, pag. 19). Il codice «999» rappresenta le «altre origini»


title: Udtalelse fra Kommissionen om ændringerne foreslået af Europa-Parlamentet angående Rådets fælles holdning til forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 94/58/EF om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv

eurovoc_concepts:
application of EU law
crew
level of education
patent
vocational training

text: •W w '. "* 1«!. || i*; 'S t\. > i* * i* * * * KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER * * # * * * # Bruxelles, den 25. 03. 1998 KOM(1998) 195 endelig udg. 96/0240 (SYN) UDTALELSE FRA KOMMISSIONEN om ændringerne foreslået af Europa-Parlamentet angående Rådets fælles holdning til forslag til RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 94/5 8/EF om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv (forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189 C, litra d) UDTALELSE FRA KOMMISSIONEN om ændringerne foreslået af Europa-Parlamentet angående Rådets fælles holdning til forslag til RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 94/58/EF om minimumsuddannelsesnivcauet for søfartserhverv (Forelagt af Kommissionen i henhold til artikel I89(\ litra d), i EF-lraklaten) Europa-Parlamentet godkendte, med forbehold af en række ændringsforslag, på sit plenarmøde den 28. -29. januar I99X den fælles holdning, der blev vedtaget af Rådet den 20. oktober 19971 med henblik på vedtagelse af Rådets direktiv 98/. /EF af om ændring af direktiv 94/58/EF om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv. Parlamentets tre ændringsforslag er vedlagt. Kommissionen har i henhold til artikel 189C, litra d) i EF-traktaten genbehandlet forslaget og besluttet ikke at aeeeptere ændringsforslagene af følgende grunde: Ændringsforslag nr. 1 er ikke nødvendigt, da den af Rådet foreslåede formulering af artikel 5d, stk. 1, nøiagtigt afspejler teksten i reglement 1/9, stk. 1 i den reviderede STCW 95. Teksten er såiedes tilstrækkelig, således som den står, i henhold til princippet om at holde sig til bestemmelserne i STCW 95. Ændringsforslag nr. 2 tilføjer (il stk. 4 i artikel 5h en tekst, som en taget fra den ikke- obligatoriske del B i STCW-koden, der er vejledende for de nationale myndigheder. Teksten i den fælles holdning svarer til afsnit A VIII/1/3 og den foreslåede tilføjelse svarer til B VIII/1/1. I tidligere drøftelser i Parlamentet og Rådet er man blevet enige om, at kodens anbefalede del B ikke skal være obligatorisk i henhold til artiklerne i det ændrede direktiv. Spørgsmålet om ikke-obligatorisk vejledning behandles i betragtning 7 i den fælles holdning, som henviser til del B i STCW. Ændringsforslag nr. 3 vedrører bestemmelser om vagthold, som ikke indgår i det eksisterende direktiv 94/58. I forbindelse med drøftelserne om det globale kompromis i Rådet blev man enige om at bibeholde ånden i direktiv 94/58, som vedrører krav til uddannelse af søfarende og sønæring. Artikel 5h (egnethed til tjeneste) i den fælles holdning har som hovedemne bestemmelser om vagthold, herunder vagthavendes hvileperioder. Kommissionen bekræfter derfor, at den tilslutter sig Rådets fælles holdning af 20. oktober 1997. 1 EFT C 389 af 22. 12. 1997, s. 1. 22. januar 1998 A4-0411/1 EUROPA-PARLAMENTET ÆNDRINGSFORSLAG 1 af Udvalget om Transport og Turisme INDSTILLING VED ANDENBEHANDLING af Parodi MINIMUMSUDDANNELSESNIVEAUET FOR SØFARTSERHVERV A4-0411/97 Rådets fælles holdning (C4-0563/97 - 96/0240(SYN)) K Atlets la'llfs holtinii!)'. /lindr inftsforslag (Ændringsforslag 1) ARTIKEL l. NR 4 Artikel 5d, stk 1 (direktiv 94/58/EF) Medlemsstaterne fastsætter de krav lil sundhedsmæssig egnethed, som søfarende skal opfylde, navnlig for syn og hørelse. Medlemsstaterne fastsætter de krav til sundhedsmæssig egnethed, som søfarende skal opfylde, navnlig for syn og hørelsei og som gør det muligt for dem at bestride deres opgaver, ansvar og pligter på den i sikkerhedsmæssig henseende bedst mulige måde. G:\AMEND\A4-97\A4-0411 97X001-003. DA »E 266. 020/ 3 22 januar 1998 A4-041 1/2 EUROPAPARLAMENTET ÆNDRINGSFORSLAG?. aflldvalget om Ti anspor! og Tuiismc INDSTILLING VED ANDENBEHANDLING af Parodi MINIMUMSUDDANNELSESNIVEAUET FOR SØFARTSERHVERV A4-0411/97 Rådets fælles holdning (C4-0563/97 - 96/0240(SYN)) Rådcis fælles holdning Ændringsforslag (Ændringsforslag 2) ARTIKEL l. NR. 4 Artikel. Sh, stk 4 (direktiv 94/. S8/EF) skal 1 og 2 nævnte krav til De i stk hvileperioder ikke nødvendigvis overholdes i en nødsituation eller en øvelsessituation andre eller driftsforhold, der har forret. under skal 1 og 2 nævnte krav til De i stk hvileperioder ikke nødvendigvis overholdes i en nødsituation eller en øvelsessituation andre eller driftsforhold, der har forret, og som ikke med rimelighed kunne have været forudset ved rejsens påbegyndelse. under G:\AMEND\A4-97\A4-041I. 97\001-003. DA PE 266 020/2 Vi 22. januar 1998 A4-0411/3 EUROPA-PARLAMENTET ÆNDRINGSFORSLAGS aflklvalget om Transport og Turisme INDSTILLING VED ANDENBEHANDLING af Parodi MINIMUMSUDDANNELSESNIVEAUET FOR SØFARTSERHVERV A4-04 1 1/97 Rådets fælles holdning (C4-0. S63/97 - %/0240(SYN)> Kadets lællos holdning /lindringsforslag (Ændringsforslag 3) ARTIKEL I,NR. 4 Artikel 5h, stk. 2a (nyt) (direktiv 94/58/EF) Der tilføjes følgende stykke 2a "2a Vagthavende navigatør er:, der i forbindelse med andre pligter eller vagtens afslutning ernødt til at forlad« k()mmancjobroenJ niå ikke gøre dette, førend vagten på en passende måde er overdraget en anden vagthavende navigatør. " G:\AMENDVA4-97VA4-0411. 97\001-003. DA PE 266. 020/3 1 ISSN 0254-1459 KOM(98) 195 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 07 10 Katalognummer : CB-CO-98-205-DA-C ISBN 92-78-32629-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg C


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (kodificeret udgave)«

eurovoc_concepts:
banking
codification of EU law
credit institution
freedom to provide services
right of establishment

formats: html pdf print

text: 25. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 157/13 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa- Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (kodificeret udgave)« (98/C 157/03) Rådet besluttede den 9. marts 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Robert Pelletier til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. marts 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 353. plenarforsamling af 25. og 26. marts 1998, mødet den 25. marts 1998, med 96 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 2. Kodifikationens omfang 1. 1. Med sin afgørelse af 1. april 1987 har Kommissio- nen pålagt sine tjenestegrene at foretage en konstitutiv og officiel kodifikation af retsakterne senest efter den tiende ændring af dem. 1. 2. I formandskabets konklusioner fra Det Europæi- ske Råd i Edinburgh i december 1992 blev disse krav bekræftet samtidig med, at det understregedes, at konsti- tutiv og officiel kodifikation er vigtig. Kodifikationen skal foretages under fuldstændig overholdelse af Fælles- skabets normale lovgivningsprocedure. 1. 3. Eftersom der ved konstitutiv og officiel kodifika- tion ikke kan foretages nogen substansændringer af de pågældende retsakter, har Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen gennem en interinstitutionel aftale af 20. december 1994 fastsat en fremskyndet arbejdsmetode med det formål hurtigt at kunne vedtage de kodificerede retsakter. 1. 4. Det Økonomiske og Sociale Udvalg udtrykker tilfredshed med, at kodifikationen øger gennemsig- tigheden og læseligheden. De direktiver, som kodifika- tionen omfatter, er blevet ændret gennemgribende flere gange. Det er derfor fornuftigt af tydelighedshensyn at samle de nævnte direktiver i én enkelt tekst. Desuden bliver disse tekster ansøgerlandenes referencer ved om- sættelse af EF-lovgivningen. 1. 5. Dette arbejde supplerer de meddelelser, som Det Økonomiske og Sociale Udvalg har haft til behandling, og som har til formål at præcisere direktivernes række- vidde. 2. 1. Forslaget grunddirektiver: til kodifikation omfatter følgende — 73/183/EØF: Ophævelse af begrænsninger i etable- ringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser ved selvstændig virksomhed inden for banker og andre pengeinstitutter; — 77/780/EØF: 1. bankdirektiv; — 89/299/EØF: Kreditinstitutters egenkapital; — 89/646/EØF: 2. bankdirektiv; — 89/647/EØF: Solvensnøgletal for kreditinstitutter; — 92/30/EØF: Tilsyn med kreditinstitutter på et konso- lideret grundlag; — 92/121/EØF: Overvågning af og kontrol med kredit- institutters store engagementer. 2. 2. Det vedrører tillige følgende ændringsdirektiver: 2. 2. 1. D i r e k t i v 7 7 / 7 8 0 / E Ø F — 1. b a n k - d i r e k t i v — 85/345/EØF: Særlige gennemførelsesregler for Græ- kenland; — 86/137/EØF: Udsat gennemførelse for nogle medlemsstater; — 89/646/EØF: 2. bankdirektiv; — 95/26/EF: Forsigtighedstilsyn i kølvandet på BCCI- sagen (1); — 96/13/EF: Permanent udelukkelse af visse institutter. (1) BCCI — Bank of Credit and Commerce International. C 157/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 5. 98 2. 2. 2. D i r e k t i v 8 9 / 2 9 9 / E Ø F — E g e n k a - p i t a l — 91/633/EØF: Midler til dækning af generelle kredit- institutrisici; — 92/16/EØF: Særregler for danske realkreditinsti- tutter; — 92/30/EØF: Tilsyn på konsolideret grundlag. 2. 2. 3. D i r e k t i v 8 9 / 6 4 6 / E Ø F — 2. b a n k - d i r e k t i v — 92/30/EØF: Tilsyn på konsolideret grundlag; — 95/26/EF: Forsigtighedstilsyn i kølvandet på BCCI- sagen. 2. 2. 4. D i r e k t i v 8 9 / 6 4 7 / E Ø F — S o l v e n s - n ø g l e t a l — 91/31/EØF: Definition af multilaterale udvik- lingsbanker; — 92/30/EØF: Tilsyn på konsolideret grundlag; — 94/7/EF: Definition af multilaterale udvik- lingsbanker; — 95/15/EF: Den tekniske definition af »zone A«; — 95/67/EF: Definition af multilaterale udvik- lingsbanker; — 96/10/EF: Kontrakter om nyordning og aftaler om netting. Bruxelles, den 25. marts 1998. 2. 3. Det er ønskeligt i en nær fremtid at udbygge anvendelsesområdet under hensyntagen til de vedtagne direktiver om kreditinstitutter. Der sigtes til følgende direktiver, som anføres i prioriteret rækkefølge: — 93/6/EØF: Investeringsselskabers og kreditinstitut- ters egenkapitalgrundlag; — 94/19/EF: Indskudsgarantiordninger; — 91/308/EØF: Forebyggelse af anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge; — 86/635/EØF: Bankers og andre penge- og finansie- ringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber; — 89/117/EØF: Forpligtelser med hensyn til offentlig- gørelse af årsregnskabsdokumenter, der påhviler de i en medlemsstat etablerede filialer af kreditinstitutter og finansieringsinstitutter med hjemsted uden for denne medlemsstat. Under hensyntagen til kodifikationsprocedu- 2. 3. 1. rens juridiske begrænsninger (ikke-ændring af det grund- læggende indhold og overtagelse af lovgivningen, således som den foreligger) vil det dog nok være ønskeligt at opfordre Kommissionen til fremover at se på en revision af de gældende tekster. Dette vil være en mere smidig og effektiv metode. 2. 3. 2. På baggrund af de kodificerede teksters nytte- værdi for ansøgerlandene er det vigtigt, at dette udkast til kodifikation vedtages snarest muligt. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


eurovoc_concepts:
animal product
computer system
intra-EU trade
single market
veterinary inspection

text: C 157/32 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 25. 5. 98 Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la Direttiva 89/662/CEE del Consiglio relativa ai controlli veterinari applicabili negli scambi intracomunitari, nella prospettiva della realizzazione del mercato interno, al fine di permettere il potenziamento dei controlli» (1) (98/C 157/09) Il Consiglio, in data 16 dicembre 1997, ha deciso, conformemente al disposto degli articoli 43 e 198 del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla proposta di cui sopra. La Sezione «Agricoltura e pesca», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Colombo, in data 5 marzo 1998. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 25 marzo 1998, nel corso della 353a sessione plenaria, con 106 voti favorevoli, 2 contrari e 2 astensioni, il seguente parere. 1. Introduzione 1. 1. La modifica della Direttiva 89/662/CEE sui controlli veterinari applicati agli scambi intracomunitari trae le sue ragioni dall’esperienza negativa derivata dalla vicenda BSE e sulla considerazione che controlli più rigorosi costituiscono la via più sicura e meno costosa per prevenire l’insorgere di problematiche negative. 1. 2. Tale orientamento, vista la soppressione dei controlli alle frontiere interne, si basa sul potenziamento dei controlli veterinari nei luoghi di partenza dei prodotti animali e sulla possibilità di controlli nei luoghi di destinazione finale. La direttiva considera fondamentale il raggiungi- 1. 3. mento dell’obiettivo di un miglioramento degli scambi d’informazione fra le autorità competenti degli Stati membri. Pur lasciando agli Stati membri 1. 4. la modalità d’applicazione, la direttiva si propone di estendere agli scambi intracomunitari di derrate alimentari di origine animale il collegamento fra le autorità veterinarie mediante la rete informatizzata comunemente denomi- nata ANIMO, già prevista nella Direttiva 90/425/CEE relativa ai controlli veterinari zootecnici. 2. Osservazioni generali 2. 1. La Sezione condivide l’estensione dell’utilizzo del sistema ANIMO informatizzato ai prodotti di origine animale destinati all’alimentazione umana, contemplati dalla Direttiva 89/662/CEE e considera questo inter- (1) GU C 13 del 17. 1. 1998, pag. 12. scambio d’informazioni tra le autorità competenti in linea con le esigenze essenziali di garantire la protezione della salute pubblica. 2. 2. Nell’approvare tale estensione, il Comitato ravvi- sa tuttavia che essa non risolve compiutamente il problema della garanzia di un rafforzamento dei sistemi di controllo. 2. 2. 1. Esso invita pertanto la Commissione a prose- guire la propria attività verso una reale armonizzazione dei sistemi di controllo delle derrate alimentari in tutti gli Stati membri. 3. Base giuridica 3. 1. La Commissione ha presentato la proposta in base all’articolo 100A del Trattato (mercato interno) sebbene la base giuridica normale per questo tipo di legislazione sia l’articolo 43 (agricoltura), dato che riguarda la produzione e la vendita dei prodotti di cui all’Allegato II. Il servizio giuridico del Consiglio ha confermato che l’articolo 43 rappresenta la base giuridica adeguata (Parere del servizio giuridico del Consiglio n. 11180/97 del 10 ottobre 1997). 3. 2. Il Comitato comprende le motivazioni che hanno portato la Commissione ad indicare l’articolo 100A come base giuridica della direttiva in esame. Sottolinea, tuttavia, come tali motivazioni siano valide anche nel caso si scelga l’articolo 43. Pertanto, allo scopo di ovviare alla lunga e 3. 3. complessa procedura oggi prevista in applicazione dell’articolo 100A, si propone di assumere come base giuridica l’articolo 43, già utilizzato per tutte le questioni relative all’agricoltura. Occorrerà procedere ad una revisione dopo l’entrata in vigore dell’articolo 129 del Trattato di Amsterdam. 25. 5. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 157/33 4. Osservazioni specifiche — al 2o comma: eliminare il termine «eventuale». 4. 1. Articolo 12 3. 1. 1. Per eliminare ogni possibile interpretazione sull’estensione in ogni Stato membro del sistema ANI- MO, il Comitato propone: — al 1o comma: modificare «puo` essere estesa, se necessario,. » con «deve essere estesa»; Bruxelles, 25 marzo 1998. 4. 2. Ultimo «Considerando» 4. 2. 1. Modificare la base giuridica dell’ultimo «Con- siderando» alla luce del punto 3. 3. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di direttiva del Consiglio relativa alla commercializzazione dei materiali di moltiplicazione delle piante ornamentali» (98/C 157/10) Il Consiglio, in data 26 gennaio 1998, ha deciso, conformemente al disposto degli articoli 43 e 198 del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla proposta di cui sopra. La Sezione «Agricoltura e pesca», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Stokkers, in data 5 marzo 1998. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 25 marzo 1998, nel corso della 353a sessione plenaria, con 111 voti favorevoli, 1 voto contrario e 2 astensioni, il seguente parere. 1. Introduzione 1. 1. Nella produzione agricola della Comunità le piante ornamentali occupano un posto importante. Il conseguimento di risultati soddisfacenti nella coltivazio- ne di piante ornamentali dipende in ampia misura dalla qualità e dallo stato sanitario dei materiali utilizzati. Al fine di garantire la libera circolazione senza ostacoli sul territorio comunitario e di dare agli acquirenti di tutta la Comunità la certezza di procurarsi materiali di moltiplicazione sani e di buona qualità, riveste grande importanza adottare requisiti armonizzati a livello comunitario. Nel maggio 1996 la Commissione ha lanciato l’iniziativa «SLIM» (Semplificazione legislativa per il mercato interno), con l’obiettivo di individuare il modo di snellire la legislazione del mercato interno. Per il progetto pilota, sono stati scelti quattro settori, uno dei quali è costituito dalle piante ornamentali, a causa delle difficoltà riscontrate nel trasporre e nell’attuare la legislazione. Un cosiddetto gruppo «SLIM» ha presenta- to raccomandazioni, per semplificare la direttiva concer- nente le piante ornamentali. L’attuale proposta della tali raccomandazioni, Commissione tiene conto di nonché delle osservazioni e delle critiche mosse al riguardo dagli Stati membri e dalle associazioni profes- sionali. La proposta della Commissione è basata sull’arti- colo 43 del Trattato che istituisce la Comunità europea. Essa presenta una rifusione della Direttiva 91/682/CEE in un nuovo testo in cui evidenzia le modifiche sottoli- neandole. 2. Osservazioni generali 2. 1. La Commissione è riuscita ad apportare una serie di modifiche che comportano una semplificazione. La proposta fa ricadere la responsabilità di conformarsi ai requisiti di qualità principalmente sugli anelli più significativi della catena, ossia su coloro che si occupano della produzione e della moltiplicazione del materiale iniziale, nonché dell’importazione di detto materiale. La Sezione condivide questa impostazione: a suo giudizio essa consente di assicurare agli acquirenti una soddisfa- cente garanzia di qualità del materiale iniziale, mentre nel contempo evita gli oneri burocratici superflui. 2. 2. La proposta tratta in maniera equilibrata anche il problema dell’importazione del materiale iniziale, per l’insorgere di cui non si deve temere, da un lato,


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής για: - την «Πρόταση οδηγίας του Συμβουλίου για την επέκταση στο Ηνωμένο Βασίλειο της Μεγάλης Βρετανίας και της Βόρειας Ιρλανδίας της οδηγίας 97/81/ΕΚ του Συμβουλίου της 15ης Δεκεμβρίου 1997 σχετικά με τη συμφωνία-πλαίσιο για την εργασία μερικής απασχόλησης που συνήφθη από την UNICE, το CEEP και την CES» και - την «Πρόταση οδηγίας του Συμβουλίου για την επέκταση στο Ηνωμένο Βασίλειο της Μεγάλης Βρετανίας και της Βόρειας Ιρλανδίας της οδηγίας 97/80/ΕΚ του Συμβουλίου της 15ης Δεκεμβρίου 1997 σχετικά με το βάρος αποδείξεως σε περιπτώσεις διακριτικής μεταχείρισης λόγω φύλου»

eurovoc_concepts:
Northern Ireland
United Kingdom
framework agreement
part-time employment
sexual discrimination

text: C 157/64 EL ¶(cid:240)Ø(cid:139)(cid:243)Ł(cid:237)Ł ¶(cid:230)Ł(cid:237)(cid:229)(cid:242)Ø(cid:139)(cid:228)Æ (cid:244)(cid:246)(cid:238) ¶ø(cid:242)(cid:246)(cid:240)ÆØ(cid:140)º(cid:246)(cid:139) (cid:238) ”(cid:239)Ø(cid:238)(cid:239)(cid:244)Ł(cid:139) (cid:244)(cid:246)(cid:238) 25. 5. 98 ¡(cid:238)(cid:246)(cid:237)(cid:239)(cid:228)(cid:239)(cid:139)(cid:244)Ł(cid:243)Ł (cid:244)Ł(cid:247) ˆØº(cid:239)(cid:238)(cid:239)(cid:237)ØºŁ(cid:139) (cid:247) ºÆØ ”(cid:239)Ø(cid:238)(cid:246)(cid:238)ØºŁ(cid:139) (cid:247) ¶(cid:240)Ø(cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)Ł(cid:139) (cid:247) (cid:231)ØÆ: — (cid:244)Ł(cid:238) ˙ƒ(cid:242)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Æ(cid:243)Ł (cid:239)(cid:228)Ł(cid:231)Ø(cid:139)Æ(cid:247) (cid:244)(cid:239)ø “ø(cid:237)(cid:226)(cid:239)ø(cid:236)Ø(cid:139)(cid:239)ø (cid:231)ØÆ (cid:244)Ł(cid:238) (cid:229)(cid:240)(cid:229)(cid:139)º(cid:244)Æ(cid:243)Ł (cid:243)(cid:244)(cid:239) ‚(cid:238)(cid:246)(cid:237)(cid:229)(cid:139)(cid:238)(cid:239) (cid:181)Æ(cid:243)Ø(cid:139)(cid:236)(cid:229)Ø(cid:239) (cid:244)Ł(cid:247) »(cid:229)(cid:231)Æ(cid:139) (cid:236)Ł(cid:247) (cid:181)(cid:242)(cid:229)(cid:244)Æ(cid:238)Ø(cid:139)Æ(cid:247) ºÆØ (cid:244)Ł(cid:247) (cid:181)(cid:239)(cid:139) (cid:242)(cid:229)ØÆ(cid:247) „(cid:242)(cid:236)Æ(cid:238)(cid:228)Ø(cid:139)Æ(cid:247) (cid:244)Ł(cid:247) (cid:239)(cid:228)Ł(cid:231)Ø(cid:139)Æ(cid:247) 97/81/¶” (cid:244)(cid:239)ø “ø(cid:237)(cid:226)(cid:239)ø(cid:236)Ø(cid:139)(cid:239)ø (cid:244)Ł(cid:247) 15Ł(cid:247) ¢(cid:229)º(cid:229)(cid:237)(cid:226)(cid:242)Ø(cid:139)(cid:239)ø 1997 (cid:243)ł(cid:229)(cid:244)ØºÆ(cid:139) (cid:237)(cid:229) (cid:244)Ł (cid:243)ø(cid:237)(cid:230)(cid:246)(cid:238)Ø(cid:139)Æ-(cid:240)(cid:236)ÆØ(cid:139)(cid:243)Ø(cid:239) (cid:231)ØÆ (cid:244)Ł(cid:238) (cid:229)(cid:242)(cid:231)Æ(cid:243)Ø(cid:139)Æ (cid:237)(cid:229)(cid:242)ØºŁ(cid:139) (cid:247) Æ(cid:240)Æ(cid:243)ł(cid:239)(cid:139) (cid:236)Ł(cid:243)Ł(cid:247) (cid:240)(cid:239)ø (cid:243)ø(cid:238)Ł(cid:139) (cid:230)ıŁ Æ(cid:240)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Ł(cid:238) UNICE, (cid:244)(cid:239) CEEP ºÆØ (cid:244)Ł(cid:238) CES» ºÆØ — (cid:244)Ł(cid:238) ˙ƒ(cid:242)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Æ(cid:243)Ł (cid:239)(cid:228)Ł(cid:231)Ø(cid:139)Æ(cid:247) (cid:244)(cid:239)ø “ø(cid:237)(cid:226)(cid:239)ø(cid:236)Ø(cid:139)(cid:239)ø (cid:231)ØÆ (cid:244)Ł(cid:238) (cid:229)(cid:240)(cid:229)(cid:139)º(cid:244)Æ(cid:243)Ł (cid:243)(cid:244)(cid:239) ‚(cid:238)(cid:246)(cid:237)(cid:229)(cid:139)(cid:238)(cid:239) (cid:181)Æ(cid:243)Ø(cid:139)(cid:236)(cid:229)Ø(cid:239) (cid:244)Ł(cid:247) »(cid:229)(cid:231)Æ(cid:139) (cid:236)Ł(cid:247) (cid:181)(cid:242)(cid:229)(cid:244)Æ(cid:238)Ø(cid:139)Æ(cid:247) ºÆØ (cid:244)Ł(cid:247) (cid:181)(cid:239)(cid:139) (cid:242)(cid:229)ØÆ(cid:247) „(cid:242)(cid:236)Æ(cid:238)(cid:228)Ø(cid:139)Æ(cid:247) (cid:244)Ł(cid:247) (cid:239)(cid:228)Ł(cid:231)Ø(cid:139)Æ(cid:247) 97/80/¶” (cid:244)(cid:239)ø “ø(cid:237)(cid:226)(cid:239)ø(cid:236)Ø(cid:139)(cid:239)ø (cid:244)Ł(cid:247) 15Ł(cid:247) ¢(cid:229)º(cid:229)(cid:237)(cid:226)(cid:242)Ø(cid:139)(cid:239)ø 1997 (cid:243)ł(cid:229)(cid:244)ØºÆ(cid:139) (cid:237)(cid:229) (cid:244)(cid:239) (cid:226)Æ(cid:139) (cid:242)(cid:239)(cid:247) Æ(cid:240)(cid:239)(cid:228)(cid:229)Ø(cid:139)Œ(cid:229)(cid:246)(cid:247) (cid:243)(cid:229) (cid:240)(cid:229)(cid:242)Ø(cid:240)(cid:244)(cid:246)(cid:139) (cid:243)(cid:229)Ø(cid:247) (cid:228)ØÆº(cid:242)Ø(cid:244)ØºŁ(cid:139) (cid:247) (cid:237)(cid:229)(cid:244)Æł(cid:229)Ø(cid:139)(cid:242)Ø(cid:243)Ł(cid:247) (cid:236)(cid:239)(cid:139) (cid:231)(cid:246) (cid:230)ø(cid:139) (cid:236)(cid:239)ø¨ (98/C 157/15) “(cid:244)Ø(cid:247) 17 »Æ(cid:242)(cid:244)Ø(cid:139)(cid:239)ø 1998, ºÆØ (cid:243)ø(cid:139) (cid:237)(cid:230)(cid:246)(cid:238)Æ (cid:237)(cid:229) (cid:244)(cid:239) Æ(cid:139) (cid:242)ı(cid:242)(cid:239) 100 (cid:244)Ł(cid:247) “ø(cid:238)ıŁ(cid:139) ºŁ(cid:247), (cid:244)(cid:239) “ø(cid:237)(cid:226)(cid:239)ø(cid:139) (cid:236)Ø(cid:239) Æ(cid:240)(cid:239)(cid:230)Æ(cid:139) (cid:243)Ø(cid:243)(cid:229) (cid:238)Æ œŁ(cid:244)Ł(cid:139) (cid:243)(cid:229)Ø (cid:231)(cid:238)(cid:246)(cid:237)(cid:239)(cid:228)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Ł(cid:243)Ł (cid:244)Ł(cid:247) ˆØº(cid:239)(cid:238)(cid:239)(cid:237)ØºŁ(cid:139) (cid:247) ºÆØ ”(cid:239)Ø(cid:238)(cid:246)(cid:238)ØºŁ(cid:139) (cid:247) ¶(cid:240)Ø(cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)Ł(cid:139) (cid:247) (cid:231)ØÆ (cid:244)Ø(cid:247) Æ(cid:238)(cid:246)(cid:244)(cid:229)(cid:139)(cid:242)(cid:246) (cid:240)(cid:242)(cid:239)(cid:244)Æ(cid:139) (cid:243)(cid:229)Ø(cid:247). ‚ ˆ”¶ Æ(cid:238)(cid:229)(cid:139)ı(cid:229)(cid:243)(cid:229) (cid:244)Ł(cid:238) (cid:240)(cid:242)(cid:239)(cid:229)(cid:244)(cid:239)Ø(cid:237)Æ(cid:243)Ø(cid:139)Æ (cid:244)(cid:246)(cid:238) (cid:243)ł(cid:229)(cid:244)Øº(cid:246)(cid:139) (cid:238) (cid:229)(cid:242)(cid:231)Æ(cid:243)Ø(cid:246)(cid:139) (cid:238) (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:244)(cid:237)Ł(cid:139) (cid:237)Æ º(cid:239)Ø(cid:238)(cid:246)(cid:238)Øº(cid:246)(cid:139) (cid:238), (cid:239)Øº(cid:239)(cid:231)(cid:229)(cid:238)(cid:229)ØÆº(cid:246)(cid:139) (cid:238), (cid:229)º(cid:240)ÆØ(cid:228)(cid:229)ø(cid:244)Øº(cid:246)(cid:139) (cid:238) ºÆØ (cid:240)(cid:239)(cid:236)Ø(cid:244)Ø(cid:243)(cid:244)Øº(cid:246)(cid:139) (cid:238) ı(cid:229)(cid:237)Æ(cid:139) (cid:244)(cid:246)(cid:238). “(cid:244)Ł(cid:238) (cid:240)(cid:239)(cid:242)(cid:229)Ø(cid:139)Æ (cid:244)(cid:246)(cid:238) (cid:229)(cid:242)(cid:231)Æ(cid:243)Ø(cid:246)(cid:139) (cid:238) (cid:244)Ł(cid:247), Ł ˆ”¶ (cid:239)(cid:139) (cid:242)Ø(cid:243)(cid:229) ¡(cid:229)(cid:238)ØºŁ(cid:139) ¶Ø(cid:243)Ł(cid:231)Ł(cid:139) (cid:244)(cid:242)ØÆ (cid:244)Ł (cid:228). Maddocks (Æ(cid:139) (cid:242)ı(cid:242)Æ 20 ºÆØ 50 (cid:244)(cid:239)ø ¶(cid:243)(cid:246)(cid:244)(cid:229)(cid:242)Øº(cid:239)ø(cid:139) ”Æ(cid:238)(cid:239)(cid:238)Ø(cid:243)(cid:237)(cid:239)ø(cid:139) ). ”Æ(cid:244)Æ(cid:139) (cid:244)Ł(cid:238) 353Ł (cid:243)ø(cid:139) (cid:238)(cid:239)(cid:228)(cid:239) (cid:239)(cid:236)(cid:239)(cid:237)(cid:229)(cid:139)(cid:236)(cid:229)ØÆ(cid:139) (cid:247) (cid:244)Ł(cid:247) ((cid:243)ø(cid:238)(cid:229)(cid:228)(cid:242)Ø(cid:139)Æ(cid:243)Ł (cid:244)Ł(cid:247) 25Ł(cid:247) »Æ(cid:242)(cid:244)Ø(cid:139)(cid:239)ø 1998), Ł ˆØº(cid:239)(cid:238)(cid:239)(cid:237)ØºŁ(cid:139) ºÆØ ”(cid:239)Ø(cid:238)(cid:246)(cid:238)ØºŁ(cid:139) ¶(cid:240)Ø(cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)Ł(cid:139) øØ(cid:239)ı(cid:229)(cid:139)(cid:244)Ł(cid:243)(cid:229) (cid:237)(cid:229) 52 ªŁ(cid:139) (cid:230)(cid:239)ø(cid:247) ø(cid:240)(cid:229)(cid:139)(cid:242), 1 ªŁ(cid:139) (cid:230)(cid:239) ºÆ(cid:244)Æ(cid:139) ºÆØ 1 Æ(cid:240)(cid:239)łŁ(cid:139) (cid:244)Ł(cid:238) Æº(cid:239)(cid:139) (cid:236)(cid:239)øıŁ (cid:231)(cid:238)(cid:246)(cid:237)(cid:239)(cid:228)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Ł(cid:243)Ł: “ø(cid:139) (cid:237)(cid:230)(cid:246)(cid:238)Æ (cid:237)(cid:229) (cid:244)Ł(cid:238) Ø(cid:139)(cid:228)ØÆ (cid:240)(cid:242)(cid:239)(cid:243)(cid:229)(cid:139)(cid:231)(cid:231)Ø(cid:243)Ł (cid:240)(cid:239)ø (cid:229)Ø(cid:139)ł(cid:229) øØ(cid:239)ı(cid:229)(cid:244)Ł(cid:139) (cid:243)(cid:229)Ø (cid:243)(cid:244)Ł(cid:238) (cid:240)(cid:242)(cid:239)Ł(cid:231)(cid:239)ø(cid:139) (cid:237)(cid:229)(cid:238)Ł (cid:231)(cid:238)(cid:246)(cid:237)(cid:239)(cid:228)(cid:239)(cid:139) (cid:244)Ł(cid:243)Ł(cid:139) (cid:244)Ł(cid:247)(1) (cid:243)ł(cid:229)(cid:244)ØºÆ(cid:139) (cid:237)(cid:229) (cid:244)Ł(cid:238) (cid:229)(cid:240)(cid:229)(cid:139)º(cid:244)Æ(cid:243)Ł (cid:243)(cid:244)(cid:239) ‚(cid:238)(cid:246)(cid:237)(cid:229)(cid:139)(cid:238)(cid:239) (cid:181)Æ(cid:243)Ø(cid:139)(cid:236)(cid:229)Ø(cid:239) (cid:244)(cid:246)(cid:238) (cid:239)(cid:228)Ł(cid:231)Ø(cid:246)(cid:139) (cid:238) (cid:231)ØÆ (cid:244)Ł(cid:238) (cid:229)ø(cid:242)(cid:246)(cid:240)ÆØ(cid:140)ºŁ(cid:139) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)Ł(cid:139) (cid:229)(cid:240)Øł(cid:229)Ø(cid:139)(cid:242)Ł(cid:243)Ł(cid:247) ºÆØ (cid:244)Ł (cid:231)(cid:239)(cid:238)ØºŁ(cid:139) Æ(cid:139) (cid:228)(cid:229)ØÆ, Ł ˆØº(cid:239)(cid:238)(cid:239)(cid:237)ØºŁ(cid:139) ºÆØ ”(cid:239)Ø(cid:238)(cid:246)(cid:238)ØºŁ(cid:139) ¶(cid:240)Ø(cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)Ł(cid:139) (cid:229)(cid:240)Øº(cid:242)(cid:239)(cid:244)(cid:229)Ø(cid:139) (cid:244)Ł(cid:238) (cid:240)(cid:242)(cid:239)(cid:243)ł(cid:246)(cid:139) (cid:242)Ł(cid:243)Ł (cid:244)(cid:239)ø ‚(cid:181) (cid:243)(cid:244)Ø(cid:247) º(cid:239)Ø(cid:238)(cid:246)(cid:238)Øº(cid:229)(cid:139)(cid:247) (cid:228)ØÆ(cid:244)Æ(cid:139) Œ(cid:229)Ø(cid:247) (cid:244)Ł(cid:247) (cid:238)(cid:229)(cid:139)Æ(cid:247) “ø(cid:238)ıŁ(cid:139) ºŁ(cid:247) ºÆØ (cid:229)(cid:240)(cid:239)(cid:237)(cid:229)(cid:139)(cid:238)(cid:246)(cid:247) ø(cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:244)Ł(cid:242)Ø(cid:139)œ(cid:229)Ø (cid:244)Ø(cid:247) (cid:228)ø(cid:139) (cid:239) (cid:240)(cid:242)(cid:239)(cid:244)Æ(cid:139) (cid:243)(cid:229)Ø(cid:247) (cid:244)Ł(cid:247) ¶(cid:240)Ø(cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)Ł(cid:139) (cid:247). (cid:181)(cid:242)øŒ(cid:229)(cid:139)(cid:236)(cid:236)(cid:229)(cid:247), 25 »Æ(cid:242)(cid:244)Ø(cid:139)(cid:239)ø 1998. ˆ ƒ(cid:242)(cid:239)(cid:139) (cid:229)(cid:228)(cid:242)(cid:239)(cid:247) (cid:244)Ł(cid:247) ˆØº(cid:239)(cid:238)(cid:239)(cid:237)ØºŁ(cid:139) (cid:247) ºÆØ ”(cid:239)Ø(cid:238)(cid:246)(cid:238)ØºŁ(cid:139) (cid:247) ¶(cid:240)Ø(cid:244)(cid:242)(cid:239)(cid:240)Ł(cid:139) (cid:247) Tom JENKINS (1) ¶¶ C 19 (cid:244)Ł(cid:247) 21. 1. 1998


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om sikkerhed og tillid i elektronisk kommunikation - Imod europæiske rammer for digitale signaturer og kryptering«

eurovoc_concepts:
data protection
electronic mail
information network
information policy
telecommunications

text: 25. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 157/1 II (Forberedende retsakter) DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om sikkerhed og tillid i elektronisk kommunikation — Imod europæiske rammer for digitale signaturer og kryptering« (98/C 157/01) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 10. oktober 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Umberto Burani til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. marts 1998. Det Økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 353. plenarforsamling af 25. og 26. marts 1998, mødet den 25. marts 1998, med 101 stemmer for, 1 stemme imod og 1 stemme hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Generelle bemærkninger 1. 1. Kommissionen har med sin meddelelse gjort et vellykket forsøg på at indkredse problemfeltet omkring elektronisk kommunikation, et meget teknisk og specielt emne. Det er imidlertid nødvendigt, at brugerne, især de offentlige myndigheder og lovgiverne, forstår de tekniske aspekter. Den elektroniske kommunikation via åbne net 1. 2. som Internet er ved at nå et omfang, som var utænkeligt for blot 10 år siden, og dens videreudvikling vil sandsyn- ligvis være et grundlæggende kendetegn for samfundet ved dette årtusinds afslutning og ind i det næste. I den nærmeste fremtid må der forventes en kraftig vækst, men den praktiske anvendelse i forbindelse med forskellige aktiviteter, især elektronisk handel (1), afhænger af, om det lykkes at rydde hindringerne for en harmonisk udvikling af den elektroniske kommunikation af vejen. 1. 3. Kommissionen konstaterer, at hindringerne lig- ger i den usikkerhed, der uvægerligt følger med anven- delsen af åbne net: meddelelser kan opfanges og manipu- leres, dokumenters gyldighed kan bestrides, personlige oplysninger kan indsamles ulovligt, og kommunikatio- nen kan anvendes til ulovlige formål. Det er derfor nødvendigt at skabe en sikker infrastruktur, som gør det muligt at etablere et informationssamfund, der beskytter borgerne mod misbrug, og at udvikle elektro- nisk handel, der er mindst lige så sikker som den udveksling af papirdokumenter, der finder sted i dagens erhvervsliv. 1. 4. Kommissionens meddelelse omhandler to grund- læggende, sikkerhedsskabende midler: digitale signatu- rer og kryptering. Det første er garant for kontrahentens identitet og meddelelsens oprindelse (autenticitet), det andet beskytter mod uvedkommende indblanding (inte- gritet) og sikrer kommunikationens fortrolighed. Kom- missionen ønsker i samarbejde med alle berørte parter at fastslå, hvordan situation ser ud i dag, og hvordan den kan forventes at udvikle sig. ØSU bifalder denne holdning og anmoder om at blive hørt i forbindelse med nye initiativer fra Kommissionens side. (1) EFT C 19 af 21. 1. 1998, s. 72. Europa-Parlamentet og Ministerrådet har bedt 1. 5. Kommissionen om at træffe de fornødne forholdsregler C 157/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 5. 98 til iværksættelse af foranstaltninger, der sikrer elektroni- ske dokumenters integritet og autenticitet. ØSU bemær- ker, at man ikke kan se bort fra andre initiativer, der er under udarbejdelse eller allerede er vedtaget i tredjelande og i internationale organisationer (OECD, UNCITRAL m. m. ). 1. 6. ØSU bemærker desuden, at reglerne på området bør styres af et klart helhedssyn: på den ene side må man udvise fleksibilitet for ikke at lægge hindringer i vejen for teknologiske fremskridt og applikationer, på den anden side må der ikke røres ved fundamentale principper i EU: forbrugerbeskyttelse, lige konkurrence- vilkår, tjenesteydelsers frie bevægelighed, gensidig an- erkendelse. Elektronisk kommunikation er en revolution med mindst lige så vidtrækkende følger som den indu- strielle revolution i forrige århundrede. Den juridiske og administrative ramme skal hente inspiration i nye begreber, der bygger på de fremskridt, der allerede er gjort, og på velbegrundede prognoser. 1. 7. Den nuværende lovgivning, som har udviklet sig i 2000 år siden Romerretten, er baseret på dokumenter nedfældet på papir. De vil i nær fremtid — i hvilket omfang vides endnu ikke, men sikkert betydeligt — blive afløst af elektroniske »dokumenter«. Ændringen vil være radikal og kræve en anden fremgangsmåde, som foruden at tackle problemet med kontrakters gyldighed også opstiller regler for gyldigheden af elektro- nisk dokumentation i korrespondancen mellem privat- personer og med offentlige myndigheder (skatter, social- sikring, registrering af dokumenter, retssager osv. ). 1. 8. I nogle lande har den offentlige forvaltning allerede indført elektronisk kommunikation i forbindel- se med udveksling af informationer og dokumenter internt og i kontakten med borgerne. Når først der er skabt en sikker juridisk og administrativ ramme, bør man kunne anvende elektronisk kommunikation i forbindelse med dokumenter af juridisk og administrativ relevans. Det vil nok være en endnu større revolution end den, privatretten vil gennemgå. 1. 9. Der er således behov for at opstille en ny juridisk og administrativ ramme, der er baseret på dokumentationens immaterialitet. Civilret og for- valtningsret er overvejende de enkelte medlemsstaternes kompetenceområde. Mange forskellige initiativer er blevet vedtaget eller er under forberedelse. Det kan efter en første summarisk analyse konstateres, at retnings- linjerne og de valgte løsninger ofte divergerer væsentligt. ØSU henleder Kommissionens og medlemsstaternes opmærksomhed på, at det er absolut nødvendigt hurtigst muligt at harmonisere grundprincipperne på europæisk niveau. Kravene til det indre markeds funktionsdygtig- hed ville hurtigt blotlægge de alvorlige ulemper, som følger af medlemslandenes forskellige infrastruktur, hvad angår lovgivning og administrative bestemmelser. Det ville desuden være yderst vanskeligt at harmonisere området på et senere tidspunkt. 2. Indledning: behovet for sikker elektronisk kommu- nikation (1) 2. 1. ØSU har taget de tekniske aspekter af den elektroniske kommunikation, den digitale signatur og krypteringen til efterretning. Kommissionen kompli- menteres for at have gjort et komplekst og fagspecifikt emne tilgængeligt for et publikum, der ikke nødvendigvis har videnskabelige forkundskaber. ØSU vil ikke komme nærmere ind på de tekniske aspekter, men nøjes med at kommentere de særlige operative og funktionelle træk, som kan føre til indgriben fra EU-institutionernes side i form af lovgivning eller administrative bestemmelser. 2. 2. Det er ikke muligt at opnå absolut sikkerhed inden for elektronisk kommunikation, og ØSU påpeger, at den største fare på dette område er de forskellige former for bedrageri. Der er ingen tvivl om, at åbne net (som Internet) er sårbare i den henseende, i det mindste indtil der indføres effektive sikkerhedsforanstaltninger i stor målestok. Kommissionen minder i denne forbindelse om, at vigtige dokumenter udveksles på lukkede net, som kun brugere, der allerede kender hinanden og har tillid til hinanden, har adgang til. 2. 3. De lukkede net, som er fuldt ud legale, har udviklet sig uafhængigt af de åbne net, og de har anvendt egne kommunikationssystemer eller Internettet. De er nok dyrere i brug, men den omstændighed, at de er relativt sikrere end de åbne net, er uden tvivl den afgørende begrundelse for at vælge dem. Deres udbredel- se vil derfor afhænge af de åbne nets pålidelighed. Jo mere pålidelige de åbne net er, desto mindre er tilskyndelsen til at oprette nye lukkede net. Da der jo er aftalefrihed, mener ØSU ikke, der er behov for at opstille regler for denne sektor. Det er dog et problem, at der kan opstå tvivl om gyldigheden af beviset for transaktioner over for tredjemænd, hvis transaktionerne ikke er blevet identificeret og godkendt af en certifice- ringsmyndighed (jf. pkt. 5). 2. 4. Meddelelsens hovedsigte er imidlertid ikke at behandle sikkerhedsspørgsmålet som sådant. Ambitio- nen er meget større, nemlig at: — etablere en EU-ramme for digitale signaturer, — sikre, at det indre marked for kryptografiske tjenester og produkter fungerer, (1) Jf. Kommissionens meddelelse (KOM(97) 503 endelig udg. ), kapitel I, s. 6-7. 25. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 157/3 — løse de internationale problemer, der skyldes Inter- nettets universale karakter, — integrere kryptografien i de øvrige EU-politikker, — give brugerne mulighed for at udnytte det potentiale, der ligger i informationssamfundet — det »globale« informationssamfund, som Kommissionen kalder det. forskellige fremgangsmåder, der er anvendt, skal især nævnes etableringen af SET-protokollen (Secure Electro- nic Transaction) (4) for elektronisk handel med finansiel- le tjenesteydelser. Den er via et digitalt certifikat tilgæn- gelig for indehavere af betalingskort eller elektroniske betalingsmidler, købere af varer eller tjenesteydelser fra udbydere, der er tilsluttet systemet. Det skal tilføjes, at SET ret beset ikke kan defineres som et »lukket system«, men snarere må betragtes som et »åbent betalingssy- stem«. Denne handlingsramme kan ØSU tilslutte sig, 2. 5. men peger samtidig på et forhold, som kan forekomme indlysende, men som undertiden glemmes i arbejdets løb: Ethvert EU-initiativ skal tage hensyn til den elektroniske kommunikations globale karakter. Ønsket om at overgå andre kan forskubbe kriterierne på en uheldig måde. Kommissionen har tilsyneladende lagt sig dette på sinde. ØSU understreger på sin side, at EU bør stille sig i spidsen for nye initiativer, hvis og når det er muligt, og under hensyntagen til det, som andre gør og har gjort. Det nuværende eller planlagte internationale samarbejde (1) har givet gode resultater, men beslutnings- processen er langsommelig. Det er imidlertid nødvendigt, at der hurtigst muligt vedtages en lovgivning på EU-plan. Den skal være så fleksibel, at den kan tilpasses det internationale samarbejdes krav. 3. Autentificering og integritet: digitale signaturer (2) 3. 1. Den digitale signatur garanterer, at en meddelelse kommer fra en identificeret og autoriseret person (auten- ticitet), og at dens indhold ikke i løbet af overførslen er blevet ændret af tredjemand eller ved et uheld (integritet) (3). Den digitale signatur er baseret på et kryptografisk system med anvendelse af en offentlig nøgle (som kendes af alle brugerne af et bestemt system) og en privat nøgle (som kun kendes af afsenderen). 3. 2. Den digitale signatur (eller andre alternative systemer, der er under udvikling) er en forudsætning for gyldigheden af kontrakter, der er indgået under anvendelse af systemer, der ikke bygger på udveksling af dokumenter på papir. Den er hovedhjørnestenen i en ny juridisk ramme for handler, der indgås ved hjælp af elektronisk kommunikation. I lukkede systemer opstår der ikke problemer 3. 3. indgåede kontrakter, eftersom mht. gyldigheden af gensidig tillid — som er baseret på strenge adgangsbetin- gelser, klare sikkerhedskriterier samt aftalefrihed — er selve grundlaget for systemets tilblivelse. Blandt de Det er nødvendigt at sikre juridisk anerkendelse 3. 4. af gyldigheden af kontrakter, som er indgået på åbne net, både for de involverede parter og over for tredjemænd. Nogle medlemsstaters retssystemer anerkender allerede digitale signaturers gyldighed, men kun en overnational, harmoniseret lovgivning kan sikre udviklingen af elek- tronisk handel på verdensplan. 4. Fortrolig grafi (5) elektronisk kommunikation: krypto- 4. 1. Ud over sikkerhed for meddelelsens autenticitet og integritet (se punkt 1. 4 og 3. 1) er der ved elektronisk kommunikation ligesom ved skriftlig kommunikation brug for fortrolighed. Det er vigtigt, at dette krav er opfyldt i forbindelse med lukkede net, og det er vitalt i åbne net. Ved hjælp af kryptografi kan man sikre, at meddelelsen ikke forstås af andre end afsender og modtager. 4. 2. Det kryptografiske system bygger på det princip, at kun afsenderen kan kryptere meddelelsen, og at den kun kan dekrypteres af modtageren. Der er mange »præfabrikerede« kryptografiske produkter i handelen — ifølge kommissionsdokumentet 1. 400 versioner. Det er indlysende, at udveksling af krypterede og dechifrerba- re meddelelser forudsætter, at afsender og modtager er i besiddelse af kompatibelt software. 4. 3. Den hurtige tilvækst af nye krypteringsprogram- mer gør det vanskeligt for de enkelte brugere at forvalte softwaren i deres kommunikation med mange forskellige parter. Desuden skaber kryptering i sig selv et yderst vanskeligt dilemma. For det første kræver beskyttelsen af privatlivets fred (og af ophavsretten og forretnings- hemmeligheden) samt beskyttelsen af erhvervslivet mod ulovlig indblanding at brugerne kan benytte sig af et krypteringssystem, der sikrer, at kommunikationen kan foregå med en høj grad af fortrolighed eller hemmelighol- delse. For det andet er det nødvendigt at beskytte (1) Jf. Kommissionens meddelelse, kapitel IV, pkt. 1. 2 (iii), s. 24. (2) Jf. Kommissionens meddelelse, kapitel II, s. 8-9. (3) De tekniske aspekter, som er temmelig komplicerede, beskrives navnlig i meddelelsens bilag 1 og 2. (4) SET omfatter meddelelsers integritet, autentificering af signaturer og kryptering af kommunikationen (jf. desuden udtalelsens pkt. 5. 2). (5) Jf. Kommissionens meddelelse, kapitel III, s. 16-17. C 157/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 5. 98 samfundet mod ulovlig anvendelse af kryptering til spionage, terrorisme, kriminalitet eller andre ulovlige formål. med offentlig autorisation. Da hovedsagen er, at funktio- nen anerkendes og reguleres, mener ØSU, at denne beslutning kan overlades til de enkelte medlemsstater. 4. 4. Derfor er det nødvendigt at regulere dette område ud fra fælles principper i alle medlemsstaterne, således at man — så vidt det er muligt — kan imødekomme krav, der tilsyneladende er uforenelige. ØSU understreger, at enhver borger burde have ret til at anvende krypterings- systermer, men erkender, at samfundets behov for at beskytte sig mod kriminelle eller ulovlige aktiviteter sætter en grænse for denne rettighed. Vanskeligheden består i at fastlægge denne grænse, som kan variere fra land til land, men også over tid afhængigt af den politiske og sociale situation i de forskellige lande. Det er indlysende, at problemet kun kan løses af de enkelte medlemsstater efter principperne om rimelighed og proportionalitet. Det næste problem, der skal løses, er fastlæggelsen af de tilfælde, hvor borgernes rettighed på dette område må vige, og af betingelserne for myndighedernes indgriben — altsammen på grundlag af en retssikkerhed, der giver borgerne garantier med hensyn til anvendelsen af de indhentede oplysninger. 5. Certificeringsmyndigheder (CM) og betroede tredje- parter (Trusted Third Parties — TTP) (1) 5. 1. Alle de her beskrevne problemer gør det nødven- digt med systemer, som kan sikre, at digitale signaturer og krypteringssystemerne er så pålidelige som muligt, forestå tildelingen af nøgler og deres certificering og sikre såvel meddelelsernes fortrolighed som beskyttelsen af samfundet mod kriminalitet. 5. 2. På EU-plan har man endnu ikke fået skabt en juridisk ramme for anerkendelsen over for tredjepart af digitalt underskrevne (og eventuelt krypterede) doku- menter, der er overført via åbne net. Kommissionen foreslår, at der i hvert EU-land oprettes en eller flere juridisk anerkendte certificeringsmyndigheder (CM), der fungerer som »notar« for opbevaring af offentlige nøgler. 5. 3. En juridisk anerkendt certificeringsmyndighed får dermed offentligretlige funktioner. Den hverken kan eller bør have andre funktioner eller levere de tjenester, som er typiske for betroede tredjeparter, der udelukken- de leverer private tjenester. De to organer skal — også ifølge Kommissionen — holdes nøje adskilt. ØSU er enig heri, men det er endnu ikke afgjort, om certificeringsmyndighederne nødvendigvis skal være of- fentlige organer, eller om de kan være private organer 5. 4. ØSU stiller spørgsmålstegn ved, om det altid er nødvendigt at oprette certificeringsmyndigheder eller at udstrække deres kompetenceområde til alle eksisterende systemer. I visse tilfælde (f. eks. for SET-protokollens vedkommende) er der flere hundrede tusinde brugere, og snart vil der være flere millioner. Så vil det blive meget kompliceret og dyrt at opbevare og forvalte de enkelte nøgler. Den enkleste og billigste løsning vil nok være at give betroede tredjeparter, som kan garantere for deres integritet og erfaring, juridisk anerkendelse som »privat« certificeringsmyndighed. 6. Afsluttende bemærkninger 6. 1. Kommissionens program er ret omfattende, men veldisponeret, og ØSU er principielt enig. I stedet for at gentage fælles synspunkter fremsætter ØSU følgende bemærkninger, der kan bidrage til den igangværende debat. 6. 2. Hvad angår interoperabilitet (2) opfordrer Kom- missionen industrien og de internationale standardise- ringsorganer til at udvikle tekniske og infrastrukturmæs- sige standarder for at garantere en sikker og pålidelig brug af nettene. Kommissionen overvejer, om der kan træffes foranstaltninger til støtte for den europæiske industris udviklingsarbejde på dette område. ØSU under- streger, at fastlæggelsen af standarder påvirker EU’s konkurrenceevne over for tredjelande, og foreslår, at Kommissionens indsats kædes sammen med de foran- staltninger, den selv har bebudet i meddelelsen om den europæiske informations- og kommunikationsteknolo- gisektors konkurrenceevne (3). 6. 3. Det er ligeledes nødvendigt at udarbejde en strategi for at fremme anvendelsen af elektronisk kom- munikation i SMV. Ud over de mange tiltag, som ØSU allerede har foreslået i sin udtalelse om elektronisk handel (4) vil det være nyttigt, at SMV får nøglefærdige løsninger som i forbindelse med TEDIS. Handelskam- rene og andre brancheorganisationer kan bidrage afgø- rende til at introducere den ny teknologi i de enkelte erhvervssektorer. Samtidig skal opmærksomheden dog henledes på behovet for, at udbredelsen af elektronisk kommunikation ledsages af en oplysningsindsats over for SMV om risiciene og omkostningerne ved anvendel- sen af den nye teknologi. Beslutningerne på dette område (1) Jf. Kommissionens meddelelse, kapitel II, 2, s. 8. (2) Jf. Kommissionens meddelelse, kapitel IV, 3, s. 25-27. (3) EFT C 73 af 9. 3. 1998, s. 1. (4) EFT C 19 af 21. 1. 1998, s. 72. 25. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 157/5 bør ligesom ved enhver anden innovation træffes på en ansvarlig måde og i fuld bevidsthed om de positive og negative elementer i de trufne valg. 6. 4. Et aspekt, der naturligt indgår i denne problema- tik, men ikke behandles særskilt i meddelelsen, er beskyttelsen af forbrugerne og mere generelt af alle deltagerne i den elektroniske kommunikation. Det er et meget vigtigt og temmelig kompliceret spørgsmål set ud fra et folkeretligt synspunkt. Den relative sikkerhed, som digitale signaturer giver, vil fremme fjernsalgets udbredelse. Men mens de gældende EU-bestemmelser og andre nationale love på området kan anvendes uden fortolkningsproblemer på kontrakter mellem købere og sælgere fra samme land, kan der opstå tvivlsspørgsmål, når der er tale om kontrakter indgået mellem personer bosat i forskellige EU-lande, som ikke har samme beskyttelsesniveau. Situationen kompliceres endnu mere, når køber eller sælger er bosat i et tredjeland. ØSU mener, at regler om gyldigheden af elektronisk indgåede kontrakter bør være underlagt en juridisk rammelovgivning på EU-plan. ØSU anbefaler endvidere, at man ikke falder for fristelsen til at anvende retten uden for EU’s område og således imødegår de mange forsøg fra tredjelandes side på ekstraterritorial anvendel- se af nationale bestemmelser. 6. 5. De store forskelle i forbrugerbeskyttelsesniveau på verdensplan (men også EU-landene imellem) kan ikke udlignes på kort sigt. Forbrugerne — og alle andre brugere — skal derfor informeres om, at EU’s eller den enkelte medlemsstats beskyttelse ikke i alle tilfælde kan udstrækkes til kontrakter indgået med leverandører i tredjelande eller andre EU-lande. Samme overvejelser må gøre sig gældende for reglerne om ophavsret, borgerlige frihedsrettigheder, ytringsfrihed og sædelig- hed (pornografi osv. ). Afgiftsområdet, især moms, er et særligt vanske- 6. 6. ligt problem. Principielt vil enhver regering vel kraftigt modsætte sig enhver aftale eller lov, som indebærer tab af skatteprovenu, og systemer, som gør det lettere at omgå afgiftsreglerne. ØSU rejser spørgsmålet, om den planlagte harmonisering i EU (1), der sigter mod pålig- ning af moms efter satsen i købers bopælsland, kan anvendes på elektronisk handel, især når tredjelande er involveret. 6. 7. Med Internettet har problemet med svindel og bekæmpelse af organiseret kriminalitet fået en ny dimen- sion. Straffelovene er på dette område meget forskellige eller ikke-eksisterende. EU bør ud over den allerede planlagte indsats (2) beslutsomt arbejde for harmonise- ring og internationalt samarbejde, som ikke begrænses til en snæver kreds af lande. Inden for EU bør der også ydes støtte til uddannelsesforanstaltninger i de organer, som har til opgave at bekæmpe kriminalitet, især Europol. 6. 8. Hvis elektronisk kommunikation skal kunne erstatte skriftlig kommunikation, er der brug for en meget kompleks regulering og retlige rammer, der omfatter mange forskellige områder. Kommissionen har ud over et handlingsprogram skitseret en tidsramme for de foranstaltninger, der skal iværksættes. ØSU glæder sig over de positive intentioner, men stiller spørgsmålstegn ved, om alle tidsfrister — navnlig dem, der forudsætter indgåelse af internationale aftaler — kan overholdes. Endelig må det som første skridt fastslås, hvor 6. 9. grænsen skal gå mellem EU’s og medlemsstaternes indsats på lovgivningsområdet. Bortset fra de regler, der er nødvendige for at sikre kontrakters juridiske gyldighed og for at fjerne de nationale bestemmelser, der hindrer interoperabilitet, mener ØSU, at der bør gives et stort spillerum for selvregulering (adfærdskodekser). Det gælder især nye systemers kompatibilitet med de foregå- ende, sikring af, at lukkede og åbne systemer følger de samme sikkerhedsregler og -standarder, lige vilkår for deltagere fra forskellige lande. De offentlige myndighe- ders indsats bør begrænses til kontrol af systemernes funktion og af deres overensstemmelse med det indre markeds generelle principper. 6. 10. ØSU vil rent konkret foreslå følgende retnings- linjer for Kommissionens fremtidige — og for nogles vedkommende presserende — initiativer: — den definition af »signatur«, der i dag anvendes i love, forskrifter og procedurer, skal udvides, så den også kommer til at omfatte begrebet digital signatur; — vedhæftelsen af en digital signatur skal ske på en automatisk, eksplicit og kontrollerbar måde, og underskriveren skal visuelt og operativt fuldt ud kunne kontrollere handlingen. Derfor er der brug for en klar og ensartet definition, som dog skal være så rummelig, at den også kan omfatte signaturer, der indlæses med fremtidig teknologi; — inden for en overskuelig tid bør alle borgere have adgang til et redskab (hævekort, sygesikringsbevis (1) EFT C 296 af 29. 9. 1997. (2) Jf. »Handlingsplan til bekæmpelse af organiseret kriminali- tet«, som Rådet vedtog den 28. april 1997, EFT C 251 af 15. 8. 1997. C 157/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 5. 98 osv. ), som giver dem mulighed for at underskrive digitalt. Dette forudsætter en national personregi- strering og en central databank; — certificeringsmyndighederne erkendes på verdensplan; skal gensidigt an- — de offentlige myndigheder skal snarest muligt være i stand til at levere og modtage elektronisk dokumen- tation. Dokumentationen kan — i det mindste i starten — være tilgængelig via terminaler i offentlige institutioner; — brevvekslingens fortrolighed er sikret i næsten alle industrialiserede landes forfatninger. Undtagelserne fra denne grundregel er fastsat lovgivningen. Elektronisk kommunikation bør beskyttes på samme vis og efter samme kriterier. i Bruxelles, den 25. marts 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og ændring af direktiv 73/239/EØF og 92/49/EØF (Fjerde motorkøretøjsfor- sikringsdirektiv) (1) (98/C 157/02) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 4. november 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 100 A at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Robert Pelletier til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. marts 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 353. plenarforsamling af 25. og 26. marts 1998, mødet den 25. marts 1998, med 94 stemmer for og 2 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. En udvidelse af erstatning til skadelidte ved færdselsuheld i EU har siden oprettelsen af det indre marked for forsikringsvirksomhed ligget EU’s lovgiven- de myndighed stærkt på sinde. 1. 2. Dette punkt er meget vigtigt, da det er med til at lette den traktatfæstede frie bevægelighed for personer og dermed hjælpe til gennemførelsen af det indre marked. ofte er betinget af ferieperioderne, er kendetegnet ved en regelmæssig stigning i antal og ved en stor ulighed mellem de forskellige medlemsstater. Der kan tales om lande med en stor »eksport« af turister, lande med en stor »import« og lande, der gennemrejses. 1. 4. Den statistiske risiko for en fysisk person for, under et midlertidigt ophold i en anden EU-medlemsstat end vedkommendes eget hjemland, at blive udsat for et uheld er altså reelt til stede, sådan som de underskrifts- indsamlinger, som Parlamentet har modtaget, vidner om, selvom risikoen dog er lille. til det Forslaget 1. 3. fjerde motorkøretøjsforsik- ringsdirektiv fremsættes i en tid med voksende mobilitet blandt EU-borgerne, som tiere og tiere opholder sig i kortere perioder i en anden medlemsstat end deres hjemland. Disse regelmæssige befolkningsstrømme, som (1) EFT C 343 af 13. 11. 1997, s 11. 2. Forhistorie 2. 1. Det grønne forsikringskort blev skabt i slutningen af 1940’erne af FN’s transportudvalg, som inden for en overenskomst mellem bureauerne organiserede en


title: Verordening (EG) nr. 664/98 van de Commissie van 25 maart 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

text: L 93/8 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 26. 3. 98 VERORDENING (EG) Nr. 664/98 VAN DE COMMISSIE van 25 maart 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2375/96 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Gelet op Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad van 28 december 1992 betreffende de rekeneenheid en de omrekeningskoersen die in het kader van het gemeen- schappel¶k landbouwbeleid moeten worden toegepast (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 150/95 (4), en met name op artikel 3, lid 3, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 3223/94 op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguay-Ronde de criteria z¶n vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de periodes die in de b¶lage b¶ die verordening z¶n vermeld, de forfaitaire waarden b¶ invoer uit derde landen vaststelt; Overwegende dat op grond van de bovenvermelde criteria de forfaitaire invoerwaarden moeten worden vastgesteld op de in de b¶lage b¶ deze verordening vermelde niveaus, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de tabel in de b¶lage b¶ deze veror- dening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 26 maart 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 25 maart 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 325 van 14. 12. 1996, blz. 5. (3) PB L 387 van 31. 12. 1992, blz. 1. (4) PB L 22 van 31. 1. 1995, blz. 1. 26. 3. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 93/9 B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 25 maart 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit GN-code Code derde landen (1) (in ecu/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 212 624 999 052 204 624 999 052 204 212 400 600 624 999 600 999 052 060 388 400 404 508 512 524 528 720 999 388 512 528 720 999 103,6 67,8 108,6 190,7 117,7 122,4 137,8 209,3 156,5 36,5 36,9 44,7 55,9 49,7 48,7 45,4 79,5 79,5 42,5 43,6 98,2 99,0 93,8 92,5 94,3 95,1 97,1 72,9 82,9 67,5 73,9 86,3 66,4 73,5 (1) Landennomenclatuur vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 2317/97 van de Commissie (PB L 321 van 22. 11. 1997, blz. 19). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre el «Plan de acción para el mercado único»

eurovoc_concepts:
EU Member State
action programme
national implementing measure
single market

text: 25. 5. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 157/45 Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre el «Plan de accio´n para el mercado u´nico» (98/C 157/12) El 30 de septiembre de 1997, de conformidad con el apartado 2 del artı´culo 23 de su Reglamento Interno, el Comité Econo´ mico y Social decidio´ elaborar un dictamen sobre el «Plan de accio´n para el mercado u´nico». La Seccio´n de Industria, Comercio, Artesanı´a y Servicios, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 4 de marzo de 1998 (ponente: Sr. Pasotti). En su 353o Pleno de los dı´as 25 y 26 de marzo de 1998 (sesio´ n del 25 de marzo), el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 76 votos a favor, 5 en contra y 2 abstenciones el presente Dictamen. 1. Observaciones generales 1. 1. El Comité toma nota con gran interés, aunque con considerable preocupacio´n, de la publicacio´n por la Comisio´n de los datos relativos a los progresos en la realizacio´n del mercado u´nico, basados en la primera edicio´ n del «Cuadro de indicadores del mercado u´nico» (Single Market Scoreboard), presentado al Consejo de Luxemburgo en diciembre de 1997. En sus anteriores dicta´menes sobre este asun- 1. 2. to (1), el Comité destaco´ ya la importancia crucial para la realizacio´n del mercado u´nico de la incorporacio´ n especı´fica y correcta a las legislaciones nacionales de todas las disposiciones adoptadas, de la puesta en marcha de procedimientos que permitan una aplicacio´ n efectiva y proporcionen a todos los interesados medios simples y eficaces para reaccionar contra pra´cticas no conformes con la legislacio´ n, y de una informacio´n lo ma´s completa posible para todos los ciudadanos interesados. 1. 3. La eleccio´ n de los objetivos estratégicos del Plan de accio´n demuestra la importancia de estos aspectos, importancia que ha quedado confirmada con la adopcio´ n del Plan en el Consejo Europeo de Amsterdam. 1. 4. El Cuadro de indicadores del mercado u´nico que la Comisio´n tiene previsto publicar semestralmente contiene por primera vez, expresados de forma fa´cil- mente comprensible, datos fundamentales para evaluar estos aspectos y, por consiguiente, determinar lo que queda por hacer para completar en la medida de lo posible la realizacio´n del mercado u´nico antes de la fecha lı´mite de 1999. 1. 5. Un aspecto no menos relevante de la iniciativa de supervisar y garantizar regularmente el acceso a los datos sobre los compromisos asumidos por cada uno de los Estados miembros es la introduccio´ n, en las relaciones entre los socios europeos, de un elemento de transparen- cia, que, una vez establecidos los canales apropiados para la publicacio´n de los resultados, deberı´a poner en marcha un mecanismo de emulacio´n entre los Estados a fin de facilitar a sus ciudadanos un acceso pleno a los beneficios del mercado u´nico. No obstante, es demasiado temprano para calibrar el efecto de este estı´mulo potencial. La preocupacio´n que embarga al Comité al examinar el primer informe de la Comisio´n sobre su Cuadro de indicadores del mercado u´nico proviene del evidente retraso, como se indica abajo, de los Estados miembros en relacio´n con las acciones que deben emprender para promover la realizacio´n del mercado u´nico. 2. El cuadro de indicadores del mercado u´nico (Single Market Scoreboard) El presente dictamen se centra en el Cuadro de indicado- res del mercado u´nico. No obstante, el Comité, mediante su propio Observatorio del Mercado U´ nico y la elabora- cio´n de dicta´menes sobre puntos especı´ficos, sigue de cerca todas las medidas encaminadas a la realizacio´n del mercado u´nico. 2. 1. Transposicio´n de las directivas 2. 1. 1. El primer indicador que sintetiza los progresos alcanzados en la realizacio´n del mercado u´nico presen- tado en el Cuadro de indicadores se refiere al nu´mero de directivas sobre el mercado u´nico transpuestas en la totalidad de los Estados miembros. El 1 de noviembre de 1997, por término medio, ma´s del 25 % de las medidas relativas al mercado u´nico no habı´an sido au´n incorporadas a la legislacio´n en todo el territorio de la Unio´n. La situacio´n es pra´cticamente idéntica en el caso de las directivas primarias (es decir, las directivas que no modifican una directiva previa). Por otra parte, destacan las diferencias en cuanto al grado de transposi- cio´n de elementos importantes para la realizacio´n del mercado u´nico, que constituyen la parte mayor del conjunto de datos. Se hace referencia en particular al sector de los transportes (60 % de las directivas pendientes au´ n de transposicio´n), al de los contratos pu´blicos (55 %) y al de los derechos de propiedad intelectual (50 %). (1) Dictamen sobre la Comunicacio´n de la Comisio´ n al Parlamento Europeo y al Consejo sobre el «Proyecto de Plan de Accio´ n para el Mercado U´ nico» — DO C 287 de 22. 9. 1997, p. 97. 2. 1. 2. Para hacer frente a este problema, el Plan de accio´n invitaba a los Estados miembros a que comunicaran antes del 1 de octubre de 1997 su propio calendario de iniciativas para la transposicio´ n de todas C 157/46 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 25. 5. 98 las directivas. De acuerdo con la informacio´ n recogida en el Cuadro de indicadores del mercado u´nico, cabe prever que, si todos los Estados miembros cumplen los programas anunciados, el marco legislativo del mercado u´nico podra´ completarse para la fecha lı´mite del 1 de enero de 1999. Sin embargo, el Comité sen˜ala que, contraria- 2. 1. 3. mente a estas previsiones, el Cuadro de indicadores del mercado u´nico pone de manifiesto que ningu´n Estado miembro comunico´ un calendario completo (faltan ma´s del 15 % de las notificaciones) y que los objetivos declarados por los Estados miembros son muy ambicio- sos en relacio´n con los plazos de transposicio´n registra- dos hasta la fecha, que en algunos casos acumulan un retraso medio de alrededor de dos an˜ os sobre el plazo previsto en las directivas, con lo que la duracio´ n total del procedimiento se eleva a cerca de cuatro an˜os. Tal retraso sera´ perjudicial para las expectativas puestas en la realizacio´n satisfactoria del mercado u´nico. El Comité espera de la Comisio´n que en su segundo Cuadro de indicadores del mercado u´nico haga constar claramente si percibe en los Estados miembros una voluntad de cumplir sus obligaciones a su debido tiempo. 2. 2. Aplicacio´ n efectiva de la legislacio´n y resolucio´n de los problemas 2. 2. 1. Con todo, lograr que los ciudadanos accedan de manera concreta a los beneficios del mercado u´nico no significa solamente proceder a las modificaciones legislativas necesarias para incorporar a las legislaciones nacionales la normativa del mercado u´nico. Aunque casi todos los Estados miembros han designado y notificado a la Comisio´ n sus propios centros de coordinacio´ n e informacio´ n sobre el mercado u´nico destinados a empresas y ciudadanos —y el reto en estos momentos, tal como afirma la Comisio´ n, es conseguir que esta informacio´n sea objeto de una difusio´n generalizada también entre estos u´ltimos—, en el capı´tulo del Cuadro de indicadores dedicado a la aplicacio´ n de la legislacio´n y a la resolucio´n de conflictos se pone de manifiesto que son pocos los paı´ses que han hecho lo mismo en lo que se refiere a las estructuras y los procedimientos de aplicacio´n de las normas del mercado u´nico. El Comité concede una gran importancia a esta 2. 2. 2. u´ltima circunstancia, por considerarla una prueba de la insuficiencia de los esfuerzos realizados por los Estados para solucionar los problemas que los ciudadanos y las empresas encuentran a la hora de aprovechar las posibilidades ofrecidas por el mercado u´nico. 2. 2. 3. Igualmente, el Comité coincide con la Comisio´ n en sen˜alar la importancia de que los Estados miembros den continuidad a sus acciones de notificacio´n mediante la coordinacio´ n de sus centros de informacio´ n respecti- vos en una red operativa que permita resolver los problemas de manera bilateral en primera instancia. 2. 2. 4. En lo que respecta a los casos que requieren la intervencio´ n de la Comisio´ n en virtud del artı´culo 169 del Tratado, es preocupante el hecho de que los Estados miembros respondan a las observaciones que se les dirigen en un plazo por término medio dos veces ma´s largo que los 60 dı´as previstos por el procedimiento de infraccio´n. En este punto resulta imperativo un respeto riguroso del Tratado. 2. 2. 5. Para los ciudadanos y las empresas, la credibili- dad del compromiso polı´tico de los Estados para la realizacio´n del mercado u´nico depende también de la posibilidad de obtener respuestas ra´pidas y concretas sobre los obsta´culos encontrados al hacer uso del mercado u´nico. Obsta´culos que, como ya se sen˜ alaba en el dictamen del Comité sobre la Comunicacio´ n de la Comisio´n «Impacto y efectividad del mercado u´nico», son de mayor envergadura cuanto ma´s reducido es el taman˜ o de los operadores del mercado u´nico. 2. 2. 6. En este orden de cosas, al Comité le sorprende que, segu´n se desprende del estudio, alrededor de la mitad de las PYME cuyos casos justificaban la presentacio´n de un recurso formal no lo hicieron porque ignoraban los procedimientos que debı´an seguir o les parecieron demasiado costosos o complicados, mientras que el porcentaje se eleva a 80 % entre las PYME que consideraron que los esfuerzos requeridos eran excesivos en relacio´ n con los resultados esperados. 2. 2. 7. Esto confirma la necesidad de asumir un compromiso en favor de la transparencia en la realizacio´n del mercado u´nico, también mediante la intensificacio´ n de las acciones destinadas a informar a los ciudadanos conforme a lo establecido en la iniciativa «Ciudadanos de Europa», lo que, no obstante, no puede vencer por sı´ solo las resistencias en el proceso de adaptacio´ n administrativa de los Estados. 2. 2. 8. El Comité toma nota de la propuesta de Reglamento del Consejo (1) que autoriza a la Comisio´ n a intervenir ante el Estado en el que se hayan constatado infracciones obvias del derecho de libre circulacio´ n de mercancı´as para obligarle a que adopte las disposiciones necesarias. Tales intervenciones deben salvaguardar los derechos de los trabajadores y de los sindicatos. 2. 3. Realizacio´n del Plan de accio´n 2. 3. 1. O b j e t i v o e s t r a t é g i c o n o 1 : A u m e n - t a r l a e f i c a c i a d e l a l e g i s l a c i o´ n El Comité esta´ especialmente preocupado por 2. 3. 1. 1. el hecho de que determinadas acciones de envergadura consideradas necesarias para una realizacio´ n satisfacto- ria del mercado u´nico, como las referentes a la contrata- cio´n pu´blica y las normas europeas, se encuentran paralizadas. El Comité espera de la Comisio´n que dé cuenta de forma ma´s completa acerca de los progresos en esos a´mbitos, en su segundo informe sobre el Cuadro de indicadores del mercado u´nico. 2. 3. 2. O b j e t i v o e s t r a t é g i c o n o 2 : E l i m i - l a s p r i n c i p a l e s d i s t o r s i o n e s n a r d e l m e r c a d o Las cuestiones de polı´tica fiscal constituyen 2. 3. 2. 1. un aspecto complejo y delicado, pero de enorme impor- (1) Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se establece un mecanismo de intervencio´ n de la Comisio´ n para la eliminacio´n de determinados obsta´culos a los intercambios. 25. 5. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 157/47 tancia, cuando se trata de las distorsiones del mercado. En efecto, las distorsiones, junto con las normas de la competencia, son los a´mbitos en los que se centran las acciones previstas al respecto en el Plan de accio´n. 2. 3. 2. 2. Cuando en el juego natural de la competencia entre los Estados miembros se introduce un elemento de competencia fiscal perjudicial, se reduce el margen de maniobra con que cuentan éstos para reestructurar sus propios regı´menes fiscales, lo que tiene repercusiones importantes en la coordinacio´n entre los sistemas fiscales en la Unio´n. 2. 3. 2. 3. El Comité observa con gran interés las medi- das contenidas en las conclusiones de la reunio´n del Consejo ECOFIN celebrada el 1 de diciembre de 1997 (1), que se refieren al co´digo de conducta para los Estados miembros en materia de competencia fiscal perjudicial, a la determinacio´ n de una solucio´n mı´nima comunitaria al problema de la imposicio´n de las rentas del capital y a las retenciones en la fuente que gravan los intereses. La importancia de las acciones relativas a la 2. 3. 2. 4. fiscalidad indirecta contenidas en el Plan de accio´n se confirma con el dato, extraı´do del estudio estadı´stico, de que las empresas, independientemente de su taman˜ o, sen˜alan la complejidad de las normas de aplicacio´ n del IVA como uno de los principales obsta´culos que subsisten para la libre circulacio´ n de bienes y servicios. 2. 3. 2. 5. Si bien es cierto que el consenso entre los participantes en el mercado u´nico es un factor decisivo de su éxito, el Comité no puede sino reiterar que la armonizacio´ n fiscal ofrece grandes posibilidades de materializar el compromiso de los Estados miembros en acciones positivas. En lo que respecta a las ayudas estatales, 2. 3. 2. 6. a´mbito que en el Cuadro de indicadores del mercado u´nico se presenta como pra´cticamente concluido en la actualidad, el Comité aprovecha esta ocasio´ n para observar que en general, desde el punto de vista de los interlocutores sociales, no resulta del todo convincente que en el cuadro de ejecucio´n del Plan de accio´n se exprese una valoracio´n basada u´nicamente en la observancia de los procedimientos administrativos, pero en la que se excluye toda referencia a las etapas posteriores. 2. 3. 3. O b j e t i v o e s t r a t é g i c o n o 3 : E l i m i - s e c t o r i a l e s a n a r l a i n t e g r a c i o´ n d e l m e r c a d o l o s o b s t a´ c u l o s 2. 3. 3. 1. Subsisten varios obsta´culos relevantes, algu- nos de los cuales requieren desde hace tiempo una intervencio´ n especı´fica, como por ejemplo la definicio´ n de un estatuto de la sociedad europea. En concreto, en lo que se refiere a la determinacio´n correcta de las normas de defensa de la competencia en el mercado u´nico, queda todavı´a mucho por hacer en a´mbitos importantes como las telecomunicaciones y los aero- puertos. 2. 3. 3. 2. La Comunicacio´ n de la Comisio´n de 1995 relativa a los retrasos en los pagos, que en el plazo anunciado en el Cuadro de indicadores del mercado u´nico (diciembre de 1997) todavı´a no habı´a dado lugar a la adopcio´ n de la correspondiente propuesta de Directiva, no tiene en cuenta de manera conveniente el serio problema que plantean los plazos de pago, tal como propuso el Comité en su dictamen de 30 de junio de 1993 (2). 2. 3. 4. O b j e t i v o e s t r a t é g i c o n o 4 : R e a l i - z a r u n m e r c a d o u´ n i c o e n b e n e f i c i o d e l o s c i u d a d a n o s En lo que se refiere a la libre circulacio´n de los 2. 3. 4. 1. ciudadanos, siguen existiendo retrasos considerables en cuestiones como la completa eliminacio´n de los controles en las fronteras, el derecho a establecerse libremente en cualquier Estado miembro de la Unio´ n y el derecho a ejercer una actividad laboral en cualquier lugar. Como continuacio´n del Tratado de Amster- 2. 3. 4. 2. dam, que debe todavı´a ratificarse, serı´a necesario revisar las medidas que al respecto se mencionan en el Plan de accio´n. 2. 3. 4. 3. Se insta a la Comisio´n a que elabore una comunicacio´n sobre la libre circulacio´n de los ciudada- nos y los obsta´culos con que tropieza. Entre las prioridades deberı´a incluirse la 2. 3. 4. 4. propuesta de Directiva relativa al perfeccionamiento de la normativa sobre los regı´menes de jubilacio´n que figura en el Plan de accio´n. En lo que respecta tanto a este asunto como 2. 3. 4. 5. a otros abordados en el documento examinado, el Comité expresa su deseo, tal como sostiene en su dictamen especı´fico sobre este tema, de que las diferentes instituciones de la UE valoren la contribucio´ n que las asociaciones y fundaciones pueden aportar a la realizacio´n de las polı´ticas comunitarias. 2. 3. 5. L a d i m e n s i o´ n m e r c a d o u´ n i c o i n t e r n a c i o n a l d e l 2. 3. 5. 1. El mercado u´nico no puede evidentemente considerarse en abstracto, disociado del contexto econo´ - mico y polı´tico ma´s amplio en el que se inscribe el desarro- llo de la Unio´n Europea. La realizacio´n del mercado u´nico tiene un papel fundamental en el proceso de ampliacio´n de la Unio´ n Europea, en las relaciones con el Espacio Econo´ mico Europeo y, de una manera ma´s general, con los dema´s operadores del mercado mundial. 2. 3. 5. 2. Por eso, el Comité propone que estos temas, que por lo dema´s esta´n incluidos explı´citamente en el Plan de accio´n, se aborden de manera especı´fica en las ediciones posteriores del Cuadro de indicadores del mercado u´nico. 3. Una ampliacio´ n de la perspectiva del Cuadro de indicadores del mercado u´nico A la vez que reitera su interés por la informacio´n 3. 1. contenida en el Cuadro de indicadores del mercado u´nico y su valoracio´ n positiva de la decisio´ n tomada por (1) DO C 2 de 6. 1. 1998, p. 1. (2) DO C 249 de 13. 9. 1993, p. 21. C 157/48 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 25. 5. 98 la Comisio´n de completar su publicacio´n con una encuesta y un informe por sectores —que en cierta medida amplı´an el a´mbito del ana´lisis a las expectativas y necesidades de los usuarios del mercado u´nico—, el Comité considera conveniente destacar que la evaluacio´n de un programa complejo y laborioso como el Plan de accio´n no puede limitarse exclusivamente a los aspectos cuantitativos. 3. 2. Aunque sean necesarios, los datos cuantitativos no pueden considerarse por sı´ mismos suficientes para evaluar la eficacia de las acciones previstas. Es en efecto evidente —y los datos relativos a la aplicacio´n de las normas son elocuentes al respecto— que so´lo un ana´lisis ma´s profundo centrado en los usuarios del mercado u´nico, ya se trate de las empresas, los trabajadores o los consumidores, permitira´ disponer de una imagen ajustada a la realidad del compromiso de las instancias que participan en diferentes grados en la realizacio´n del mercado u´nico: el Consejo, la Comisio´n y los Estados miembros. 3. 3. Desde el inicio de los trabajos de su Observatorio del Mercado U´ nico, con las dos audiencias pu´blicas de los interlocutores socioecono´ micos celebradas en 1994 y 1997, el Comité ha privilegiado en la evaluacio´n un enfoque que podrı´a describirse como de abajo a arriba, con la pretensio´ n de que sirva de complemento al enfoque de arriba a abajo seguido por la Comisio´ n. En efecto, por su propia naturaleza, el Comité constituye un punto de observacio´n privilegiado para percibir las necesidades de los usuarios del mercado u´nico y verificar el impacto real de las acciones polı´ticas emprendidas. La integracio´n de las dos perspectivas contribuye adema´s a crear el clima de confianza general que es la condicio´ n Bruselas, el 25 de marzo de 1998. indispensable para completar el proceso de integracio´ n. De hecho, en el Dictamen del Comité sobre la «Preven- cio´n de nuevos obsta´culos al mercado u´nico» se sen˜ala de manera explı´cita que en los cuadros indicadores de la Comisio´ n relativos a la aplicacio´ n de las directivas de debera´ incluir un test de «supresio´n real de obsta´culos». En el futuro, el Comité se propone proseguir 3. 4. coherentemente sus trabajos con arreglo a este plantea- miento, mediante el desempen˜ o de una actividad de control independiente destinada a evaluar aspectos cualitativos como la coherencia de las acciones de los Estados miembros, del Consejo y de la Comisio´n en lo que respecta a los a´mbitos cubiertos, los progresos realizados en términos de simplificacio´n de las normas y de transparencia, ası´ como los efectos sobre las posibilidades de crecimiento econo´ mico y creacio´ n de empleo. Entre las mejoras que convendrı´a introducir en los informes de evaluacio´n de la Comisio´n, el Comité recomienda las siguientes: — completar el Cuadro de indicadores con la adicio´n de precisiones relativas a la evolucio´ n comparada —a nivel europeo y nacional— de las reglamentaciones técnicas, de las normas y de las patentes, e indicando asimismo la evolucio´ n del porcentaje de contratos pu´blicos abiertos a la competencia adjudicados realmente a no nacionales. — presentar, paralelamente al Cuadro de indicadores, datos sobe la evolucio´ n econo´ mica y social del mercado u´nico, concretamente sobre la evolucio´n del crecimiento econo´ mico del empleo, de la movili- dad de las personas, de los intercambios intra y extracomunitarios y de las inversiones transnacio- nales. El Presidente del Comité Econo´mico y Social Tom JENKINS


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het "Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 1408/71 wat de uitbreiding ervan betreft tot de onderdanen van derde landen"

eurovoc_concepts:
equal treatment
foreign national
free movement of workers
migrant worker
social security

text: C 157/30 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 25. 5. 98 pensioenregelingen in de afzonderlijke lid-staten en de daarop betrekking hebbende wetten, voorschriften en belastingbepalingen. 6. 3. Desalniettemin dringt het Comité er bij de Commissie op aan, door te gaan met haar werkzaamhe- den op dit gebied en in het bijzonder maatregelen te nemen ten aanzien van de door hem in zijn advies van december 1997 over het Groenboek gesignaleerde vraagstukken alsook de verdere aanbevelingen in hoofd- stuk 5 van dit advies. Brussel, 25 maart 1998. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité T. JENKINS Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het „Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 1408/71 wat de uitbreiding ervan betreft tot de onderdanen van derde landen” (1) (98/C 157/08) De Raad heeft op 6 januari 1998 besloten, overeenkomstig artikel 198 van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, het Economisch en Sociaal Comité te raadplegen over het voornoemde voorstel. De Afdeling voor sociale aangelegenheden, gezinsvraagstukken, onderwijs en cultuur, die met de voorbereiding van de desbetreffende werkzaamheden was belast, heeft haar advies op 12 maart 1998 goedgekeurd. Rapporteur was de heer Liverani. Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens zijn 353e Zitting (vergadering van 25 maart 1998) het volgende advies uitgebracht, dat met 109 stemmen vo´ o´r en 1 stem tegen, bij 4 onthoudingen is goedgekeurd. 1. Inleiding 2. Algemene opmerkingen 1. 1. Met het voorstel van de Commissie, gebaseerd op de artikelen 51 en 235 van het EG-Verdrag, wordt de uitbreiding beoogd van de in Verordening (EEG) nr. 1408/71 vastgestelde communautaire wetgeving inza- ke de coördinatie van de socialezekerheidsregelingen tot de werknemers en zelfstandigen die in een lid-staat verzekerd zijn en geen communautaire onderdanen zijn. 1. 2. Het voorstel heeft ten doel Verordening (EEG) nr. 1408/71 te verbeteren en vormt een onderdeel van het beleid ter consolidatie van de sociale wetgeving en ter verbetering van de rechtspositie van de onderdanen van derde landen die legaal in de Gemeenschap ver- blijven. (1) PB C 6 van 10. 1. 1998, blz. 15. 2. 1. Het Comité staat positief tegenover het Commis- sievoorstel en stemt in met de motivering en overwegin- gen die passen binnen het kader van de doelstelling van gelijke behandeling op sociaal gebied van de onderdanen van derde landen, zoals reeds door de Commissie werd benadrukt in het Witboek inzake het sociaal beleid (1994) en in haar sociaal actieprogramma op middellange termijn (1995-1997). 2. 2. Wat dit betreft, wijst het Comité nog eens op de richtsnoeren die zijn vervat in zijn adviezen over de rechtspositie van in de Gemeenschap werkzame migranten uit derde landen (2). Bovendien hebben de (2) Adviezen van het ESC van 24 april 1991 : PB C 159 van 17. 6. 1991 en van 26 september 1991 : PB C 339 van 31. 12. 1991. 25. 5. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 157/31 Raad (1) en het Parlement (2) in recente resoluties erkend dat het van groot belang is op het gebied van sociaal beleid maatregelen te treffen op basis van de beginselen van non-discriminatie jegens onderdanen uit derde landen, ook als bijdrage aan de strijd tegen racisme en vreemdelingenhaat. In dit verband verwijst het Comité tevens naar 2. 3. het „Actieplan voor het vrij verkeer van werknemers” (3) dat de Commissie tegelijk met het huidige voorstel voor een verordening heeft gepresenteerd. Het Comité deelt de mening dat met de verordening een bijdrage wordt geleverd aan de strijd tegen illegale arbeid. Het gaat hier om een interne coördinatie die uitsluitend betrekking heeft op de socialezekerheidsregelingen van de lid-staten. Het Comité is verder van mening dat de wijziging van de Verordening voor een aanzienlijke juridische en administratieve vereenvoudiging zal zorgen, aangezien de coördinatie van de socialezekerheidsstelsels voor (1) Resolutie van de Raad van 5 oktober 1995 over de bestrijding van racisme en vreemdelingenhaat op het gebied van werkgelegenheid en sociale zaken — PB C 296 van 10. 11. 1995. (2) Resolutie van het EP van 15 juli 1993 over het „Europees immigratiebeleid” en van 30 januari 1997 over „racisme, antisemitisme en vreemdelingenhaat en het Europees jaar tegen racisme”. (3) Mededeling van de Commissie (97) 586 def. van 12 novem- ber 1997. Brussel, 25 maart 1998. onderdanen uit derde landen op dit moment wordt geregeld in een groot aantal bilaterale en multilaterale overeenkomsten. 2. 4. Tenslotte neemt het Comité kennis van de visie van de Commissie volgens welke uitbreiding van de verordening naar onderdanen van derde landen tot een aanzienlijke verlichting van de administratieve kosten zal leiden, terwijl de financie¨le gevolgen ervan in principe relatief gering zullen zijn omdat de betrokken personen al bij een socialezekerheidsstelsel van een lid-staat zijn aangesloten. 3. Bijzondere opmerkingen 3. 1. Het Comité hecht zijn goedkeuring aan de voorstellen tot wijziging van de artikelen 1, 2 en 22bis van Verordening (EEG) nr. 1408/71 om alle verwijzingen naar de nationaliteit van de betrokkenen, alsook naar categoriee¨n van personen die geen communautaire onderdanen zijn (staatlozen, vluchtelingen), te schrappen en een nieuw artikel 95quater in te voegen, dat overgangs- maatregelen omvat ter bescherming van rechten die verworven zijn in de periode voorafgaand aan het van kracht worden van de nieuwe verordening. Het Comité dringt er bij de Raad op aan, spoed te zetten achter de goedkeuring van de onderhavige voorstellen tot wijziging van de Verordening. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité T. JENKINS


title: Verordnung (EG) Nr. 665/98 der Kommission vom 25. März 1998 zur Festsetzung der repräsentativen Preise und der zusätzlichen Einfuhrzölle für Melasse im Zuckersektor

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: L 93/10 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 26. 3. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 665/98 DER KOMMISSION vom 25. März 1998 zur Festsetzung der repräsentativen Preise und der zusätzlichen Einfuhrzölle für Melasse im Zuckersektor DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 des Rates vom 30. Juni 1981 über die gemeinsame Marktorgani- sation für Zucker (1), zuletzt geändert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1599/96 (2), gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1422/95 der Kommission vom 23. Juni 1995 mit Durchführungs- bestimmungen für die Einfuhr von Melasse im Zucker- sektor und zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 785/68 (3), insbesondere auf Artikel 1 Absatz 2 und Artikel 3 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: Gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1422/95 wird der cif- Preis bei der Einfuhr von Melasse, im folgenden „reprä- sentativer Preis“ genannt, nach Maßgabe der Verordnung (EWG) Nr. 785/68 der Kommission (4) bestimmt. Dieser Preis gilt für die Standardqualität gemäß Artikel 1 der genannten Verordnung. in der Gemeinschaft, Der repräsentative Preis für Melasse wird für einen Grenz- übergangsort diesem Fall Amsterdam, festgesetzt. Der Preis muß auf der Grundlage der günstigsten Einkaufsmöglichkeiten auf dem Welt- markt unter Berücksichtigung der nach Maßgabe der etwaigen Qualitätsunterschiede gegenüber der Standard- qualität berichtigten Notierungen oder Preises dieses Marktes berechnet werden. Die Standardqualität für Melasse ist in der Verordnung (EWG) Nr. 785/68 festge- legt. im Rahmen des Zur Feststellung der günstigsten Einkaufsmöglichkeiten auf dem Weltmarkt müssen alle Informationen betreffend die Angebote auf dem Weltmarkt, die auf den wichtigen Märkten in Drittländern festgestellten Preise und die Verkaufsabschlüsse internationalen Handels berücksichtigt werden, die die Kommission von den Mitgliedstaaten erhält bzw. die ihr aus eigenen Quellen vorliegen. Bei dieser Feststellung gemäß Artikel 7 der Verordnung (EWG) Nr. 785/68 ist es möglich, den Durchschnitt mehrerer Preise zugrunde zu legen, soweit dieser Durchschnitt für die tatsächliche Markttendenz als repräsentativ gelten kann. Nicht berücksichtigt werden die Informationen, wenn die Ware nicht gesund und von handelsüblicher Qualität ist oder wenn der Angebotspreis nur eine geringe, für den Markt nicht repräsentative Menge betrifft. Außerdem sind Angebotspreise auszuschließen, die als für die tatsächliche Markttendenz nicht repräsentativ gelten. Um vergleichbare Angaben für Melasse der Standardqua- lität zu erhalten, müssen die Preise je nach Qualität der angebotenen Melasse nach Maßgabe der in Anwendung von Artikel 6 der Verordnung (EWG) Nr. 785/68 erzielten Ergebnisse erhöht oder verringert werden. Ein repräsentativer Preis kann ausnahmsweise während eines begrenzten Zeitraums auf unveränderter Höhe beibehalten werden, wenn der Angebotspreis, der als Grundlage für die vorangegangene Festsetzung des reprä- sentativen Preises gedient hat, der Kommission nicht zur Kenntnis gelangt ist und die vorliegenden, offenbar für die effektive Markttendenz nicht repräsentativen Ange- botspreise zu plötzlichen und erheblichen Änderungen des repräsentativen Preises führen würden. Besteht zwischen dem Auslösungspreis für das fragliche Erzeugnis und dem repräsentativen Preis ein Unterschied, so sind nach Maßgabe von Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 1422/95 zusätzliche Einfuhrzölle festzusetzen. Bei Aussetzung der Einfuhrzölle gemäß Artikel 5 der Verord- nung (EG) Nr. 1422/95 sind für diese Zölle besondere Beträge festzusetzen. Aus der Anwendung dieser Bestimmungen ergibt sich, daß die repräsentativen Preise und die zusätzlichen Zölle bei der Einfuhr der betreffenden Erzeugnisse nach Maßgabe des Anhangs dieser Verordnung festzusetzen sind. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Zucker (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die repräsentativen Preise und die zusätzlichen Zölle bei der Einfuhr der Erzeugnisse des Artikels 1 der Verord- nung (EG) Nr. 1422/95 werden entsprechend dem Anhang festgesetzt. (1) ABl. L 177 vom 1. 7. 1981, S. 4. (2) ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 43. (3) ABl. L 141 vom 24. 6. 1995, S. 12. (4) ABl. L 145 vom 27. 6. 1968, S. 12. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 26. März 1998 in Kraft. 26. 3. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 93/11 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den 25. März 1998 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission ANHANG zur Festsetzung der repräsentativen Preise und der zusätzlichen Zölle bei der Einfuhr von Melasse im Zuckersektor KN-Code Repräsentativer Preis je 100 kg Eigengewicht des Erzeugnisses Zusätzlicher Zoll je 100 kg Eigengewicht des Erzeugnisses Bei der Einfuhr je 100 kg Eigengewicht des Erzeugnisses wegen der Aussetzung gemäß Artikel 5 der Verordnung (EG) Nr. 1422/95 anzuwendender Betrag (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 7,23 8,67 0,00 (cid:190) (cid:190) 0,00 (1) Festsetzung für die Standardqualität gemäß Artikel 1 der geänderten Verordnung (EWG) Nr. 785/68. (2) Dieser Betrag ersetzt gemäß Artikel 5 der Verordnung (EG) Nr. 1422/95 den für diese Erzeugnisse festgesetzten Zollsatz des Gemeinsamen Zolltarifs