title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 868/98 von Ursula STENZEL an die Kommission. Alpentransit

eurovoc_concepts:
Austria
commercial vehicle
large vehicle
public holiday
road network
road traffic
traffic regulations
transit

text: C 386/50 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 11. 12. 98 (98/C 386/067) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0839/98 von Ernesto Caccavale (UPE) an die Kommission (26. M(cid:228)rz 1998) Betrifft: Systematischer Abschlu(cid:223) von Saisonvertr(cid:228)gen durch s(cid:252)ditalienische Autobahngesellschaften Seit (cid:252)ber 10 Jahren stellen die s(cid:252)ditalienischen Autobahngesellschaften immer wieder Personal mit Saison- vertr(cid:228)gen ein. Obwohl in einigen Bereichen nach wie vor Personalmangel herrscht, ist die Zahl der Besch(cid:228)ftigten (cid:132)mit unsicherem Arbeitsverh(cid:228)ltnis(cid:147) auf (cid:252)ber 400 angestiegen. Diese Arbeitnehmer warten seit 1992 auf einen definitiven Vertrag, obwohl sie nach wie vor nur drei Monate im Jahr arbeiten. Es werden keine Sozialver- sicherungsbeitr(cid:228)ge f(cid:252)r sie abgef(cid:252)hrt und sie erhalten weder Pr(cid:228)mien noch Abfindungen. Au(cid:223)erdem sind viele von ihnen wegen der allzu langen Zeit, die sie auf einen richtigen Vertrag gewartet haben, zu alt und damit auf dem Arbeitsmarkt nicht mehr vermittelbar. Trotz alledem flie(cid:223)en den fraglichen Autobahngesellschaften f(cid:252)r Erweiterung, Umbau und Modernisierung des Autobahnnetzes nach wie vor Gemeinschaftsmittel aus den Programmen des Europ(cid:228)ischen Fonds f(cid:252)r Regional- entwicklung zu. Dank dieser Mittel m(cid:252)(cid:223)ten die betreffenden Gesellschaften somit durchaus in der Lage sein, Arbeitskr(cid:228)fte mit unbefristeten Vertr(cid:228)gen einzustellen und die Zahl der Saisonarbeiter einzuschr(cid:228)nken. Kann die Kommission pr(cid:252)fen, ob die besagten Gesellschaften berechtigt sind, befristete Arbeitsvertr(cid:228)ge abzuschlie(cid:223)en, wenn sie gleichzeitig zahllose Zusch(cid:252)sse und Verg(cid:252)nstigungen erhalten, die der Bek(cid:228)mpfung der strukturellen Arbeitslosigkeit in S(cid:252)ditalien dienen sollen? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (24. April 1998) Diese Frage f(cid:228)llt nicht in die Zust(cid:228)ndigkeit der Kommission. Die Strukturfondsverordnungen enthalten keinerlei besonderen Vorschriften f(cid:252)r die Art der Arbeitsvertr(cid:228)ge f(cid:252)r Personal, das f(cid:252)r Bau- oder Verwaltungsarbeiten im Rahmen der aus den Fonds kofinanzierten Infrastrukturvorhaben eingestellt wird. (98/C 386/068) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0868/98 von Ursula Stenzel (PPE) an die Kommission (26. M(cid:228)rz 1998) Betrifft: Alpentransit Die Europ(cid:228)ische Kommission m(cid:246)chte einen Entwurf f(cid:252)r eine Verordnung zur Harmonisierung von Wochenend-/ Feiertagsfahrverboten f(cid:252)r Lastkraftwagen vorlegen. In nur acht Mitgliedstaaten gibt es Beschr(cid:228)nkungen f(cid:252)r Lastkraftwagen, die nicht (cid:252)bereinstimmen, wobei (cid:214)sterreich die strengsten Bestimmungen hat; daher wird diese Verordnung weitreichende Konsequenzen haben. Sieht die Kommission eine M(cid:246)glichkeit, da(cid:223) das f(cid:252)r (cid:214)sterreich so wichtige Samstag-Fahrverbot erhalten bleibt und wenn nicht, unter welchen Bedingungen k(cid:246)nnte es Ausnahmen geben? (cid:214)sterreich hat die meisten Feiertage in der EU, und eine zahlenm(cid:228)(cid:223)ige Obergrenze h(cid:228)tte f(cid:252)r (cid:214)sterreich nachhaltige Auswirkungen. Kann die Kommission mitteilen, ob eine Ber(cid:252)cksichtigung der gro(cid:223)en Anzahl von (cid:246)sterreichischen Feiertagen vorgesehen ist und wie k(cid:246)nnte diese konkret aussehen? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (23. April 1998) Die Frau Abgeordnete nimmt Bezug auf einen von der Kommission vor kurzem vorgelegten Vorschlag f(cid:252)r eine Richtlinie zur Harmonisierung der Vorschriften (cid:252)ber Fahrverbote von schweren Nutzfahrzeugen (1)


title: Komission asetus (EY) N:o 678/98, annettu 26 päivänä maaliskuuta 1998, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1339/97 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: L 94/12 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 3. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 678/98, annettu 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998, tavallisen vehn(cid:132)n enimm(cid:132)isvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1339/ 97 tarkoitetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- vientitukien my(cid:148)nt(cid:132)misen ja h(cid:132)iri(cid:148)tilanteessa n(cid:148)ist(cid:132) toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2052/97 (4), sen 7 artiklan, ja erityisesti sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) kaikkiin kolmansiin maihin viet(cid:132)v(cid:132)n tavallisen vehn(cid:132)n vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1339/97 (5), sellai- sena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 507/98 (6), asetuksen (EY) N:o 1501/95 7 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) ja komissio asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) enimm(cid:132)isvientituen menettely(cid:132) toimitettujen tietojen perusteella noudattaen p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) voi vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet; t(cid:132)ss(cid:132) tapauk- sessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekij(cid:132) tai ne tarjousten tekij(cid:132)t, joiden tarjous on enimm(cid:132)isvientituen suuruinen tai sit(cid:132) alhaisempi, sek(cid:132) se tarjouksen tekij(cid:132) tai joiden tarjous koskee vientiveroa, ne tarjousten tekij(cid:132)t, edell(cid:132) tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan t(cid:132)m(cid:132)nhetkisiin markkinoihin seuraa, ett(cid:132) enim- m(cid:132)isvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla tarkoittaman sellaisena kuin se on Asetuksen (EY) N:o 1339/97, puitteissa muutettuna, 20–26 p(cid:132)iv(cid:132)n maaliskuuta 1998 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana toimitet- tujen tarjousten osalta tavallisen vehn(cid:132)n enimm(cid:132)isvienti- tueksi vahvistetaan 16,95 ecua tonnia kohti. tarjouskilpailun 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7 (4) EYVL L 287, 21. 10. 1997, s. 14 (5) EYVL L 184, 12. 7. 1997, s. 7 (6) EYVL L 63, 4. 3. 1998, s. 20


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 896/98 dell'on. Daniela RASCHHOFER alla Commissione. Dazi sulle banane

eurovoc_concepts:
Austria
Finland
Sweden
common organisation of markets
free circulation
quantitative restriction
tariff quota
tropical fruit

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 870/98 van Gerhard HAGER aan de Commissie. Legalisering van illegale immigranten

eurovoc_concepts:
EU Member State
human rights
illegal migration
integration of migrants
migrant
migration policy
national law
residence permit

formats: html pdf print

text: C 323/88 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 21. 10. 98 (98/C 323/122) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0863/98 van Graham Mather (PPE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Eventuele bankfusies in het VK Onlangs is van diverse zijden verontrusting geuit over bankfusies die in het VK eventueel op til zijn. Met name de Banking, Insurance and Finance Union (die ik als adviseur ter zijde sta) heeft haar bezorgdheid geuit over de mogelijkheid dat deze fusies verlies van mededingingsvermogen en werkgelegenheid en beperking van het aantal vestigingen in kleinere plattelandsgemeenschappen tot gevolg kunnen hebben. Uiteraard dient de Commissie alle fusies op hun eigen verdiensten te beoordelen, maar kan zij mededelen: 1. of zij op de hoogte is van de situatie met betrekking tot eventuele fusies in deze sector in het VK, en 2. of zij ter zake opmerkingen heeft? Antwoord van de heer Van Miert namens de Commissie (7 mei 1998) De Commissie is op de hoogte van speculaties in persberichten over mogelijke toekomstige bankfusies in het Verenigd Koninkrijk. Bij een eventuele concentratie van communautaire dimensie waarop de zogenoemde (cid:132)concentratieverordening(cid:148), Verordening (EEG) nr. 4064/89 van de Raad van 21 december 1989 betreffende de controle op concentraties van ondernemingen (1), van toepassing is, zal de Commissie die overeenkomstig deze verordening beoordelen. Door de Commissie ontvangen aanmeldingen van concentraties worden openbaar gemaakt via een bekendma- king in het Publicatieblad en belanghebbenden wordt verzocht hun opmerkingen te maken. (1) PB L 257 van 21. 9. 1990 (98/C 323/123) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0870/98 van Gerhard Hager (NI) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Legalisering van illegale immigranten In het tijdens de vergaderperiode van februari goedgekeurde verslag over de mensenrechtensituatie in de Europese Unie in 1996 worden expliciet een aantal lidstaten genoemd die de verblijfsstatus van illegaal op hun grondgebied verblijvende personen na een bepaalde termijn legaliseren. Ziet de Commissie in de handelwijze van deze lidstaten een tegenspraak met de bestaande wetgeving in de 1. Unie? 2. Ziet de Commissie in de handelwijze van deze lidstaten een tegenspraak met het acquis van Schengen? 3. Wat denkt de Commissie met het oog op de opname van het acquis van Schengen in de wetgeving van de Gemeenschap tegen dergelijke verschillen te ondernemen? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (5 juni 1998) De Commissie gaat momenteel over tot een grondig onderzoek van het door het geachte Parlementslid aan de orde gestelde probleem; zij zal zo spoedig mogelijk nadere mededelingen ter zake doen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1006/98 von Corrado AUGIAS an die Kommission. Euro-Infozentren

eurovoc_concepts:
Italy
aid to undertakings
business policy
information network
information policy
small and medium-sized enterprises


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 908/98 dell'on. Daniel VARELA SUANZES-CARPEGNA alla Commissione. Importazioni di carne di tonno provenienti da paesi terzi

eurovoc_concepts:
EU statistics
import
originating product
sea fish
third country
trade volume

text: 21. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 323/95 (98/C 323/135) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0908/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Importazioni di carne di tonno provenienti da paesi terzi La Commissione puo‘ far conoscere il volume di importazioni di carne di tonno provenienti da paesi terzi, con i quantitativi per provenienza alle frontiere dell(cid:146)Unione europea? (98/C 323/136) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0909/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione Oggetto: Importazioni di conserve di sardine da paesi terzi (26 marzo 1998) La Commissione puo‘ far conoscere il volume di importazioni di conserve di sardine provenienti da paesi terzi e i quantitativi per provenienza alle frontiere dell(cid:146)Unione europea? (98/C 323/137) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0910/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Importazioni di semiconserve di acciughe sotto sale e sott(cid:146)olio da paesi terzi La Commissione puo‘ far conoscere il volume delle importazioni di semiconserve di acciughe sotto sale e sott(cid:146)olio provenienti da paesi terzi con i quantitativi per provenienza alle frontiere dell(cid:146)Unione europea? (98/C 323/138) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0911/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Importazioni di mitili congelati e in conserva da paesi terzi La Commissione puo‘ far conoscere il volume delle importazioni di mitili congelati e in conserva provenienti da paesi terzi con i quantitativi per provenienza alle frontiere dell(cid:146)Unione europea? (98/C 323/139) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0912/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Importazioni di tonno e tonnina congelati da paesi terzi La Commissione puo‘ far conoscere il volume delle importazioni di tonno e tonnina congelati provenienti da paesi terzi con i quantitativi per provenienza alle frontiere dell(cid:146)Unione europea? (98/C 323/140) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0913/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione Oggetto: Conserve di sardine negli accordi con paesi terzi (26 marzo 1998) La Commissione puo‘ far conoscere gli impegni accettati di importazione di conserve di sardine contemplati negli accordi della UE con paesi terzi con i quantitativi per provenienza?


title: WRITTEN QUESTION No. 833/98 by Jesús CABEZÓN ALONSO to the Commission. Democracy clause and the Lomé Convention

eurovoc_concepts:
ACP countries
EU aid
Lomé Convention
democracy
fundamental rights
human rights
international cooperation
rule of law
terms for aid

text: 11. 12. 98 EN Official Journal of the European Communities C 386/49 Further, as far as Community secondary legislation is concerned, the tax appears to be compatible with Community legislation on excise duties. Concerning the common system of value added tax, the conclusion is that Article 33 of the Sixth Council Directive 77/388/EEC of 17 May 1977 on the harmonization of the laws of the Member States relating to turnover taxes › Common system of value added tax: uniform basis of assessment (1) does not preclude the levying of a tax like that mentioned by the Honourable Member. Therefore, on the basis of the information in the possession of the Commission, there is no apparent conflict between the tax and Community fiscal legislation. (1) OJ L 145, 13. 6. 1977. (98/C 386/066) WRITTEN QUESTION E-0833/98 by Jesœs Cabez(cid:243)n Alonso (PSE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Democracy clause and the LomØ Convention There is a clause in the LomØ Convention making it possible to suspend all or part of the Community support or aid provided under the Convention when a signatory state fails to respect human rights and democratic freedoms or rules. To which states is this so-called (cid:145)democracy clause(cid:146) in the LomØ Convention currently being applied? What aid or support has been suspended or withdrawn from these countries? Answer given by Mr Pinheiro on behalf of the Commission (30 April 1998) The Commission would first of all draw attention to the limited value of a list because the situation in a particular country can sometimes be very fluid. The Commission would further point out that the democracy clause in Article 5 of the LomØ Convention, which makes respect for human rights, democratic principles and the rule of law a key element of the Convention, primarily fosters positive action in that framework and makes them points of common interest and a matter for dialogue. This approach must therefore be perceived first and foremost in a spirit of joint commitment to respect for and promotion of universal values. In that sense this clause is applied in a large number of African, Caribbean and Pacific (ACP) countries. Between 1994 and 1997 projects financed on this basis amounted to about ECU 200 million and related in particular to support for democratic processes, strengthening of the adminis- tration of justice, support for parliaments and an independent press, education in human rights and the culture of peace, human rights observer missions and protection of vulnerable groups. The corollary of this positive approach is the ability to take appropriate action in the event of serious and persistent infringements of human rights or suspension of democratic processes. At present, and with the exception of humanitarian aid or aid targeted on the poorest population groups, financial and technical cooperation has been frozen with Sudan since 1990, with former Zaire since 1992 and with Nigeria since 1995. More recently, conditions relating to respect for human rights have been laid down, directed towards the new authorities in the Democratic Republic of the Congo, for the resumption of full, unrestricted cooperation. Cooperation with some countries runs into difficulties calling for appropriate treatment. These include Equatorial Guinea, where gradual resumption of financial and technical cooperation depends on progress with respect for human rights, democratic principles and the rule of law; also countries such as Somalia, Sierra Leone and Burundi, where special treatment is warranted by the crisis or conflict situation prevailing there


title: Regolamento (CE) n. 674/98 della Commissione del 26 marzo 1998 che rettifica i regolamenti (CE) n. 2434/97, (CE) n. 2435/97, (CE) n. 2449/97, (CE) n. 2466/97, (CE) n. 2483/97, (CE) n. 2514/97, (CE) n. 2537/97, (CE) n. 2555/97, (CE) n. 2578/97, (CE) n. 2605/97, (CE) n. 2620/97, (CE) n. 2624/97 e (CE) n. 2637/97 che fissano i valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
fruit vegetable
import price

text: L 94/4 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 27. 3. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 674/98 DELLA COMMISSIONE del 26 marzo 1998 che rettifica i regolamenti (CE) n. 2434/97, (CE) n. 2435/97, (CE) n. 2449/97, (CE) n. 2466/97, (CE) n. 2483/97, (CE) n. 2514/97, (CE) n. 2537/97, (CE) n. 2555/97, (CE) n. 2578/97, (CE) n. 2605/97, (CE) n. 2620/97, (CE) n. 2624/97 e (CE) n. 2637/97 che fissano i valori forfettari all’importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalit(cid:133) di applicazione del regime di importazione degli ortofrutticoli (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2375/96 (2), in particolare l’articolo 4, paragrafo 1, visto il regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio, del 28 dicembre 1992, relativo all’unit(cid:133) di conto e ai tassi di conversione da applicare nel quadro della politica agricola comune (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (4), in particolare l’articolo 3, paragrafo 3, considerando che i regolamenti della Commissione (CE) n. 2434/97 (5), (CE) n. 2435/97 (6), (CE) n. 2449/97 (7), (CE) n. 2466/97 (8), (CE) n. 2483/97 (9), (CE) n. 2514/97 (10), (CE) n. 2537/97 (11), (CE) n. 2578/97 (13), (CE) n. 2605/97 (14), (CE) n. 2624/ 97 (16) e (CE) n. 2637/97 (17) hanno fissato i valori forfettari all’importazione, ai fini della determinazione del prezzo di entrata dei pomodori originari di taluni paesi terzi; (CE) n. 2620/97 (15), (CE) n. 2555/97 (12), Articolo 1 I valori forfettari all’importazione applicabili ai pomodori originari di taluni paesi terzi, che figurano nell’allegato dei regolamenti (CE) n. 2434/97, (CE) n. 2435/97, (CE) n. 2449/97, (CE) n. 2466/97, (CE) n. 2483/97, (CE) n. 2514/ 97, (CE) n. 2578/97, (CE) n. 2605/97, (CE) n. 2620/97, (CE) n. 2624/97 e (CE) n. 2637/97 sono sostituiti dai valori forfettari all’importa- zione indicati nella tabella allegata al presente regola- mento. (CE) n. 2555/97, (CE) n. 2537/97, Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 27 marzo 1998. considerando che da una verifica (cid:138) emerso un errore nell’allegato di tali regolamenti; che (cid:138) quindi necessario rettificarli, A richiesta dell’interessato, il disposto dell’articolo 1 si applica per i periodi di applicazione dei suddetti regola- menti. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 26 marzo 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 325 del 14. 12. 1996, pag. 5. (3) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (4) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. (5) GU L 337 del 9. 12. 1997, pag. 12. (6) GU L 339 del 10. 12. 1997, pag. 1. (7) GU L 340 dell’11. 12. 1997, pag. 11. (8) GU L 341 del 12. 12. 1997, pag. 1. (9) GU L 343 del 13. 12. 1997, pag. 1. (10) GU L 346 del 17. 12. 1997, pag. 7. (11) GU L 347 del 18. 12. 1997, pag. 7. (12) GU L 349 del 19. 12. 1997, pag. 39. (13) GU L 350 del 20. 12. 1997, pag. 65. (14) GU L 351 del 23. 12. 1997, pag. 39. (15) GU L 353 del 24. 12. 1997, pag. 24. (16) GU L 354 del 30. 12. 1997, pag. 11. (17) GU L 356 del 31. 12. 1997, pag. 21. 27. 3. 98 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 94/5 ALLEGATO (in ECU/100 kg) Regolamento Codice NC Codice dei paesi terzi (1) Valore forfettario all’importazione (CE) n. 2434/97 0702 00 45 (CE) n. 2435/97 0702 00 45 (CE) n. 2449/97 0702 00 45 (CE) n. 2466/97 0702 00 45 (CE) n. 2483/97 0702 00 45 (CE) n. 2514/97 0702 00 45 (CE) n. 2537/97 0702 00 45 (CE) n. 2555/97 0702 00 45 (CE) n. 2578/97 0702 00 45 (CE) n. 2605/97 0702 00 50 (CE) n. 2620/97 0702 00 50 (CE) n. 2624/97 0702 00 50 (CE) n. 2637/97 0702 00 50 204 624 999 204 999 204 999 204 999 204 999 204 624 999 052 204 624 999 052 204 624 999 052 204 624 999 052 204 624 999 052 204 999 204 999 204 999 51,6 194,0 122,8 52,2 77,4 51,5 51,5 56,8 56,8 61,3 61,3 75,9 167,6 121,8 87,9 76,8 167,6 110,8 87,9 82,5 167,6 112,7 87,9 82,3 167,6 112,6 87,9 81,6 167,6 112,4 87,9 74,9 81,4 59,8 59,8 50,4 50,4 (1) Nomenclatura dei paesi fissata dal regolamento (CE) n. 68/96 della Commissione (GU L 14 del 19. 1. 1996, pag. 6). Il codice «999» rappresenta le «altre origini»


title: PREGUNTA ESCRITA n. 869/98 del Hilde HAWLICEK a la Comisión. Cooperación europea en materia de educación en la Europa Sudoriental

eurovoc_concepts:
EU programme
EU relations
Western Balkans
democracy
higher education
peacekeeping
vocational training

text: C 310/142 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 10. 98 La Comisio·n ha tomado nota del creciente intere·s por los productos del «comercio justo», y estudia otros posibles apoyos a iniciativas de «comercio justo» compatibles con la Organizacio·n Mundial del Comercio (OMC). Los resultados de este estudio estara·n disponibles pro·ximamente. En este contexto, una encuesta del Eurobaro·metro evaluo· el nivel de demanda de pla·tanos de «comercio justo». Los resultados de la encuesta son alentadores para quienes desean promover productos de «comercio justo», ya que muestran que existe una demanda considerable entre los consumidores comunitarios. (98/C 310/192) PREGUNTA ESCRITA E-0869/98 de Hilde Hawlicek (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Cooperacio·n europea en materia de educacio·n en la Europa Sudoriental La Europa Sudoriental («los Balcanes») constituye una regio·n sensible desde el punto de vista de la seguridad. La cooperacio·n en materia de educacio·n puede favorecer y mejorar las condiciones para la paz, la estabilidad y la democracia, pero no puede solucionar los problemas pol(cid:14)·ticos. El hecho de que la UE sea vecina directa de esta regio·n constituye una responsabilidad particular para la UE frente a los pa(cid:14)·ses de la Europa Sudoriental. Consciente de esta responsabilidad, 1. ¿Considera la Comisio·n que la cooperacio·n en materia de educacio·n constituye un importante medio para las medidas de fomento de la confianza en la Europa Sudoriental? ¿Se han desarrollado o tiene la Comisio·n previsto desarrollar acciones, conferencias o iniciativas similares en este a·mbito? 2. ¿Existe una coordinacio·n entre las diferentes Direcciones Generales que permita realizar acciones comunes en el a·mbito de la cooperacio·n en materia de educacio·n (por ejemplo, la DGXXII con So·crates y Leonardo; PHARE con la construccio·n de escuelas y acciones similares, as(cid:14)· como con ECHO, etc. )? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (30 de abril de 1998) 1. La Comisio·n cree en la importancia de la educacio·n y la formacio·n profesional como instrumentos para lograr la cooperacio·n, la paz y la estabilidad en la regio·n. La Comisio·n, a trave·s de su programa PHARE, proporciona ayuda financiera al programa de reforma de la ensen(cid:152)anza superior (Tempus) y tambie·n para la formacio·n profesional, a trave·s de un programa espec(cid:14)·fico. La ejecucio·n de este segundo programa compete a la Fundacio·n Europea para la Formacio·n de Tur(cid:14)·n, en coordinacio·n con la Comisio·n. Se han iniciado varios proyectos de rehabilitacio·n de escuelas en Bosnia y Albania. Desde 1995, se han asignado fondos Tempus para la ensen(cid:152)anza superior a Albania (1995-1999: 5 MECU asignados y desembolsados; 700. 000 ecus previstos en 1998), a Bosnia (1996-1998: 4 MECU, de ellos 1,5 millones pre-Tempus), y a la Antigua Repu·blica Yugoslava de Macedonia (FYROM) (1996-1997: 4 MECU). El objetivo general de Tempus es reestructurar el sistema de ensen(cid:152)anza superior de estos pa(cid:14)·ses, lo que significa revisar los planes de estudios y reformar la gestio·n de las instituciones. Tempus revisa actualmente su planteamiento para ver la forma de aprovechar mejor la ensen(cid:152)anza superior como motor de superacio·n de las dificultades geopol(cid:14)·ticas y socioecono·micas de la regio·n. En cuanto a la formacio·n profesional, el programa PHARE ha asignado fondos a Albania (un proyecto de 700. 000 ecus que concluira· en mayo de 1998), a Bosnia (un proyecto de 3,5 MECU en fase inicial) y a la FYROM (proyecto de 2,8 MECU tambie·n en fase inicial). El programa se ocupa de la formacio·n profesional secundaria y desarrolla una estrategia de modernizacio·n del sistema, de manera que los estudiantes este·n mejor preparados para el mercado de trabajo, nacional e internacional. Contribuye a un planteamiento regional del sistema y consolida las relaciones entre las instituciones escolares y las comunidades y empresas locales. Dentro de la Comisio·n existe una estrecha coordinacio·n en el disen(cid:152)o y aplicacio·n de programas de 2. educacio·n para la regio·n


title: WRITTEN QUESTION No. 908/98 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA to the Commission. Imports of tuna steaks from third countries

text: 21. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities C 323/95 (98/C 323/135) WRITTEN QUESTION E-0908/98 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Imports of tuna steaks from third countries Can the Commission provide information on the volume of imports of tuna steaks from third countries, indicating the individual quantities by country of origin which cross European Union borders? (98/C 323/136) WRITTEN QUESTION E-0909/98 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Imports of tinned sardines from third countries Can the Commission provide information on the volume of imports of tinned sardines from third countries, indicating the individual quantities by country of origin which cross European Union borders? (98/C 323/137) WRITTEN QUESTION E-0910/98 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Imports of semi-preserves of salted anchovies and anchovies in oil from third countries Can the Commission provide information on the volume of imports of salted anchovies and anchovies in oil from third countries, indicating the individual quantities by country of origin which cross European Union borders? (98/C 323/138) WRITTEN QUESTION E-0911/98 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Imports of frozen and tinned mussels from third countries Can the Commission provide information on the volume of imports of frozen and tinned mussels from third countries, indicating the individual quantities by country of origin which cross European Union borders? (98/C 323/139) WRITTEN QUESTION E-0912/98 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Imports of frozen tuna and bonito from third countries Can the Commission provide information on the volume of imports of frozen tuna and bonito from third countries, indicating the individual quantities by country of origin which cross European Union borders? (98/C 323/140) WRITTEN QUESTION E-0913/98 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Tinned sardines in agreements with third countries Can the Commission provide information on the undertakings accepted with regard to imports of tinned sardines under EU agreements with third countries, indicating the individual quantities by country of origin?


title: WRITTEN QUESTION No. 814/98 by Shaun SPIERS to the Commission. Use of porous asphalt in road-building

eurovoc_concepts:
EU programme
building materials
environmental protection
motorway
new technology
research report
road building
road safety
transport safety

text: C 354/26 EN Official Journal of the European Communities 19. 11. 98 On 30 April 1997, the Commission adopted an (cid:145)Action plan for transit in Europe (cid:150) A new customs policy(cid:146) (1). In this action plan, the Commission describes the computerisation of the transit procedures as the key to transit reform. Under the New computerised transit system (NCTS), the return copy of the transit documents will be replaced by an electronic message, allowing a faster discharge of the transit operations and increasing the operational security. Pending the introduction of the computerised system, the Commission has launched a series of operational measures to speed up the return of the transit documents to the offices of departure. A network of national transit coordinators and local contact points was established and Member States were required to adopt national transit management plans following a commonly agreed structure. On the legislative side, the Commission proposed to clarify the deadlines for sending back the return copy of the transit documents and to reorganise the centralised offices. (1) COM(97) 188 final. (98/C 354/55) WRITTEN QUESTION E-0814/98 by Shaun Spiers (PSE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Use of porous asphalt in road-building Does the Commission have any data on the use of porous asphalt as a road surface › particularly for motorways and trunk roads › across the EU? Has it carried out any research into the efficacy of porous asphalt in reducing noise pollution and increasing road safety (by better drainage)? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (30 April 1998) The Commission has no information regarding the use across the Community of porous asphalt as a road surface material. There is some research work which relates indirectly to the subject raised by the Honourable Member: COST Action 324 concerns the development of methods to measure road pavement performance. The final report, now available (1), describes the work carried out to integrate national studies on long term pavement performance for use at European level. COST 324 was succeeded by the still ongoing fourth framework programme project PARIS (performance analysis of road infrastructure). COST action 333 looks at the development of new bituminous pavement design methods, and is planned to be finalised by February 1999. Research within the Brite/Euram 1 programme, finalised in 1993, compared various types of road surfaces, including porous asphalt, with concrete roads, in accordance with environmental acceptance and traffic safety. (1) EUR 17546, No ISBN 92-828-0308-2, 1997. (98/C 354/56) WRITTEN QUESTION E-0815/98 by Richard Howitt (PSE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Sewage treatment plant: San Juan De Los Terreros (Pulpi) My constituent, Mr Howard, owns a villa in San Juan De Los Terreros, Pulpi, Almeria in Spain. The sewage treatment plant is some 400 metres away from his property, and is the source of extremely foul smells, which my


title: WRITTEN QUESTION No. 929/98 by Concepció FERRER to the Commission. Aid for small and medium-sized enterprises

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Structural Funds
aid to undertakings
small and medium-sized enterprises
structural expenditure


title: PREGUNTA ESCRITA n. 812/98 del Hilde HAWLICEK a la Comisión. Instauración de "Culture-Desks" en los Estados miembros

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
artistic profession
candidate
cultural policy
culture
dissemination of EU information
information network
technical cooperation

text: C 323/78 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 10. 98 «proliferacio·n horizontal» de las nuevas te·cnicas mencionadas en el estudio titulado «Evaluacio·n de las tecnolog(cid:14)·as de control pol(cid:14)·tico › estudio provisional» de la Unidad para la Evaluacio·n de las Opciones Cient(cid:14)·ficas y Tecnolo·gicas (STOA) del Parlamento Europeo (PE 166. 499/Int. St)? (98/C 323/103) PREGUNTA ESCRITA E-0809/98 de Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Estudio titulado «Evaluacio·n de las tecnolog(cid:14)·as de control pol(cid:14)·tico › estudio preliminar» de la Unidad para la Evaluacio·n de las Opciones Cient(cid:14)·ficas y Tecnolo·gicas (STOA) del Parlamento Europeo (PE 166. 499/Int. St) ¿Que· curso piensa dar la Comisio·n a las recomendaciones, especialmente en el a·mbito de las (nuevas) te·cnicas utilizadas en los interrogatorios y las pra·cticas de tortura, recogidas en el estudio titulado «Evaluacio·n de las tecnolog(cid:14)·as de control pol(cid:14)·tico › estudio provisional» de la Unidad para la Evaluacio·n de las Opciones Cient(cid:14)·ficas y Tecnolo·gicas (STOA) del Parlamento Europeo (PE 166. 499/Int. St)? Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-0807/98, E-0808/98 y E-0809/98 dada por el Sr. Santer en nombre de la Comisio·n (7 de mayo de 1998) La Comisio·n considera que este asunto no es de su competencia. (98/C 323/104) PREGUNTA ESCRITA E-0812/98 de Hilde Hawlicek (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Instauracio·n de «Culture-Desks» en los Estados miembros Los artistas se quejan con frecuencia de que existen problemas de comunicacio·n con la Comisio·n. Por ejemplo, la falta de claridad de los formularios que han de presentarse plantea problemas que la Comisio·n, a pesar de mu·ltiples consultas, no puede solucionar. He o(cid:14)·do que la Comisio·n Europea esta· examinando actualmente la posibilidad de establecer en los Estados miembros «Culture-Desks», que servir(cid:14)·an de puntos de informacio·n para disminuir el de·ficit de comunicacio·n. La idea merece todo mi apoyo. Para que esos puntos de informacio·n puedan trabajar con e·xito, tendr(cid:14)·an que integrarse tambie·n los parlamentarios europeos, que ya realizan una gran labor de informacio·n. Con a·nimo de informar conjunta y ampliamente a los artistas creadores, formulo las siguientes preguntas: 1. ¿Por que· directrices se gu(cid:14)·an los «Cultures-Desks» y que· competencias tienen (por ejemplo, preseleccio·n de los proyectos segu·n criterios formales)? ¿Cua·les son sus funciones concretas? 2. ¿Cua·l es la dotacio·n financiera de los «Culture-Desks»? 3. ¿Que· papel desempen(cid:152)ara·n los «Culture-Desks» durante la fase de reorientacio·n de las subvenciones culturales de la UE? 4. ¿Que· papel desempen(cid:152)ara·n los «Culture-Desks» en el nuevo programa cultural? Respuesta dada por el Sr. Oreja en nombre de la Comisio·n (15 de mayo de 1998) La Comisio·n se ha esforzado en informar al gran pu·blico sobre sus programas. Los formularios de candidatura de los programas van acompan(cid:152)ados de muy precisos vade-mecums del candidato


title: WRITTEN QUESTION No. 916/98 by Heidi HAUTALA to the Commission. Tree-felling in contravention of Community legislation in Konikallio, near Forssa (Finland)

eurovoc_concepts:
Finland
bird
countryside conservation
environmental protection
forestry holding
infringement of EU law
protected species
wild mammal


title: Regolamento (CE) n. 677/98 della Commissione del 26 marzo 1998 che fissa la restituzione massima all'esportazione di avena nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1773/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

text: 27. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 94/11 REGOLAMENTO (CE) N. 677/98 DELLA COMMISSIONE del 26 marzo 1998 che fissa la restituzione massima all’esportazione di avena nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1773/97 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalit(cid:133) di applica- zione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all’esporta- zione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 2052/97 (4), visto il regolamento (CE) n. 1773/97 della Commissione, del 12 settembre 1997, relativo ad una misura particolare in Finlandia e in Svezia (5), d’intervento per i cereali modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 661/98 (6), in particolare l’articolo 8, considerando che una gara per la restituzione all’esporta- zione di avena prodotta in Finlandia e in Svezia destinata ad essere esportata dalla Finlandia o dalla Svezia verso qualsiasi paese terzo, (cid:138) stata indetta con il regolamento (CE) n. 1773/97; considerando che, a norma dell’articolo 8 del regolamento (CE) n. 1773/97, la Commissione pu(cid:149), secondo la proce- dura di cui all’articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/ 92 decidere, di fissare una restituzione massima all’espor- tazione, tenendo conto dei criteri precisati all’articolo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95; che in tal caso sono dichiarati aggiudicatari il concorrente o i concorrenti la cui offerta sia pari o inferiore a detta restituzione massima; considerando che l’applicazione degli anzidetti criteri all’attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la restituzione massima all’esportazione al livello di cui all’articolo 1; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dal 20 al 26 marzo 1998, nell’ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1773/ 97, la restituzione massima all’esportazione di avena (cid:138) fissata a 33,95 ECU per tonnellata. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 27 marzo 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 26 marzo 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 287 del 21. 10. 1997, pag. 14. (5) GU L 250 del 13. 9. 1997, pag. 1. (6) GU L 90 del 25. 3. 1998, pag. 38


title: QUESTION ECRITE no 1006/98 de Corrado AUGIAS à la Commission. Euroguichets


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 818/98 dell'on. José APOLINÁRIO alla Commissione. Iniziativa comunitaria Pesca e turismo

eurovoc_concepts:
Denmark
EU initiative
European Regional Development Fund
Germany
Iceland
coastal region
sea fishing
sport fishing
tourism
vocational retraining

text: 11. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 386/45 (98/C 386/060) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0810/98 di Jens-Peter Bonde (I-EDN) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Pubblicazione nella Gazzetta Ufficiale delle Comunit(cid:224) delle disposizioni relative ai dazi doganali La Commissione pu(cid:242) garantire che tutte le disposizioni relative ai dazi doganali vengono pubblicate nella Gazzetta Ufficiale delle Comunit(cid:224) prima di entrare in vigore? Risposta data dal sig. Santer a nome della Commissione (7 maggio 1998) In virtø dell(cid:146)articolo 191 del trattato CE, i regolamenti sono pubblicati nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee ed entrano in vigore alla data in essi stabilita ovvero, in mancanza di tale data, il ventesimo giorno successivo alla loro pubblicazione. Quanto alla Commissione, essa cerca sempre di far s(cid:236) che il lasso di tempo che intercorre fra la pubblicazione di un regolamento e la sua entrata in vigore sia tale da consentire agli interessati di prendere le misure opportune per adeguarsi alla nuova situazione giuridica. Tale principio viene applicato anche per quanto riguarda i dazi doganali. Questi ultimi sono fissati nell(cid:146)allegato I del regolamento (CEE) 2658/87 del Consiglio, del 23 luglio 1987, relativo alla nomenclatura tariffaria e statistica ed alla tariffa doganale comune (1) che ogni anno viene sostituita integralmente con regolamento della Commissione. La sostituzione piø recente Ł stata operata tramite il regolamento (CE) 2086/97 della Commissione del 4 novembre 1997. (2) Tale regolamento Ł entrato in vigore il 1(cid:176) gennaio 1998. Nel frattempo, la Commissione ha adottato altre due modifiche all(cid:146)allegato I del regolamento n. (cid:176) 2658/87, ovvero il regolamento n. (cid:176) 2472/97 della Commissione dell(cid:146)11 dicembre 1997 (3), che Ł entrato in vigore il sessantesimo giorno successivo a quello della pubblicazione ed il regolamento n. (cid:176) 2509/ 97 della Commissione del 15 dicembre 1997 (4), entrato in vigore il ventunesimo giorno successivo a quello della pubblicazione. Per quanto riguarda la particolare categoria di regolamenti che modificano la situazione giuridica a causa dei mutamenti intervenuti sui mercati, Ł ovvio che essi debbano essere adottati al piø presto possibile dopo la loro entrata in vigore, perchØ possano basarsi sui prezzi di mercato piø recenti. Simili regolamenti, in particolare gli atti di gestione corrente nel quadro della politica agraria comune la cui durata di validit(cid:224) Ł generalmente limitata, prevedono, di conseguenza › abbastanza spesso › un(cid:146)entrata in vigore piuttosto rapida, ovvero il giorno della loro pubblicazione oppure il giorno lavorativo successivo. La Commissione ha ragione di credere che gli operatori economici attivi nei settori sopra citati siano oramai pratici della situazione e che si aspettino che la regolamentazione muti e che il regolamento entri in vigore rapidamente, ovvero il giorno della pubblicazione del medesimo. BenchØ il principio della certezza delle situazioni giuridiche osti a che l(cid:146)efficacia nel tempo di un atto comunitario decorra da una data anteriore alla sua pubblicazione, la Corte di giustizia ha ammesso che una deroga Ł possibile, in via eccezionale, qualora lo esiga lo scopo da raggiungere e purchØ il legittimo affidamento degli interessati sia debitamente rispettato. (5) (1) GU L 256 del 7. 9. 1987. (2) GU L 312 del 14. 11. 1997. (3) GU L 341 del 12. 12. 1997. (4) GU L 345 del 16. 12. 1997. (5) Sentenza del 25 gennaio 1979, causa 98/78, Racke, Racc. 1979, 69 (punto della motivazione 20). (98/C 386/061) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0818/98 di JosØ ApolinÆrio (PSE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Iniziativa comunitaria Pesca e turismo Pu(cid:242) la Commissione comunicare l(cid:146)importo globale, per Stato membro, delle azioni e dei progetti inseriti nell(cid:146)iniziativa comunitaria Pesca e destinati in particolare al turismo nel periodo dei programmi finanziari 1994- 1999?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 877/98 del Gunilla CARLSSON a la Comisión. Texto de advertencia en el etiquetado del "snus" (tabaco sueco para uso oral)

eurovoc_concepts:
Sweden
approximation of laws
cancer
consumer information
disease prevention
labelling
public health
tobacco

text: 9. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 310/143 (98/C 310/193) PREGUNTA ESCRITA E-0875/98 de Florus Wijsenbeek (ELDR) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Intervencio·n de los permisos de conduccio·n y de circulacio·n en Italia ¿Esta· al tanto la Comisio·n de que en Italia a los transportistas neerlandeses que incurren en infracciones a menudo se les intervienen los permisos de conduccio·n o de circulacio·n por per(cid:14)·odos de ma·s de un mes, con lo que les resulta imposible ejercer su profesio·n de conductores? ¿Considera la Comisio·n que este procedimiento es aceptable para los casos de infraccio·n en los que la multa no puede pagarse de inmediato? ¿Piensa la Comisio·n ejercer presio·n sobre las autoridades italianas para la aplicacio·n de un procedimiento uniforme ›o, en cualquier caso, ma·s ra·pido› para la devolucio·n de los documentos intervenidos? En caso afirmativo, ¿de que· manera piensa hacerlo? En caso negativo, ¿por que· no? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (29 de mayo de 1998) La Comisio·n esta· realizando un minucioso examen del problema al que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, y le informara· de su resultado lo ma·s ra·pidamente posible. (98/C 310/194) PREGUNTA ESCRITA E-0877/98 de Gunilla Carlsson (PPE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Texto de advertencia en el etiquetado del «snus» (tabaco sueco para uso oral) En mi pregunta escrita (E-3530/97) (1) sen(cid:152)alaba el hecho de que la Directiva 92/41/CEE (2) estipula que en el etiquetado del «snus» sueco debe figurar el texto «Provoca ca·ncer». Esta aseveracio·n no tiene ninguna base cient(cid:14)·fica sino que, por el contrario, los resultados de diversas investigaciones muestran que no se puede sen(cid:152)alar ninguna relacio·n de ese tipo. La exigencia de que en el etiquetado de un determinado producto figure una advertencia que es directamente erro·nea merma gravemente la credibilidad de la UE. La Comisio·n, en su respuesta del 20 de enero, u·nicamente se refiere al taman(cid:152)o del texto de advertencia y no al dan(cid:152)o que supone para la credibilidad de la UE el hecho de que una directiva se base en datos erro·neos. ¿Se propone la Comisio·n modificar el texto de la directiva? (1) DO C 174 de 8. 6. 1998, p. 73. (2) DO L 158 de 11. 6. 1992, p. 30. Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (4 de mayo de 1998) El consejo aprobo· los documentos jur(cid:14)·dicos que regulan el etiquetado de los productos del tabaco (Directiva del Consejo 89/622/EEC (1) modificada por la Directiva del Consejo 92/41/EEC de 15 de mayo de 1992, por la que se modifica la Directiva 89/622/CEE relativa a la aproximacio·n de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas de los Estados Miembros en materia de etiquetado de los productos del tabaco (2)) basa·ndose en las pruebas cient(cid:14)·ficas disponibles, las cuales se citan espec(cid:14)·ficamente en los considerandos de los documentos. No se ha presentado en la Comisio·n ninguna alegacio·n subsiguiente que demuestre que los productos derivados del tabaco no son perjudiciales para la salud humana. (1) DO L 359 de 8. 12. 1989. (2) DO L 158 de 11. 6. 92


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1004/98 dell'on. Hiltrud BREYER alla Commissione. Progetti della Commissione per il settore dell'energia nucleare nei futuri Stati membri dell'Europa orientale

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU financing
EU programme
accession to the European Union
decommissioning of power stations
energy policy
environmental protection
nuclear energy
nuclear safety
soft energy


title: WRITTEN QUESTION No. 899/98 by Daniela RASCHHOFER to the Commission. Farm aid: green currencies

eurovoc_concepts:
Austria
agri-monetary policy
aid to agriculture
euro
exchange rate
monetary union
national currency
representative rate


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 894/98 van Daniela RASCHHOFER aan de Commissie. Kosten voor vertaling en vertolking door de uitbreiding van de Unie

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
accession to the European Union
costing
enlargement of the Union
information profession
interpreting
official language
translation


title: WRITTEN QUESTION No. 882/98 by Bill MILLER to the Commission. Number of reminders

eurovoc_concepts:
European official
Member of the European Parliament
access to EU information
administrative procedure
correspondence
interinstitutional relations
translation
written question

text: C 310/144 EN Official Journal of the European Communities 9. 10. 98 (98/C 310/195) WRITTEN QUESTION E-0882/98 by Bill Miller (PSE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Number of reminders What is the average number of reminders which must be sent to an official of the Commission before a response is forthcoming to an enquiry from a Member of the European Parliament? (98/C 310/196) WRITTEN QUESTION E-0883/98 by Bill Miller (PSE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Millennium and new technology With the advance of new technology and the approach of the Millennium, am I in any danger of receiving a reply to earlier correspondence to the Commission? (98/C 310/197) WRITTEN QUESTION E-0884/98 by Bill Miller (PSE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Length of time to reply to correspondence What is the average length of time that it takes an official of the Commission to respond to correspondence from a Member of the European Parliament? Joint answer to Written Questions E-0882/98, E-0883/98 and E-0884/98 given by Mr Santer on behalf of the Commission (14 April 1998) The Commission ensures that all correspondence is answered as quickly as possible. Much depends, however, on whether or not the reply needs to be translated, whether different departments have to cooperate in the drafting, and on the technical nature of the matters raised. In the interests of effective cooperation between institutions, it has been decided that a letter from a Member of Parliament should normally be answered within three weeks. If a letter from a Member of Parliament is registered by the Commission(cid:146)s mail department on arrival, that department, which is part of the Secretariat- General, will monitor replies and send a reminder to the departments concerned if they fail to answer within the time limit. This procedure will not be affected by the approach of the millennium. (98/C 310/198) WRITTEN QUESTION E-0885/98 by Bill Miller (PSE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Access to documentation Is the Commission aware of the decision of the Court of First Instance of 6 February 1998 (Case T-124/96) concerning access to documentation? If so, does the Commission intend to comply with point 6 of this decision which sets out a Code of Conduct? If so, does the Commission accept that point 6 states that the public will have the widest possible access to documents held by the Commission and the Council (documents in this instance meaning any written text, whatever its medium, which contains existing data and is held by the Commission or Council)?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 801/98 του Peter TRUSCOTT προς την Επ τροπή. Άνοιγμα της ιαπωνικής αγοράς φωτογραφικών υλικών ευρείας κατανάλωσης

eurovoc_concepts:
Japan
United States
World Trade Organisation
competition law
international competition
international economic law
liberalisation of the market
market access
photographic industry
the EU's international role


title: PREGUNTA ESCRITA n. 835/98 del Francisca SAUQUILLO PÉREZ DEL ARCO a la Comisión. Reconocimiento del título de ingeniero técnico en los concursos de la Comisión

eurovoc_concepts:
European official
Spain
administrator
competition (EU)
diploma
engineer
equal treatment
equivalence of diplomas
recognition of studies
recruitment

text: 19. 11. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 354/29 Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (8 de mayo de 1998) La Comisio·n esta· realizando un minucioso examen del problema al que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, y le informara· de su resultado lo ma·s ra·pidamente posible. (98/C 354/60) PREGUNTA ESCRITA E-0829/98 de Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Titulacio·n en los concursos de la Comisio·n La exigencia de la Comisio·n de estar en posesio·n de un t(cid:14)·tulo universitario para los concursos u oposiciones generales de categor(cid:14)·a A convocados para acceder a la Funcio·n Pu·blica Europea, ¿es una titulacio·n homoge·nea para todos los pa(cid:14)·ses de la Unio·n Europea? El te·rmino espan(cid:152)ol «Licenciatura», ¿es una titulacio·n homoge·nea y homologable en todos los pa(cid:14)·ses de la Unio·n Europea para acceder a la Funcio·n Pu·blica Europea? ¿No cree la Comisio·n que el te·rmino «t(cid:14)·tulo universitario» puede conducir a interpretaciones diferentes, puesto que no todos los t(cid:14)·tulos universitarios tienen la misma equivalencia en la Unio·n Europea? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisio·n (27 de abril de 1998) En sus respuestas a preguntas anteriores similares (1), la Comisio·n expuso detalladamente su enfoque general sobre los t(cid:14)·tulos que dan acceso a la categor(cid:14)·a A/LA de la funcio·n pu·blica europea. La Comisio·n no puede por menos de insistir claramente en el hecho de que en todos los anuncios de concurso para el acceso a la categor(cid:14)·a A, se indica que, en lo que se refiere a los t(cid:14)·tulos, «El Tribunal tendra· en cuenta al respecto las diferentes estructuras acade·micas». (1) Pregunta E-2749/97 de la Sra. Garc(cid:14)·a Arias › DO C 82 de 17. 3. 1998. Pregunta E-4186/97 de la Sra. Du¤hrkop Du¤hrkop › DO C 304 de 2. 10. 1998, p. 15. Preguntas E-635/98 a 645/98 del Sr. Herna·ndez Mollar › Preguntas E-669/98 a 679/98 del Sr. Gutie·rrez D(cid:14)·az › Preguntas E-724/98 a 728/98 del Sr. Me·ndez de Vigo › Ver pa·gina 11. (98/C 354/61) PREGUNTA ESCRITA E-0835/98 de Francisca Sauquillo Pe·rez del Arco (PSE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Reconocimiento del t(cid:14)·tulo de ingeniero te·cnico en los concursos de la Comisio·n A la vista de las diferencias en los sistemas nacionales de ensen(cid:152)anza, que suponen casos de discriminacio·n entre los nacionales de los Estados miembros para su acceso a la funcio·n pu·blica europea en su categor(cid:14)·a A/LA, afectando concretamente a los ingenieros te·cnicos espan(cid:152)oles, ¿piensa la Comisio·n proponer el establecimiento de un sistema objetivo de reconocimiento de titulaciones m(cid:14)·nimas, a falta del cual los ingenieros te·cnicos espan(cid:152)oles se ven discriminados respecto a sus homo·logos de los Estados miembros, cuya titulacio·n tiene el mismo nivel de cualificacio·n profesional aunque diferente denominacio·n acade·mica?


title: QUESTION ECRITE no 892/98 de Daniela RASCHHOFER à la Commission. Aide à la Bosnie

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
aid programme
economic reconstruction
emergency aid
financial cooperation
peacekeeping

text: 22. 12. 98 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 402/39 (98/C 402/047) QUESTION (cid:201)CRITE E-0848/98 posØe par Antoni GutiØrrez D(cid:237)az (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (26 mars 1998) Objet: DØchets solides urbains (cid:224) Formentera (Espagne) Il existe au cap de Barbarie, sur l(cid:146)(cid:238)le de Formentera (BalØares, Espagne) une dØcharge municipale de dØchets solides urbains situØe sur une falaise entre deux torrents. Cette dØcharge fait actuellement l(cid:146)objet d(cid:146)une procØdure judiciaire engagØe (cid:224) la demande du service des dØlits Øcologiques du tribunal supØrieur de justice des BalØares pour dØlit prØsumØ de prØvarication dans sa lØgalisation. D(cid:146)autre part, les riverains ont entamØ une procØdure de contentieux administratif destinØe (cid:224) prouver le caractŁre illØgal de cette dØcharge et (cid:224) dØmontrer le problŁme Øcologique grave que posent tant sa localisation que sa gestion. Ce problŁme concerne l(cid:146)(cid:238)le dans son ensemble. La dØcharge est en fermentation permanente, ce qui entra(cid:238)ne l(cid:146)Ømission de dioxines qui contaminent les personnes, les animaux et les plantes. Ajoutons (cid:224) cela qu(cid:146)elle pollue gravement la mer MØditerranØe car, n(cid:146)Øtant pas Øtanche et ne disposant d(cid:146)aucun systŁme de collecte des eaux d(cid:146)infiltration, celles-ci s(cid:146)Øcoulent toutes dans la mer en raison de la dØclivitØ du site. Il existe Øgalement un risque d(cid:146)avalanche potentiel qui dØclencherait une catastrophe Øcologique. Une aide financiŁre de la CommunautØ est indispensable pour rØsoudre le grave problŁme posØ par les dØchets urbains solides sur cette petite (cid:238)le, mais la solution ne consiste vraisemblablement pas (cid:224) conserver cette dØcharge polluante. Comme il se peut que le gouvernement de la CommunautØ autonome des BalØares affecte (cid:224) cette dØcharge un certain montant des crØdits provenant de fonds europØens, la Commission pourrait-elle indiquer: 1. Si elle conna(cid:238)t l(cid:146)existence de cette dØcharge? 2. Dans l(cid:146)affirmative, si elle est au courant de la procØdure judiciaire en cours? 3. Si elle a prØvu, dans le cadre d(cid:146)un programme dØterminØ, des crØdits budgØtaires pour financer le traitement des dØchets solides urbains (cid:224) Formentera? 4. Dans l(cid:146)affirmative, si cette aide est destinØe au maintien de la dØcharge actuelle? RØponse donnØe par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (26 mai 1998) La Commission n(cid:146)a pas connaissance des faits ØvoquØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Elle prendra les contacts nØcessaires afin de recueillir toutes prØcisions sur ces faits et de s(cid:146)assurer que toutes les directives applicables soient entiŁrement respectØes. Des interventions (cid:224) caractŁre environnemental sont financØes dans le programme opØrationnel BalØares 5b par le Fonds europØen de dØveloppement rØgional (actions 2-5 en faveur des centres ruraux). Toutefois, l(cid:146)on ne constate aucune intervention sur Formentera (cid:224) ce titre, (cid:224) l(cid:146)exception de crØdits d(cid:146)Øtudes partagØs entre Ibiza et Formentera, et destinØs (cid:224) la rØalisation de plans parcellaires (0,7 million de ESP, soit environ 4 250 Øcus) et de plans d(cid:146)occupation du sol (1,3 millions de ESP, soit environ 7 800 Øcus). Il faut noter en outre que la question posØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire n(cid:146)a jamais ØtØ ØvoquØe en comitØ de suivi 5b. (98/C 402/048) QUESTION (cid:201)CRITE E-0892/98 posØe par Daniela Raschhofer (NI) (cid:224) la Commission (26 mars 1998) Objet: Aide (cid:224) la Bosnie La dØlØgation Ad-hoc du Parlement europØen, sous la conduite de Tom Spencer, a rØvØlØ que l(cid:146)octroi par la Commission d(cid:146)aides (cid:224) la reconstruction de la Bosnie, d(cid:146)un montant de 408 millions d(cid:146)Øcus, s(cid:146)effectuait de fa(cid:231)on totalement inefficace et sans aucune coordination. Le chef de la dØlØgation Øvoque en l(cid:146)espŁce des mØthodes bureaucratiques de l(cid:146)UE inadaptØes et inefficaces


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Valkoinen kirja työaikadirektiivin ulkopuolisista toimialoista"

eurovoc_concepts:
EU action
application of EU law
arrangement of working time
occupational health
working time

text: C 157/74 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 5. 98 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Valkoinen kirja työaikadirektiivin ulkopuoli- sista toimialoista” (98/C 157/18) Komissio päätti 17. heinäkuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Valkoinen kirja työaikadirektii- vin ulkopuolisista toimialoista”. Asian valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto antoi lausuntonsa 12. maaliskuuta 1998. Esittelijä oli Joseph Konz. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. –26. maaliskuuta 1998 pitämässään 353. täysistunnossa (maaliskuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 101 ääntä puolesta, 6 vastaan, ja 7 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Tämän lausunnon kohteena olevassa valkoisessa kirjassa pyritään määrittelemään, miten voidaan parhai- ten huolehtia työajan osalta sellaisten työntekijöiden työsuojelusta, jotka eivät nykyisin kuulu tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetun neuvoston direktiivin 93/104/EY soveltamisalaan. Komissio on tutkinut asiaa Euroopan parlamentin kehotuksesta ja toteaa toimialakohtaisten analyysien ja arviointien pe- rusteella, että ongelma vaatii ratkaisua. Kaikilla työaika- direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jäävillä toimi- aloilla on työntekijöitä, joiden työpäivän pituutta ei ole säädelty tai joille ei ole taattu riittävää lepoaikaa. Jos toimenpiteisiin ei ryhdytä, kilpailu sisämarkkinoilla ja eri kuljetusmuotojen välillä saattaa vääristyä. Ongelmaa voidaan lähestyä neljällä tavalla: 1) muihin kuin velvoitteisiin perustuva ratkaisumalli; 2) täysin alakohtainen ratkaisumalli; 3) alakohtaisesti eriytetty ratkaisumalli; 4) monialainen ratkaisumalli. Komissio ehdottaa, että asiassa edetään kolmannen vaihtoehdon eli alakohtaisesti eriytetyn ratkaisumallin mukaisesti edellyttäen, ettei valkoisesta kirjasta saatava palaute anna aihetta muuhun. Jos ongelma ratkaistaan kolmannen vaihtoehdon mukaisesti, neuvoston direktii- vin 93/104/EY soveltamisalaan sisällytettävä toiminta erotetaan toimista, jotka edellyttävät erityistoimenpi- teitä. Se merkitsisi tässä tapauksessa seuraavaa: – Edellä mainittu direktiivi ulotetaan kokonaisuudes- saan koskemaan kaikkia kiinteässä asemapaikassa työskenteleviä. Voimassa olevia poikkeuksia mukau- tetaan siten, että tarve palvelujen jatkuvuuteen ja toiminnalliset edellytykset otetaan erityisesti huo- mioon. – Kaikki ”liikkuvat” työntekijät ja ”muuta merellä tehtävää työtä” tekevät sisällytetään direktiivin so- veltamisalaan, siltä osin kuin on kyse direktiivissä säädetyistä : • neljän viikon palkallisesta vuosilomasta; • yötyöntekijöiden terveystarkastuksista; • riittävän lepoajan takaamisesta; • vuosittaisen työajan enimmäispituuden määrittä- misestä. – Hyväksytään uusia säännöksiä tai muutetaan voi- massaolevaa toimialakohtaista erityislainsäädäntöä ”liikkuvien” työntekijöiden ja ”muuta merellä tehtävää työtä” tekevän henkilöstön työ- ja lepo- ajoista. Komissio toivoo, että toimialakohtaisiin toimenpiteisiin voidaan ryhtyä työmarkkinaosapuolten välisten sopi- musten avulla. 1. 2. Neuvosto hyväksyi direktiivin 93/104/EY tie- tyistä työajan järjestämistä koskevista tekijöistä vasta 23. marraskuuta 1993, vaikka komissio teki direktiivi- ehdotuksensa jo 20. syyskuuta 1990 (1). Ennen kuin sopimukseen päästiin neuvostossa (työllisyys- ja sosiaali- asiat), asiaa pyöriteltiin poliittisella tasolla. Tuloksena oli, että Yhdistynyt kuningaskunta päätti ehdollisesta ulkopuolelle jättäytymisestä viikottaisen työajan osalta, 17 artiklassa esitetyt, liian laveasti muotoillut poikkeuk- set ulotettiin koskemaan kaikkea johtohenkilöstöä ja useat toimialat jätettiin direktiivin soveltamisalan ulko- puolelle. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin hylkäsi 1. 3. 12. marraskuuta 1996 kanteen, jonka Yhdistynyt kunin- gaskunta oli nostanut neuvostoa vastaan. Tuomiossa todetaan, että kyseinen direktiivi ei ylitä tasoa, joka on tarpeen työntekijöiden työsuojelutavoitteiden saavutta- miseksi. Direktiivi 93/104/EY on siten lainvoimainen kaikissa jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioiden oli määrä siirtää direktiivi omaan lainsäädäntöönsä viimeistään 23. mar- raskuuta 1996. (1) COM(90) 317 final – SYN 295 – EYVL C 254, 9. 10. 1990. 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 157/75 1. 4. Direktiivi perustuu Euroopan yhteisön perusta- missopimuksen 118 a artiklaan, jonka mukaan jäsenval- tiot ”pyrkivät parantamaan erityisesti työympäristöä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemisek- si (– –)”. Direktiivin johdanto-osan neljänteen ja viiden- teen kappaleeseen on myös kirjattu työntekijöiden so- siaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskir- jan (1) merkittävien 7, 8 ja 19 kohtien sisältö sekä periaate, jonka mukaan työturvallisuuden, työtervey- denhuollon ja työntekijöiden terveyden tason paranta- minen työpaikalla on tavoite, joka olisi säilytettävä ensisijaisena tavoitteisiin nähden. taloudellisiin puhtaasti 1. 5. Työntekijöiden työsuojelua koskevien vähim- mäissääntöjen soveltaminen on välttämätöntä sisämark- kinoiden asianmukaisen toiminnan kannalta. 2. Yleistä Talous- ja sosiaalikomitea (TSK) hyväksyi 2. 1. 18. joulukuuta 1990 suurella ääntenenemmistöllä lau- sunnon (2) kyseisestä direktiiviehdotuksesta (3), jossa ei siinä vaiheessa esitetty tiettyjen toimialojen jättämistä direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Juuri tämä ulkopuolelle jättäminen on syynä nyt lausun- topyynnön kohteena olevan valkoisen kirjan laatimi- seen. TSK hyväksyi komission ehdotukset haluten siten korostaa niiden merkitystä ja viittasi useaan otteeseen asiaa koskeviin Genevessä sijaitsevan Kansainvälisen työjärjestön ILOn säännöksiin. Missään vaiheessa ei suositeltu minkään toimialan jättämistä direktiivin so- veltamisalan ulkopuolelle, sillä direktiiviehdotuksessa pyrittiin sääntelemään vain eräitä työajan järjestämiseen liittyviä näkökohtia, ja tekstissä säädettiin myös tietyin edellytyksin sovellettavista poikkeusmahdollisuuksista. TSK katsoi tuolloin, että kyseinen direktiiviehdotus: – ei millään tavalla vähentänyt työaikojen tai tuotanto- kaluston käyttöaikojen joustavuutta; – ei supistanut kokonaistyöaikaa; – ei aiheuttanut paineita vuoro- ja yötyön yhdenmukais- tamiseen yhteisössä. 2. 2. Kolme vuotta myöhemmin neuvosto arvioi, ettei ollut tarpeen toimia komission ja TSK:n ehdottamalla tavalla. Se päätti oma-aloitteisesti jättää direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle suuren osan toimialoja. Päätös oli työelämän kannalta käsittämätön, varsinkin kun direktiiviehdotuksessa oli useita säännöksiä, joilla oli tarkoitus huolehtia siitä, että direktiivin periaatteita voitaisiin soveltaa joustavasti myös erityistilanteisiin. Neuvoston päätöksellä annettiin mahdollisuus poiketa direktiivin tärkeimmistä säännöksistä vuosilomaa lu- kuun ottamatta. Poikkeaminen on mahdollista mitä moninaisimmissa tilanteissa ja erityisesti silloin, ”kun (1) Eurooppa-neuvoston kokous Strasburgissa 9. joulukuuta 1989. (2) EYVL C 60, 8. 3. 1991, s. 26. (3) COM(90) 317 final – SYN 295 – EYVL C 254, 9. 10. 1990. on kyse toiminnasta, jossa työntekijän työpaikka ja asuinpaikka ovat kaukana toisistaan, taikka kun työnte- kijän eri työpaikat ovat kaukana toisistaan”. 2. 3. TSK puolestaan totesi tuolloin neuvoston perus- telleen päätöstään tietynlaisen toiminnan ulkopuolelle jättämisestä tämän toiminnan erityisluonteella mi- tenkään kiistämättä kyseisten alojen työntekijöiden sosiaalisen suojelun tarvetta. Direktiivin johdanto-osan kuudestoista kappale heijastaa hyvin tätä ajattelutapaa sekä poliittista tahtoa ratkaista ongelma toisin: ”(– –) tietyillä toimialoilla, jotka eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan, voi olla tarpeen, että työn erityisen luonteen vuoksi työaikajärjestelyissä toteutetaan erillistoimenpiteitä. ” 2. 4. TSK pani merkille myös direktiivin hyväksymis- päivänä annetun komission ilmoituksen: ”Komissio pidättää itsellään oikeuden esittää viipymättä direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jätettyjä toimialoja koske- via ehdotuksia, joissa otetaan huomioon kunkin toimi- alan erityispiirteet. ” TSK on myöhemmin seurannut kiinnostuneena 2. 5. komission ja Euroopan parlamentin erilaisia aloitteita asiassa. Esimerkiksi yhteistä liikennepolitiikkaa koske- vasta komission toimintaohjelmasta 1995–2000 käydyn keskustelun yhteydessä Euroopan parlamentti totesi seuraavaa: ”(– –) on tarpeen esittää työaikaa koskevia lainsäädäntöehdotuksia liikenteen alalla erityisesti sil- loin, kun työmarkkinaosapuolet eivät pääse sopimuk- seen”. 2. 6. TSK on samaa mieltä kuin komissio, joka toteaa lausuntopyynnön kohteena olevassa valkoisessa kirjas- saan, että: – ei ole mitään objektiivista perustetta jättää tietty ala täysin direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle; – ei ole syytä kohdella kiinteässä asemapaikassa työs- kenteleviä eri tavoin kuin direktiivin soveltamisalaan jo kuuluvia työntekijöitä; – työsuojelun vähimmäistason takaamiseksi direktiivin perusperiaatteita olisi sovellettava kaikkiin työnteki- jöihin; – työntekijöiden suojelun on oltava riittävää sellaisten haitallisten vaikutusten varalta, jotka johtuvat työn epäsäännöllisyydestä tai yötyöstä; – työmarkkinaosapuolten väliset sopimukset olisivat paras ratkaisu. 3. Toimialakohtaisia huomioita 3. 1. Liikenne joka 3. 1. 1. ilmoittaa suoraan, että vuonna 1993 suuri määrä erityi- TSK on samaa mieltä kuin komissio, C 157/76 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 5. 98 sesti kiinteässä asemapaikassa työskenteleviä maantie-, rautatie-, sisävesi-, meri- ja lentoliikennealan työnteki- jöitä jätettiin ilman minkäänlaista objektiivista perustet- ta direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle ja että kyseiset työntekijät olisi sisällytettävä direktiivin 93/104/EY soveltamisalaan. TSK:n velvollisuutena on kiinnittää huomiota yhteisön säädökseen, jota sovelletaan myös itsenäisiin ammatin- harjoittajiin, eli asetukseen N:o 3820/85 (ETY), jossa määrätään pisin mahdollinen ajoaika ja lyhyin mahdolli- nen lepoaika. Sillä ei kuitenkaan säädellä työaikaa kokonaisuudessaan. Kysymys on henkilöistä, jotka tekevät direktiivin sovel- tamisalaan sisällytettyjen alojen työntekijöiden työhön rinnastettavaa työtä. Asia on erittäin tärkeä, sillä nämä henkilöt edustavat hyvin suurta osaa direktiivin sovelta- misalan ulkopuolelle jäävistä työntekijöistä. TSK pahoitteleekin, että komission valkoiseen 3. 1. 2. kirjaan, joka julkaistiin neljä vuotta sen jälkeen kun kyseiset työntekijät jätettiin direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, ei liity väliaikaista direktiiviä. 3. 1. 3. TSK toteaa, että ”liikkuviin” työntekijöihin sovellettavan direktiivin puuttuminen maakuljetusten alalla on jo aiheuttanut merkittäviä muutoksia eri kuljetusaloilla, ja monista eri syistä johtuvat lainsää- dännölliset viivästykset pahentavat entisestään usein riidanalaistakin tilannetta. Jos direktiivi olisi aikoinaan hyväksytty, kielteinen kehitys tai ainakin sen vaikutukset olisi voitu välttää. 3. 1. 4. TSK on vakuuttunut siitä, että maantieliiken- teen selvittämättömät ongelmat on ratkaistava vii- jotta estetään kilpailun pymättä. Tämä on tarpeen, vääristyminen tämän liikennemuodon piirissä ja eri liikennemuotojen välillä sekä maantieliikenteen parissa toisen lukuun työskentelevien kuljettajien työolosuhtei- den nopea heikkeneminen. Näistä kuljettajista noin 1,2 miljoonaa toimii henkilöliikenteen ja 2,1 miljoonaa tavaraliikenteen palveluksessa. On olemassa suuri vaara, että epäterve tilanne maakulje- tuksissa, jotka ovat yksi Euroopan talouden elinvoimai- sia aloja, saa aikaan huomattavia yhteiskunnallisia konflikteja ja sosiaalista dumppausta, jota ei voida hyväksyä. Euroopan yhteisön tulee myös suojautua kilpailun vääristymiseltä, jota aiheuttaa alhaisen sosiaaliturvata- son omaavista Euroopan ulkopuolisista maista tulevien maakuljetusyritysten harjoittama sosiaalinen dump- paus. Tässä yhteydessä on lisäksi huomattava, että direktii- viä 93/104/EY sovelletaan jo automaattisesti maantielii- kenteessä omaan lukuunsa (erityisesti kemian-, öljy- maatalous- rakennusalan ja elintarviketeollisuuden, sekä tukku- ja vähittäiskaupan palveluksessa) työskente- leviin kuljettajiin, joita on 3–3,5 miljoonaa. TSK ilmaisee tyytyväisyytensä siitä, että rauta- 3. 1. 5. tieliikenteen alalla työmarkkinaosapuolet pääsivät rau- tatieliikennettä käsittelevässä sekakomiteassaan sopi- mukseen jo 18. syyskuuta 1996. Sopimus voisi hyvin toimia esimerkkinä muille toimi- aloille sekä komissiolle, jonka olisi esitettävä tarvittavat direktiiviehdotukset neuvostolle. 3. 1. 6. TSK arvostaa myös sitä, että myös meriliiken- teen alalla työmarkkinaosapuolet ovat sekakomiteas- saan päässeet sopimukseen, joka on tarkoitus viimeis- tellä lähiaikoina. TSK toivoo komission tavoin, että jäsenvaltiot ratifioivat pikaisesti ILOn yleissopimuksen nro 180 (1996), joka koskee meriliikenteen työaikoja ja jonka Kansainvälinen työjärjestö hyväksyi Genevessä lokakuussa 1996. Liikenneneuvoston tuoreen julkilausuman mukaan rati- fioinnille on poliittista neuvottelupohjaa. Myös tämän maailmanlaajuiselle kilpailulle avoimen alan työmarkki- naosapuolet edellyttävät ratifiointia. 3. 1. 7. Sen sijaan komitea pahoittelee, etteivät työ- markkinaosapuolet ole päässeet sopimukseen sisävesilii- kennettä käsittelevässä sekakomiteassaan joki- ja järvi- liikenteeseen liittyvistä kysymyksistä sen vuoksi, että eräillä työnantajilla ei mielestään ollut valtuuksia tehdä sopimusta. 3. 1. 8. TSK odottaa kärsimättömänä lentoliikenteen alan sopimusta, jossa tilapäisryhmän olisi vain vahvistet- tava lentoajan enimmäismäärät (”Flying Time Limita- tion”). 3. 2. Merikalastus 3. 2. 1. TSK myöntää ilman muuta, että merikalastuk- sen alan työolosuhteet ja työn luonne ovat hyvin poikkeukselliset ja epäyhtenäiset. Tämä johtuu erityi- sesti kalastusmuodoista ja -menetelmistä, kalastusalus- ten koosta sekä siitä, että kalastajista suuri osa on itsenäisiä ammatinharjoittajia. Ala on jatkuvien muutos- ten kohteena, ja TSK toteaakin, että työaikaongelmien ratkaisematta jättämisellä saattaa olla vakavia seurauk- sia yhteisön merikalastusohjelmien toteuttamiselle. Seu- raukset tulevat vaikuttamaan kaikkiin osapuoliin. 3. 2. 2. Merikalastuksessa kuolemantapausten ja työ- tapaturmien määrä on paljon suurempi kuin muilla aloilla. TSK:n mielestä olisikin ensisijaisen tärkeää huolehtia riittävällä tavalla juuri merikalastusalan työn- 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 157/77 tekijöiden työsuojelusta, sillä väsymyksen ja tapatur- mien välinen yhteys on selvästi todettu. Tätä periaatetta ei voida kyseenalaistaa vetoamalla ikivanhoihin käytän- töihin, joiden hyödyllisyys kannattaisi tutkia, eikä talou- dellisista syistä, kuten yhteisöjen tuomioistuinkin on nimenomaisesti todennut (1). 3. 4. 2. TSK toteaa lisäksi, että merkittävät eroavuudet (maiden sisälläkin) tällä hyvin omaleimaisella alalla vaarantavat lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä erikois- tuvien lääkäreiden psyykkisen ja fyysisen terveyden. Liiallisen työn tai liian vähäisen levon seurauksena kärsii myös heidän antamansa hoito, jonka laadusta he ovat vastuussa koko sairaalayhteisölle. 3. 2. 3. Näistä syistä TSK kehottaa työmarkkinaosa- puolia palaamaan neuvottelupöydän ääreen ja pyr- kimään sopimukseen ”sekakomiteassaan”. Jos sopimukseen ei päästä, osapuolten olisi toimitettava komissiolle ehdotuksia, jotta komissio voi tehdä neuvos- tolle direktiivin 93/104/EY yleisperiaatteiden pohjalta ehdotuksen asiakirjaksi, jossa otettaisiin huomioon ky- seisen elinkeinoalan näkemykset. 3. 3. Muu merellä tehtävä työ 3. 3. 1. TSK ilmaisee huolestuneisuutensa siitä, että mitkään valkoisen kirjan ehdotukset eivät näytä il- mentävän työmarkkinaosapuolten molemminpuolisia intressejä tällä alalla. Tilanne vaikuttaa johtuvan siitä, että toinen osapuoli ei ole halunnut ilmaista julkisesti pyrkimyksiään. TSK suosittelee, että komissio perustaisi ”tilapäisen sekakomitean”, jonka tehtävänä olisi määri- tellä alan työaikalainsäädännön sisältö. 3. 3. 2. TSK:n mielestä tämän ”tilapäisen sekakomi- tean” olisi työssään nojauduttava erityisesti sellaisiin lakeihin ja asetuksiin, työehto- ja muihin sopimuksiin, joita sovelletaan useimmissa maissa, joissa merityötä tehdään. Koska puheena oleva toiminta saattaa tulevaisuudessa saada uusia muotoja, TSK pitää asianmukaisen lainsäädännön saamista alalle hyvin tärkeänä. 3. 4. Lääkärien erikoistuminen 3. 4. 1. TSK toteaa heti aluksi, ettei ole pätevää syytä suorittavia jättää koulutuksen erikoistumisjaksoa lääkäreitä neuvoston direktiivin 93/104/EY soveltamis- alan ulkopuolelle: a) he eivät ole ”liikkuvia” työnteki- jöitä ja b) he eivät työskentele eri tavoin kuin työsuhteiset kollegansa, jotka eivät erikoistu ja jotka kuuluvat määritelmällisesti direktiivin soveltamisalaan. TSK pahoitteleekin, ettei komission valkoiseen kirjaan liity tilapäistä direktiiviä. 3. 4. 3. Komissio arvioi valkoisen kirjan kohdassa 66, että erikoistuvien lääkärien päivystyskysymys olisi ratkaistava jäsenvaltiotasolla. TSK muistuttaa kuiten- kin, että luonteeltaan hyvin erilaisten päivystys- ja varallaoloaikojen direktii- oltava vin 93/104/EY yleisten periaatteiden ja erityisesti työs- kentelyä seuraavaa lepoaikaa koskevien periaatteiden mukaisia. neuvoston on Jo nyt tulee ryhtyä ennakkotoimenpiteisiin kyseenalai- siksi osoittautuvissa sairaaloissa, jotta vältetään potilai- den saaman hoidon laadun kaikkinainen heikentyminen. 4. Päätelmät 4. 1. TSK antaa tukensa komissiolle, joka on ottanut pragmaattisen lähestymistavan taatakseen yhteisön työ- suojelun tason siltä osin kuin on kyse tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetun neuvoston direktiivin 93/104/EY tämänhetkisen soveltamisalan ulkopuolelle jätetyillä toimialoilla työskentelevien hen- kilöiden työajoista. TSK kannattaa kolmatta vaihtoehtoa ja siinä 4. 2. esitettyä kolmitahoista lähestymistapaa: 1) Ulotetaan direktiivi 93/104/EY koskemaan kokonai- suudessaan kaikkia kiinteässä asemapaikassa työs- kenteleviä. 2) Ulotetaan direktiivi 93/104/EY koskemaan kaikkia ”liikkuvia” työntekijöitä ja ”muuta merellä tehtävää työtä” tekevää henkilöstöä (merikalastajat mukaan lukien) seuraavien säännösten osalta: • neljän viikon palkallinen vuosiloma; • yötyöntekijöiden terveystarkastukset; • riittävän lepoajan varmistaminen; • vuosittaisen työajan enimmäismäärä. (1) EY:n tuomioistuimen 12. marraskuuta 1996 antama tuomio Yhdistyneen kuningaskunnan kanteesta neuvostoa vas- taan. 3) Hyväksytään kunkin toimialan osalta erityis- lainsäädäntö, joka koskee ”liikkuvien” työntekijöi- den ja tarpeellisin muutoksin ”merikalastuksen” parissa työskentelevien tai ”muuta merellä tehtävää työtä” tekevien työ- ja lepoaikoja. C 157/78 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 25. 5. 98 4. 3. Komission tavoin TSK toivoo edelleen, että työmarkkinaosapuolet pääsevät sopimukseen liikenteen ja merikalastuksen alalla. Komitea edellyttää komission jatkavan toimintaansa asian hyväksi. Komission olisi annettava lisää vastuuta työmarkkinaosapuolille ja samalla täsmennettävä, että tulevien säännösten on täytettävä seuraavat ehdot: – Säännökset sitovat direktiivin tavoin. – Säännöksiä sovelletaan kaikkiin asianomaisiin. – Säännösten perusteella ei voida heikentää nykyisiä työsuhteen ehtoja (ks. direktiivin 93/104/EY 18 artik- lan 3 kohta). – Säännöksiin sisällytetään direktiivin 93/104/EY säännökset mahdollisista ja tarpeellisista poikkeuk- sista. – Säännökset ovat läheisyysperiaatteen mukaisia. Tämä tarkoittaa sitä, että poikkeuksista voidaan neuvotella yritystasolla sekä jäsenvaltioissa aiemmin käytettyjä menettelytapoja noudattaen. – Säännökset tulevat voimaan samanaikaisesti; näin vältytään eri toimialojen väliseltä tuhoisalta kilpailul- Bryssel, 26. maaliskuuta 1998. ta, joka johtuisi siitä, että työntekijöiden työsuojeluun sovellettaisiin useita eri sääntöjä. – Säännöksissä korostetaan niiden yleishyödyllisyyttä, sillä liiallisesta työskentelystä johtuva väsymys on asianosaisten hyvinvoinnille ja turvallisuudelle todel- linen ja välitön riski. 4. 4. On itsestään selvää, että sen jälkeen kun työmark- kinaosapuolet ovat sopineet ”sekakomiteoissaan” koh- dan 4. 2 alakohdan 2 soveltamisesta kullakin toimialalla, nämä sopimukset on siirrettävä saman kohdan alakoh- dassa 3 tarkoitettuun toimialakohtaiseen lainsäädän- töön. 4. 5. Lopuksi TSK suosittelee, että työmarkkinaosa- puolten neuvottelujen päättämiselle asetettaisiin koh- tuullisen pikainen määräaika. Komission tehtävänä on ottaa neuvottelujen tulokset huomioon ja esittää neuvostolle mahdollisimman pian työaikaa koskevia käytännön ehdotuksia direktiivin soveltamisalan ulko- puolelle jääneillä toimialoilla työskentelevien työnteki- jöiden tehokkaan työsuojelun varmistamiseksi. Yrityk- sille on kuitenkin jätettävä riittävät mahdollisuudet toimia harkitsemallaan tavalla. TSK katsoo velvollisuudekseen korostaa niin ikään komitean kuulemisvelvoitetta asian käsittelyn eri vai- heissa. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 816/98 dell'on. José SALAFRANCA SÁNCHEZ-NEYRA alla Commissione. Richiesta cubana di adesione alla Convenzione ACP-UE

eurovoc_concepts:
ACP countries
Cuba
Lomé Convention
accession to an agreement
bilateral agreement
cooperation agreement (EU)

text: 19. 11. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 354/27 proprieta‘ ed origina odori estremamente sgradevoli che il Sig. Howard e gli altri abitanti della zona trovano inaccettabili. Ogni ragionevole tentativo di risolvere il problema livello locale si e‘ rivelato vano. Benche· gli odori non costituiscano un rischio per la salute, intende la Commissione chiarire il motivo per cui l(cid:146)invito a coprire l(cid:146)impianto non viene preso in considerazione? Una tale soluzione allevierebbe almeno gli insopportabili odori che hanno origine da tale impianto. Risposta data dalla Sig. ra Bjerregaard in nome della Commissione (30 aprile 1998) La direttiva 91/271/CEE del Consiglio, del 21 maggio 1991, sul trattamento delle acque reflue urbane (1) obbliga gli Stati membri a provvedere affinche· tutti gli agglomerati con un numero abitante equivalente (a. e. ) superiore a 2000 siano provvisti di sistemi di raccolta e di trattamento delle acque reflue urbane (l(cid:146)abitante equivalente e‘ l(cid:146)unita‘ di misura che rappresenta il carico organico prodotto da una persona in un giorno). In base alle informazioni ottenute dalle autorita‘ comunali, per l(cid:146)agglomerato di San Juan de los Terreros a Pulpi (Almer(cid:14)·a-Spagna), con un numero abitante equivalente leggermente inferiore a 15 000 e con forti variazioni stagionali, la data limite per la realizzazione di tale sistema e‘ il 31 dicembre 2005. Sempre in base alle informazioni pervenute alla Commissione, nel 1995 questo agglomerato ha installato un impianto di trattamento secondario (cioe‘ biologico) come richiesto dalla direttiva. Conformemente alla direttiva 85/337/CEE del Consiglio, del 27 giugno 1985, concernente la valutazione dell(cid:146)impatto ambientale di determinati progetti pubblici e privati (2), il progetto di impianto di depurazione era stato oggetto di una tale valutazione nel 1992. Occorre ricordare in proposito che, conformemente a detta direttiva, spetta allo Stato membro definire il grado di importanza dell(cid:146)impatto ambientale del progetto che determina la necessita‘ di tale valutazione, approccio ritenuto necessario nel caso specifico. Per quanto concerne le emissioni di odori degli impianti di depurazione delle acque, il comune ha installato una serie di letti di torba per trattare queste emanazioni e intende rafforzare tale trattamento aggiungendo una nuova serie di letti di torba. (1) GU L 135 del 30. 5. 1991. (2) GU L 175 del 5. 7. 1985. (98/C 354/57) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0816/98 di Jose· Salafranca Sa·nchez-Neyra (PPE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Richiesta cubana di adesione alla Convenzione ACP-UE Poiche· Cuba e‘ l(cid:146)unico paese latino-americano non legato all(cid:146)Unione europea da un accordo di cooperazione, puo‘ far sapere la Commissione se le autorita‘ cubane hanno chiesto di aderire alla Convenzione ACP-UE? In caso affermativo, e tenuto conto dell(cid:146)inversione di tendenza che cio‘ potrebbe comportare per le relazioni tra l(cid:146)Unione europea e Cuba, puo‘ dire la Commissione come ha reagito a tale richiesta? In che termini si e‘ pronunciata o intende pronunciarsi in merito a questa interessante iniziativa? Risposta data dal Sig. Marin in nome della Commissione (27 aprile 1998) La Commissione si pregia di rinviare l(cid:146)Onorevole Parlementare alla risposta da essa data all(cid:146) interrogazione scritta E-832/98 dell(cid:146)Onorevole Cabezo·n Alonso (1). (1) GU C 310 del 9. 10. 1998, pag. 136


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 875/98 von Florus WIJSENBEEK an die Kommission. Einzug von Führerschein und Kraftfahrzeugschein in Italien

eurovoc_concepts:
Italy
Netherlands
carrier
confiscation of property
driving licence
fine
highway code
offence
vehicle documents
vehicle registration

text: 9. 10. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 310/143 (98/C 310/193) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0875/98 von Florus Wijsenbeek (ELDR) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einzug von Fu¤hrerschein und Kraftfahrzeugschein in Italien Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) bei Verkehrsdelikten in Italien Fu¤hrerschein und Kraftfahrzeugschein niederla¤ndischer LKW-Fahrer ha¤ufig la¤nger als einen Monat eingezogen werden, so da(cid:223) es ihnen unmo¤glich ist, den Beruf des Kraftfahrers auszuu¤ben? Ha¤lt die Kommission eine derartige Vorgehensweise in Fa¤llen fu¤r vertretbar, in denen bei Verkehrsdelikten die Strafe nicht sofort bezahlt werden kann? Beabsichtigt die Kommission, auf die italienischen Beho¤rden dahingehend Druck auszuu¤ben, da(cid:223) ein einheitliches › und auf jeden Fall beschleunigtes › Verfahren zur Ru¤ckgabe eingezogener Dokumente eingefu¤hrt wird? Falls ja, wie? Falls nein, warum nicht? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (29. Mai 1998) Die Kommission pru¤ft zur Zeit das von dem Herrn Abgeordneten angesprochene Problem und wird ihm ihre Schlu(cid:223)folgerungen so bald wie mo¤glich mitteilen. (98/C 310/194) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0877/98 von Gunilla Carlsson (PPE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Warnhinweis auf schwedischem Kautabak In meiner schriftlichen Anfrage E-3530/97 (1) habe ich den Umstand angesprochen, da(cid:223) die EU-Richtlinie 92/41/EWG (2) vorschreibt, da(cid:223) die Verpackungen fu¤r schwedischen Kautabak mit der Aufschrift (cid:132)verursacht Krebs(cid:147) versehen werden mu¤ssen. Die Behauptung entbehrt jeglicher wissenschaftlicher Grundlage. Statt dessen belegen verschiedene Forschungsergebnisse, da(cid:223) es nichts gibt, was diesen Zusammenhang nachweist. Die Forderung nach Kennzeichnung eines bestimmten Erzeugnisses mit einem Warnhinweis, der offensichtlich fehlerhaft ist, schadet der Glaubwu¤rdigkeit der EU ernstlich. In der Antwort der Kommission vom 20. Januar wird ausschlie(cid:223)lich auf die Gro¤(cid:223)e des Warnhinweises eingegangen. Nicht die Tatsache, da(cid:223) die Richtlinie auf falschen Angaben beruht, schadet dem Vertrauen in die EU. Vor diesem Hintergrund bitte ich die Kommission, eine weitere Frage zu beantworten. Beabsichtigt die Kommission, eine Initiative zur A¤ nderung des Wortlauts dieser Richtlinie zu ergreifen? (1) ABl. C 174 vom 8. 6. 1998, S. 73. (2) ABl. L 158 vom 11. 6. 1992, S. 30. Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (4. Mai 1998) Die Rechtsvorschriften u¤ber die Kennzeichnung von Tabakerzeugnissen (Richtlinie des Rates 89/622/EWG (1) in der Fassung der Richtlinie des Rates 92/41/EWG vom 15. Mai 1992 zur A¤ nderung der Richtlinie 89/622/EWG zur Angleichung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mitgliedstaaten u¤ber die Kennzeichnung von Tabakerzeugnissen (2)) wurden vom Rat aufgrund der vorliegenden wissenschaftlichen Erkenntnisse verabschie- det, die in den Erwa¤gungsgru¤nden zu diesen Richtlinien ausdru¤cklich erwa¤hnt worden sind. Der Kommission sind keine neueren Erkenntnisse vorgelegt worden, aus denen hervorgeht, da(cid:223) Tabakerzeugnisse die menschliche Gesundheit nicht gefa¤hrden. (1) ABl. L 359 vom 8. 12. 1989. (2) ABl. L 158 vom 11. 6. 1992


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 833/98 του Jesus CABEZON ALONSO προς την Επ τροπή. Δημοκρατική ρήτρα και Σύμβαση της Λομέ

eurovoc_concepts:
ACP countries
EU aid
Lomé Convention
democracy
fundamental rights
human rights
international cooperation
rule of law
terms for aid

text: 11. 12. 98 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 386/49 Epiple·on, se o·,ti afora· to koinotiko· para·gvgo di·kaio, o fo·row fai·netai na ei·nai symbiba·simow me thn koinotikh· nomouesi·a gia toyw eidikoy·w fo·royw katana·lvshw. Sxetika· me to koino· sy·sthma Fo·roy Prostiue·menhw Aji·aw, to sympe·rasma ei·nai o·ti to a·ruro 33 thw (cid:201)kthw Odhgi·aw toy Symboyli·oy 77/388/EOK thw 17hw Mai(cid:143)oy peri· enarmoni·sevw tvn nomouesiv· n tvn kratv· n melv· n, tvn sxetikv· n me toyw fo·royw ky·kloy ergasiv· n. Koino· sy·sthma Fo·roy Prostiue·menhw Aji·aw: omoio·morfh forologikh· ba·sh (1), den empodi·zei thn epibolh· fo·roy o·pvw ayto·w poy anafe·retai apo· to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Synepv· w, ba·sei tvn plhroforiv· n poy diaue·tei h Epitroph·, den fai·netai na e·rxetai se anti·uesh o fo·row ayto·w me thn koinotikh· forologikh· nomouesi·a. (1) EE L 145, 13. 6. 1977. (98/C 386/066) GRAPTH ERVTHSH E-0833/98 ypobolh· : Jesœs Cabez(cid:243)n Alonso (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Dhmokratikh· rh·tra kai Sy·mbash thw Lome· H isxy·oysa Sy·mbash thw Lome· perie·xei rh·trew poy epitre·poyn thn anastolh· thw isxy·ow o·lvn h· merikv· n apo· ta pleonekth·mata h· tiw koinotike·w enisxy·seiw poy aporre·oyn apo· thn proanaferuei·sa sy·mbash, ea·n ka·poia apo· tiw ypogra·foysew xv· rew den se·betai ta anurv· pina dikaiv· mata, tiw uemeliv· deiw eleyueri·ew h· toyw kano·new thw dhmokrati·aw. Gia poie·w xv· rew efarmo·zetai sh·mera h gnvsth· vw «dhmokratikh· rh·tra» thw Sy·mbashw thw Lome·; Poie·w enisxy·seiw h· pleonekth·mata afaire·uhkan apo· tiw xv· rew ayte·w h· anesta·lh h efarmogh· toyw; Apa· nthsh toy k. Pinheiro ej ono·matow thw Epitroph· w (30 Aprili·oy 1998) H Epitroph· epiuymei· kata·rxh·n na episth·sei thn prosoxh· sth sxetikh· shmasi·a opoioydh·pote katalo·goy lo·gv thw eje·lijhw thw kata·stashw poy syxna· ei·nai idiai·tera astauh·w, se dedome·nh xv· ra. H Epitroph· epiuymei· eja·lloy na ypenuymi·sei o·ti h dhmokratikh· rh·tra poy perilamba·netai sto a·ruro 5 thw sy·mbashw toy Lome· kai poy kauista· to sebasmo· tvn dikaivma·tvn toy anurv· poy, tvn dhmokratikv· n arxv· n kai toy kra·toyw dikai·oy, e·na apo· ta oysiastika· stoixei·a ayth·w thw sy·mbashw, eynoei· kata·rxh·n thn ylopoi·hsh uetikv· n dra·sevn sa·yto· to plai·sio kai kauierv· nei ayta· ta stoixei·a vw ue·mata koinoy· endiafe·rontow kai vw antikei·meno dialo·goy. Ayth· h prose·ggish pre·pei epome·nvw na lhfuei· ypo·ch kyri·vw me e·na pney·ma koinh·w de·smeyshw e·nanti toy sebasmoy· kai thw proa·spishw tvn pagkosmi·vn ajiv· n. Kata·yth·n thn e·nnoia, ayth· h rh·tra efarmo·zetai se mega·lo ariumo· xvrv· n thw Afrikh·w, thw Karai¤bikh·w kai toy Eirhnikoy· (AKE). Oi dra·seiw poy xrhmatodoth·uhkan sa·yto· to plai·sio, ane·rxontan se 200 ekat. ecu peri·poy, metajy· toy 1994 kai 1997, kai aforoy·san idi·vw th sth·rijh tvn dhmokratikv· n diadikasiv· n, thn eni·sxysh thw dikaiosy·nhw, th sth·rijh tvn koinoboyli·vn kai toy aneja·rthtoy ty·poy, thn ekpai·deysh sxetika· me ta dikaiv· mata toy anurv· poy kai me thn eirh·nh, tiw apostole·w parathrhtv· n se o·,ti afora· ta dikaiv· mata toy anurv· poy kai thn prostasi·a tvn eya·lvtvn oma·dvn. Ayth· h uetikh· prose·ggish e·xei vw syne·peia th dynato·thta efarmogh·w tvn kata·llhlvn me·trvn sthn peri·ptvsh sobarv· n kai mo·nimvn parabia·sevn tvn dikaivma·tvn toy anurv· poy h· diakoph·w tvn dhmokratikv· n diadikasiv· n. Me·xri sh·mera, me ejai·resh tiw anurvpistike·w boh·ueiew h· th boh·ueia poy proori·zetai gia toyw ftvxo·teroyw plhuysmoy·w, h xrhmatodotikh· kai texnikh· synergasi·a e·xei pagv· sei me to Soyda·n apo· to 1990, me to prv· hn Zai(cid:143)r apo· to 1992 kai me th Nighri·a apo· to 1995. Pio· pro·sfata, e·xoyn diatypvuei· oi o·roi ston tome·a toy sebasmoy· tvn dikaivma·tvn toy anurv· poy, yp(cid:146)o·ch tvn ne·vn arxv· n thw Lai¤kh·w Dhmokrati·aw toy Kongko·, gia thn plh·rh kai sfairikh· epana·lhch thw synergasi·aw. Me orisme·new xv· rew, h synergasi·a synanta· dyskoli·ew poy apaitoy·n thn kata·llhlh metaxei·rish. Pro·keitai gia thn Ishmerikh· Goyi¤ne·a me thn opoi·a h proodeytikh· epana·lhch thw xrhmatodotikh·w kai texnikh·w synergasi·aw apotelei· syna·rthsh thw proo·doy poy ua shmeivuei· sto sebasmo· tvn dikaivma·tvn toy anurv· poy, tvn dhmokratikv· n arxv· n kai toy kra·toyw dikai·oy. Pro·keitai epi·shw gia xv· rew o·pvw h Somali·a, h Sie·rra Leo·ne kai to Mpoyroy·nti, gia tiw opoi·ew h eidikh· metaxei·rish aitiologei·tai apo· thn kata·stash kri·sevw h· sygkroy·sevn poy antimetvpi·zoyn ayte·w oi xv· rew


title: WRITTEN QUESTION No. 839/98 by Ernesto CACCAVALE to the Commission. Systematic use of seasonal contracts by southern Italian motorway building firms

eurovoc_concepts:
EU financing
European Regional Development Fund
fight against unemployment
motorway
recruitment
seasonal employment
transport infrastructure
work contract

text: C 386/50 Official Journal of the European Communities EN 11. 12. 98 (98/C 386/067) WRITTEN QUESTION E-0839/98 by Ernesto Caccavale (UPE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Systematic use of seasonal contracts by southern Italian motorway building firms For the past ten years or more, southern Italian motorway building firms have continued to recruit workers under seasonal contracts. Although there are still staff shortages in some sectors, the number of (cid:145)casual labourers(cid:146) has risen above four hundred. Since 1992, while they have been awaiting a final contract, they have continued to work for just three months a year without the benefit of social security contributions, incentives, or settlement at the end of each quarter. Moreover, because they have spent too long waiting for a proper contract, many of them have reached an age at which they have no prospect whatsoever of finding a job in any of the normal ways. The firms in question resort to such practices even though they have obtained and are still receiving the Community funding provided for under European Regional Development Fund programmes to finance the expansion, reorganization, and modernization of motorway networks. It follows that such funding should enable the firms to recruit employees under permanent contracts and, at any rate, curb the policy of seasonal recruitment. Can the Commission check whether the firms concerned are entitled to hire workers on a seasonal basis when they are benefiting from the plethora of money and advantages designed to combat southern Italy(cid:146)s endemic unemployment? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (24 April 1998) This is not a matter for the Commission. The structural funds regulations contain no specific requirements in respect of the type of contract used to employ those engaged on the construction or management of infrastructure projects cofinanced by the funds. (98/C 386/068) WRITTEN QUESTION E-0868/98 by Ursula Stenzel (PPE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Alpine transit The Commission would like to submit a proposal for the harmonization of the prohibitions relating to the use of heavy goods vehicles at weekends and on public holidays. Only eight Member States have restrictions on the use of HGVs, which differ, Austria having the strictest legislation. This regulation will therefore have far-reaching implications. Does the Commission see any way of retaining the prohibition of the use of HGVs on Saturdays, which is so important for Austria, and if not, in what circumstances might there be exceptions? Austria has most public holidays in the EU, and a numerical ceiling would have lasting implications for Austria. Can the Commission say whether there are plans to take account of the large number of Austrian public holidays, and what form might this take in practice? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (23 April 1998) The Honourable Member refers to a recent Commission proposal for a directive to harmonise rules governing driving bans on heavy goods vehicles (1)