title: Komission tiedonanto - Julkiset hankinnat Euroopan unionissa

eurovoc_concepts:
application of EU law
competition
corruption
public contract
single market

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 11. 03. 1998 KOM(1998)1431opull. KOMISSION TIEDONANTO JULKISET HANKINNAT EUROOPAN UNIONISSA 1 2 JOHDANTO LAINSÄÄDÄNNÖLLISEN KEHYKSEN MUKAUTTAMINEN MARKKINOIDEN MUUTOKSIIN 2. 1 Pääperiaatteet : Yksinkertaistaminen ja joustava vastaaminen markkinoiden kehitykseen 2. 1. 1 Tavoite 2. 1. 2 Lainsäädäntöpaketin antaminen 2. 1. 2. 1 Direktiivin 93/38/ETY soveltamisalan mukauttaminen sen kattamilla aloilla tapahtuvaan muutokseen 2. f. 2. 2 Vuoropuhelumahdollisuuksien kehittäminen 2. 1. 2. 3 Puitesopimusten asema 2. 1. 2. 4 Toimiluvat ja muut julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyömuodot 2. 1. 3 Selventäminen ja konsolidointi 2. 2 Julkisia hankintoja koskevan politiikan täytäntöönpanon parantaminen : jäsenvaltioiden, komission ja talouselämän toimijoiden yhteinen tehtävä 2. 2. 1 Tavoite 2. 2. 2 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen menettelyn parantaminen 2. 2. 3 Riippumattomat viranomaiset 2. 2. 4 Markkinoiden seuranta 2. 2. 5 Tarkastusmenettely (attestaatio): hankintamenettelyjen noudattamisesta takuu syrjimättömien 2. 2. 6 Lahjonnan estäminen 2. 2. 7 Komission tekemät sopimukset 3 YRITYSTOIMINNALLE JA ERITYISESTI PK-YRITYKSILLE MYÖNTEISEN TOIMINTA-YMPÄRISTÖN KEHITTÄMINEN 3. 1 Koulutus, tiedottaminen ja pk-yritysten toimintaa edistävät toimenpiteet 3. 1. 1 Tavoite 3. 1. 2 Tiedotus 4 8 8 8 9 9 10 11 12 13 15 15 15 17 17 19 19 19 21 21 21 21 3. 1. 3 Koulutus ja oikeat toimintatavat 3. 1. 4 Pk-yritysten toimintaa edistävät toimenpiteet 3. 1. 5 Tarjoajien kelpuuttamismenetelmät 3. 2 Tavoitteena tehokas sähköinen hankintajärjestelmä 3. 2. 1 3. 2. 2 EU:n valmistaminen uusiin sähköisen kaupankäynnin asettamiin haasteisiin Edessä yleiseurooppalainen sähköisiä hankintamenettelyjä järjestelmä, jossa sovelletaan 3. 2. 3 Ehdotetut toimenpiteet 4 YHTEENSOPIVUUS MUIDEN YHTEISÖN POLITIIKKOJEN KANSSA SEKÄ NIIDEN TÄYDENTÄMINEN 4. 1 Tavoite 4. 2 Puolustusala 4. 3 Ympäristönäkökohdat 4. 4 Sosiaaliset näkökohdat 4. 5 Kuluttajansuojelu 4. 6 Kansainvälisyys 4. 6. 1 4. 6. 2 4. 6. 3 Kolmansien maiden julkisten hankintamarkkinoiden avaaminen eurooppalaisille yrityksille Läheisten talouden alojen koskevaan unionin politiikkaan integroiminen julkisia hankintoja Tehokkuuden varmistaminen ulkoiseen apuun rahoittamien sopimusten tekemisessä liittyvien EU:n LIITE 1 LIITE 2 22 22 23 24 24 25 26 28 28 28 29 31 32 32 32 33 34 35 36 1 JOHDANTO Sisämarkkinoiden toiminnan optimointi on oleellisen tärkeää Euroopan unionille. Komission laatiman ja Amsterdamin Eurooppa-neuvoston ja Euroopan parlamentin vahvistaman Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelman* yhtenäismarkkinoiden tavoitteiden toteutuminen. Marraskuussa 1997 komissio julkaisi osana toimintasuunnitelmaa ensimmäisen painoksen Scoreôoar^-julkaisusta, joka lainsäädännön sisältää yksityiskohtaisia voimaansaattamis- ja täytäntöönpanotilanteesta. tietoja yhtenäismarkkinoita koskevan tarkoituksena on taata Scoreboardin tiedot vahvistivat, että julkiset hankinnat ovat yksi yhtenäismarkkinoiden avainalueista, joilla tulokset eivät vielä vastaa odotuksia. Tämä on erityisen tärkeä seikka julkisten hankintojen markkinoiden taloudellisen merkittävyyden vuoksi: ne ovat yli 720 mrd. ecua eli noin 11 prosenttia unionin BKT:sta, mikä vastaa puolta Saksan liittotasavallan BKT:sta. sisällyttämisestä ETA-sopimuksen Nykyisen politiikan tavoitteena on avata kansalliset julkisten hankintojen markkinat muista jäsenvaltioista tulevalle kilpailulle tarjoamalla kilpailukykyisille tarjoajille merkittäviä mahdollisuuksia. Nykyään markkinat on avattu myös ETA-maille ja Euroopan pääasiallisille kauppakumppaneille kuten Yhdysvalloille, Kanadalle ja Japanille. ETA-maiden osalta tämä on seurausta yhteisön julkisia hankintoja koskevan allekirjoittaneiden EFTA-maiden oikeuden kansalliseen oikeuteen. Sopimuksen perusteella ko. EFTA-maiden ja yhteisön yrityksillä on vastavuoroinen oikeus päästä osallisiksi toistensa hankinnoista. Politiikan pyrkimyksenä on edistää avoimia ja kilpailuun perustuvia hankintakäytäntöjä, joiden avulla rahalle saadaan paras vastine. Yhteisön laajuinen kilpailu julkisista hankinnoista johtaa varojen tehokkaaseen jakamiseen ja siten tehostaa julkisten palvelujen laatua sekä parantaa talouden kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä. Tehokas hankintatoiminta on erityisen tärkeää yhtenäisvaluuttan käyttöönottoa edeltävänä aikana ja vallitsevissa taloudellisen vakauden ja tiukan talousarvion olosuhteissa, jotta perustava muutos voisi tapahtua ongelmitta. Estämällä julkisten varojen tehottoman käytön ja tarjoamalla merkittävän keinon lahjonnan estämiseen tehokas julkinen hankintapolitiikka voi lisätä yleisön ja veronmaksajien luottamusta varojen käyttöön ja julkiseen hallintoon. Vaikka lahjonnan torjunta ei ole julkisia hankintoja koskevan politiikan ensisijainen tavoite, hankintamenettelyjen kehittäminen voi helpottaa myös tämän tavoitteen saavuttamista. 3 Tähän tiedonantoon sisältyvät ehdotukset, jotka koskevat julkisuutta, itsenäisten viranomaisten nimittämistä sekä läpinäkyvyyden ja selkeyden lisäämistä hankinnoissa vähentänevät toteutuessaan myös osaltaan lahjonnan mahdollisuuksia. 1 CSE (97) 1 lopullinen, 4. 6. 1997. 2 3 Ks. Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille; A Union Policy against Corruption Single Market Scoreboard, No 1, November 1997, SEC 97/2196. (COM(97)0192 - C4-0273/97) Perustamissopimukseen sisältyvistä periaatteista ja määräyksistä koostuva oikeudellinen kehys, jota on edelleen kehitetty kuuden direktiivin avulla, saatiin valmiiksi lähes neljä vuotta sitten. Ensimmäiset asiaa koskevat direktiivit ovat yli kaksikymmentä vuotta vanhoja. Useat jäsenvaltiot eivät kuitenkaan ole saattaneet voimaan kaikkia direktiivejä. Kuten marraskuun 1997 Scoreboard osoittaa, julkiset hankinnat on yksi alueista, joilla yhteisön säädösten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on ollut hitainta: ainoastaan 55,64 prosenttia direktiiveistä on saatettu moitteettomasti voimaan kaikissa jäsenvaltioissa. Lisäksi komission tiedonannosta Yhtenäismarkkinoiden vaikutus ja tehokkuus5 käy selvästi ilmi, että toistaiseksi saavutetut taloudelliset tulokset eivät vastaa odotuksia. Vaikka viranomaissektorilla tuonti ulkomailta onkin kasvanut vuodesta 1987 6%:sta 10%:iin, voidaan todeta peruspalvelusektorin hankintojen jääneen yhä suljetuiksi standardien, sertifiointi- ja laatujärjestelmien soveltamisen johdosta. Tämän lisäksi jäsenvaltioiden väliset hintaerot eivät näytä tasoittuneen kyseisenä aikana. Huolestuneena jäsenvaltioiden epäonnistumisesta direktiivien voimaansaattamisessa ja vähäisistä taloudellisista tuloksista komissio julkaisi marraskuussa 1996 vihreän kirjan Julkiset hankinnat Euroopan unionissa: Tulevaisuuden kysymyksiä6. Vihreää kirjaa koskevien lausuntojen suuri määrä on ilahduttava. Komissio on saanut lähes 300 vastausta laajalta joukolta keskeisiä toimijoita ja se haluaa kiittää kaikkia vastaajia - toimielimiä, jäsenvaltioita, yrityksiä ja hankintaviranomaisia, kysyntä- ja tarjontapuolia edustavia järjestöjä ja muita asianomaisia osapuolia - niiden merkittävästä osallistumisesta. Neuvostossa, Euroopan parlamentissa ja julkisia hankintoja käsittelevässä neuvoa-antavassa komiteassa käydyt keskustelut ovat myös olleet erittäin antoisia ja hyödyllisiä. Komissio on huolellisesti tutkinut kaikki saamansa vastaukset ja ottaa ne huomioon kaikissa tässä tiedonannossa ehdottamissaan toimenpiteissä. Komissio tunnustaa tarpeen elvyttää hankintapolitiikka täyden hyödyn saamiseksi ja määrittelee julkisia hankintoja koskevan politiikan suunnan Euroopan unionissa seuraavien viiden vuoden ajalle. Komission päätelmät ovat kahdenlaisia: ensinnäkin unionin on ryhdyttävä toimiin varmistaakseen, että nykyisellä julkisia hankintoja koskevalla järjestelmällä saadaan luvattu taloudellinen hyöty, ja toiseksi tämä järjestelmä on mukautettava muuttuvaan taloudelliseen ympäristöön. Tavoitteen saavuttaminen vaatii suunnattomia ponnistuksia kaikilta asianomaisilta: komissiolta, jäsenvaltioilta ja yksityiseltä sektorilta. Vaikka sisämarkkinoita koskevan politiikan tavoitteet ovat pysyneet samoina Rooman sopimuksesta saakka, Eurooppa on muuttunut valtavasti sen jälkeen, kun ensimmäiset julkisia hankintoja koskevat direktiivit annettiin 1970-luvulla. Tietovallankumous, valtion talousroolia koskevien asenteiden muuttuminen (yksityistäminen, julkisten palvelujen vapauttaminen, julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuudet), kireiden talousarvioiden käyttöönotto ja sisämarkkinoiden tuoma tavaroiden ja palveluiden rajat ylittävän kaupan kasvu ovat johtaneet erittäin kilpailuhenkiseen 4 Ks. Liite I 5 KOM (96) 520 lopull. , 30. 10. 1996. 6 KOM (96) 583 lopull. 27. 11. 1996 kaupalliseen ympäristöön. Tämä on lisännyt myös yleistä tietoisuutta tarpeesta torjua korruptio ja estää julkisten varojen väärinkäytökset. Vihreän kirjan perusteella käydyn keskustelun pääasiallinen johtopäätös on, että oikeudellista kehystä tulee yksinkertaistaa ja se tulee mukauttaa uuteen sähköiseen tapahtua siten, että samalla säilytetään aikakauteen. Tämän lainsäädäntöä perusrakenteen muuttumattomuus ja vältetään tarpeettomia, uutta edellyttäviä muutoksia. tulee kuitenkin Yhteisön vastaus ja tässä tiedonannossa ehdotetut toimenpiteet sisältävät seuraavat pääperiaatteet: • Komissio myöntää, että pysyvällä oikeudellisella kehyksellä on olennaisen tärkeä merkitys hankintamarkkinoiden ja markkinavoimien toiminnan luottamuksen säilymisen kannalta. Nykyinen oikeudellinen kehys ei kuitenkaan ole olemassa itsensä tähden, vaan sen vuoksi, että julkisten hankintojen markkinat hyötyisivät yhtenäismarkkinoista. Sääntöjen, politiikan ja niiden noudattamisen tulisi seurata todellisuutta eikä toisinpäin. Ottaen huomioon muutokset, jotka ovat tapahtuneet sen jälkeen kun ensimmäiset direktiivit julkaistiin 1970-luvulla, komissio tunnustaa tarpeen tarkistaa politiikkansa suuntaaja uudistaa sääntöjään. sujuvuuden • Komissio myöntää nykyisen oikeudellisen kehyksen monimutkaisuuden «ja menettelytapojen jäykkyyden. Sen vuoksi komissio aikoo yksinkertaistaa oikeudellista kehystä ja joustavoittaa menettelytapoja. Yksinkertaistamisella tarkoitetaan tässä yhteydessä toisaalta nykyisten sääntöjen selventämistä ja toisaalta kyseisten sääntöjen muuttamista. Vakauden säilyttämiseksi etusija annetaan nykyisten sääntöjen selventämiselle monimutkaisimpien kohtien ratkaisemisessa. Mikäli selventäminen ei riitä tai jos nykyistä kehystä ei pidetä riittävän joustavana uusien toimintatapojen tai ehdottaa markkinatodellisuuden lainsäädäntöpaketilla toteutettavia muutoksia. huomioonottamiseksi, komissio aikoo • Tieto- ja viestintätekniikoiden (ICT) käyttö julkisissa hankinnoissa tulee ratkaisemaan kykymme mukautua tulevaisuuteen ja säilyttää kilpailukykyinen eurooppalainen teollisuus. Täysin kehittynyt sähköinen hankintatoiminta tekee hankintaprosessin nopeammaksi ja pienentää huomattavasti kaupankäynnistä aiheutuneita kuluja hankittujen tavaroiden tai palvelujen koko elinkaaren ajan. • Pelkkä oikeudellisten sääntöjen antaminen ja täytäntöönpaneminen ei sinänsä takaa taloudellista hyötyä. Sen vuoksi muut markkinoille pääsyn parantamiseen tähtäävät toimenpiteet ovat yhtä tärkeitä ja tarpeellisia: - Ammattimaiseen hankintatoimeen tähtäävä koulutus on olennaista toiminnan tehostamisen kannalta. Koulutuksessa ei pitäisi keskittyä oikeudellisiin säädöksiin sinänsä, vaan niiden käyttämiseen tehokkaalla tavalla jokapäiväisessä hankintatoimessa kehittämiseen muuttuvassa ja markkinaympäristössä. työtapojen uusien - Tietojen saatavuutta ja avoimuutta on lisättävä ottaen huomioon tarjoajien suhteellisen vähäisen aktiivisuuden valtaviin mahdollisuuksiin nähden. -6- - Euroopan parlamentti on esittänyt erityisiä pk-yritysten osallistumista tukevia toimenpiteitä. Toimenpiteisiin ryhdytään samalla kun puututaan muihin tarjoajien osallistumiseen liittyviin yleisiin ongelmiin. Jäsenvaltioilla ja Euroopan teollisuudella on avainrooli hankintoja koskevien yhtenäismarkkinoiden kehittämisessä. Täytäntöönpanemalla oikeudellisen kehyksen ja näyttämällä esimerkkiä hallitukset auttavat lisäämään luottamusta hankintamarkkinoiden avoimuuteen. Eurooppalaisen teollisuuden pitäisi osaltaan aktiivisesti etsiä uusia markkinamahdollisuuksia ja puolustaa oikeuksiaan rohkeammin. Julkiset hankinnat ovat liian merkittävä osa Euroopan taloutta jätettäviksi rajalliselle määrälle asiantuntijoita: ainoastaan todellisen yhteistyökumppanuuden aikaansaaminen yhteisön, jäsenvaltioiden ja teollisuuden kesken mahdollistaa hyötyjen saavuttamisen. -7- 2 LAINSÄÄDÄNNÖLLISEN KEHYKSEN MUKAUTTAMINEN MARKKINOIDEN MUUTOKSIIN 2. 1 Pääperiaatteet: vastaaminen markkinoiden kehitykseen Yksinkertaistaminen ja joustava 2. 1. 1 Tavoite Komission vihreää kirjaa seuranneen keskustelun lopputuloksena tuli esille tarve yksinkertaistaa nykyistä oikeudellista kehystä7 ja siihen sisältyviä menettelytapoja. Komissio hyväksyy tämän aloitteen, joka on yhdenmukainen myös komission toimintasuunnitelmaan sisältyvän strategisen tavoitteen kanssa: nykyistä oikeudellista kehystä tulee tehostaa kansallisia ja yhteisön sääntöjä yksinkertaistamalla ja parantamalla (ensimmäinen strateginen tavoite, neljäs osatavoite). Komissiolla on joka tapauksessa velvollisuus tutkia direktiivien soveltamista niissä säädettyjen määräaikojen kuluessa, kuten parlamentti vihreää kirjaa koskevassa lausunnossaan huomautti. Tämä tiedonanto on siis vastaus sekä parlamentin esittämään vaatimukseen että direktiiveissä säädettyyn velvoitteeseen. « Yksinkertaistamisella » tai monimutkaisten säädösten « selventämistä » ja toisaalta voimassa olevan järjestelmän « muuttamista », mikäli siihen liittyviä ongelmia ei voida ratkaista tulkinnalla. toisaalta epäselvien tässä yhteydessä tarkoitetaan Itse asiassa komissio katsoo, että eräitä tärkeitä kysymyksiä ei voida käsitellä pelkkien tulkintaa koskevien asiakirjojen nojalla, vaan ne vaativat lainsäädännöllisiä muutoksia. Näillä muutoksilla ei tarkoiteta lisäsääntelyä, vaan tarkoituksena on päinvastoin selkeyttää ja joustavoittaa sääntöjä ja menetelmiä. Oikeudellisen kehyksen muuttaminen tapahtuu kohdennetulla tavalla sen rakennetta ja perusteita kunnioittaen. tarkoitetut muutokset Edellä komission Yhtenäismarkkinoiden vastaavat toimintasuunnitelmassa esittämiä toimenpiteitä. Toimintasuunnitelmassa tuotiin esille tarve korjata nykyisessä julkisia hankintoja koskevassa oikeudellisessa kehyksessä olevat puutteet sisämarkkinoiden toimivuuden takaamiseksi (ensimmäisen strategisen tavoitteen viides osatavoite). Julkisia tavarahankintoja, julkisia rakennusurakoita ja julkisia palveluhankintoja koskevat direktiivit 93/36/ETY, 93/37/ETY ja 92/50/ETY (ns. « viranomaissektorin tai perinteisten alojen » direktiivit) kuten muutettu direktiivillä 97/52/EY; vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjä koskeva direktiivi 93/38/ETY (« peruspalvelusektorin direktiivi») kuten muutettu direktiivillä 98/04/EY; 92/13/ETY (« muutoksenhakudirektiivit »). muutoksenhakumenettelyjä 89/665/ETY direktiivit koskevat ja 2. 1. 2 Lainsäädäntöpaketin antaminen Vaikka komissio arvioi, että nykyistä oikeudellista kehystä on eräiltä osin syytä muuttaa, on kuitenkin huomioitava, että viimeksi annettujen hankintadirektiivien kansallista voimaan saattamista koskeva määräaika on päättynyt kolme vuotta sitten. Tästä huolimatta direktiivejä ei ole vielä täydellisesti saatettu voimaan kaikissa jäsenvaltioissa. Lukuisissa vihreää kirjaa koskevissa lausunnoissa ja erityisesti Euroopan parlamentin kannanotoissa kiinnitetään huomiota voimaan saattamisen huonoon tilaan ja kehotetaan komissiota ryhtymään kiireellisiin toimenpiteisiin. Komissio kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan poliittista tahtoaan ja saattamaan lainsäädäntönsä viipymättä Yhteisön oikeuden mukaiseksi. Koska direktiivien voimaan saattaminen oikealla tavalla osaksi kansallista lainsäädäntöä on julkisia hankintoja koskevan politiikan toimivuuden edellytys, komissio on valmis ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta jäsenvaltiot noudattaisivat velvollisuuksiaan. Tästä syystä komissio ehdottaa eräitä toimenpiteitä (ks. kohta 2. 2 jäljempänä). Komissio aikoo ehdottaa nykyiseen oikeudelliseen järjestelmään seuraaviin aiheisiin liittyviä muutoksia : • Peruspalvelusektorin hankintadirektiivin 93/38/ETY soveltamisalan (vesi, energia, kuljetusala ja televiestintä) muuttamista koskevien ehdotusten tekeminen. Ehdotuksia voidaan tehdä kussakin jäsenvaltiossa tehokkaassa kilpailuympäristössä toimivien alojen sulkemiseksi pois direktiivin soveltamisalasta. Joustavampien menettelyjen kehittäminen. Lähinnä tällä tarkoitetaan « kilpailevan vuoropuhelumenettelyn » ja puitesopimusten soveltamista vastauksena kritiikkiin tiukan liiallisesta jäykkyydestä, muodollisuudesta menettelytapojen noudattamisen aiheuttamista häiriöistä sopimusten tekemisessä. ja niiden • Esimerkiksi toimilupia (konsessio) ja muita julkisen ja yksityisten sektorin välisiä laatiminen yhteistyömuotoja toimintamuotojen yhteensovittamiseksi sisämarkkinoiden toimintaan. yksityistämistä koskevien sääntöjen sekä • Sopimusten tekomenettelyjen mahdollistaminen kokonaan sähköisesti (ks. kohta 3. 2 jäljempänä). tulee ehdottamaan edellä määriteltyjä Komissio toimenpiteitä lainsäädäntöpaketissa, jonka tarkoituksena on toteuttaa erältä muutoksia nykyiseen oikeudelliseen kehykseen niillä aloilla, joilla sääntöjen tulkinta ei riitä ratkaisemaan ongelmia. 2. 1. 2. 1 Direktiivin 93/38/ETY soveltamisalan mukauttaminen sen kattamilla aloilla tapahtuvaan muutokseen Eräillä direktiivin 93/38/ETY kattamilla aloilla tapahtuneen kilpailun vapautumisen johdosta on tarpeen tarkistaa, ovatko direktiivin soveltamisesta hankintayksiköille aiheutuvat rajoitukset vielä perusteltuja. Rajoitukset ovat perustuneet kilpailutilanteen -9- puuttumiseen, joka on ollut seurausta valtion myöntämistä monopoli- tai etuoikeuksista. Valtion takaamien etuoikeuksien vastapainona on velvollisuus noudattaa tiettyjä menettelytapoja hankintojen tekemisessä. Direktiivin 93/38/ETY kattamien alojen (ks. 3. Televiestintäalan sääntelypaketin voimaansaattamista koskeva raportti8) komission on otettava huomioon tapahtunut kehitys ja markkinoiden uudet suuntaukset siten, että toimivat yksiköt voidaan poistaa direktiivin todellisissa kilpailuolosuhteissa soveltamisalasta. Tällaisia ovat yksiköt, jotka yksityisten yritysten tapaan noudattavat toiminnassaan yksinomaan taloudellisia periaatteita. liberalisoinnin alkuunpanijana Komissio aikoo tehdä esityksiä direktiivin 93/38/ETY soveltamisalan muuttamisesta vuoden 1998 loppuun mennessä. Direktiivin nykyisestä soveltamisalasta (vesi-, energia-, liikenne- ja televiestintäalat) suljettaisiin pois ne alat, todellinen kilpailutilanne. jäsenvaltiossa vallitsee joilla kussakin lollisuuksia tautitilanteessa Lähitulevaisuudessa komissio on päättänyt käyttää, EY :n tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti, direktiivin 93/38/ETY 8 artiklassa annettuja täydellisessä drektiMn pyytää joiden voidaan katsoa soveltamisesta. hankintayksiköltä kuuluvan direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Tämän ilmoittamaan ne yksiköt, aloitteen mukaisesti vapauttaa toimivat tapauskohtaisesti televiestintäalan komissio yksiköt Kilpailun toimivuutta tutkiessaan komissio tulee kiinnittämään erityistä huomiota oikeuden kuuluvan voimaansaattamistilanteeseen Yhteisön asiaan 2. 1. 2. 2 Vuoropuhelumahdollisuuksien kehittäminen Erityisesti monitahoisilla ja jatkuvasti kehittyvillä markkinoilla toimivat ostajat tuntevat hankintojen tavoitteet ja tarkoituksen, mutta eivät pysty etukäteen määrittelemään parasta teknistä ratkaisua niiden toteuttamiseksi. Tämä on tilanne esimerkiksi korkean teknologian aloilla. Kyseisen kaltaisissa hankinnoissa on tarpeen keskustella hankinnasta ja neuvotella ostajien ja toimittajien kesken. Viranomaissektorin direktiiveissä säädetyt menettelytavat eivät kuitenkaan salli riittäviä keskustelumahdollisuuksia tarjouskilpailun aikana, minkä vuoksi direktiivejä pidetään liian jäykkinä. Ongelmiin on kiinnitetty huomiota lukuisissa vihreää kirjaa koskevissa lausunnoissa. KOM(98)80, 19. 2. 1998 -10- ehdottaa nykyisten direktiivien « rajoitetun » menettelyn. ohelle Komissio muuttamista hankintamenettelyjen joustovoittamiseksi ja keskustelun (vuoropuhelun) mahdollistamiseksi hankintamenettelyissä. Komissio ehdottaa «avoimen » ja hankintamenettelyn hyväksymistä. Tämä «kilpaileva vuoropuhelumenettely », korvaisi nykyisen neuvottelumenettelyn, ilmoitus. Uuden hankintamenettelyn soveltamisedellytykset Ja sen soveltamista koskevat säAnnöt tulee täsmentää erityisesti avoimuuden ja yhdenvertaisuuden jälsi periaatteet huomioonottaen. Poikkeuksellisena menettelytapana jäljelle jonka «suora soveltamisedellytyksiä on yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti tulkittava suppeasti. neuvottelumenettely» julkaistaan ainoastaan uuden josta Tämän aloitteen tarkoituksena ei ole ottaa käyttöön uusia lainsäädännöllisiä rajoituksia, vaan päinvastoin yksinkertaistaa ja joustavoittaa menettelyjä, mitä on toivottu vihreää kirjaa seuranneessa keskustelussa sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. Aloite mahdollistaa toteutuessaan enemmän liikkumavaraa, millä on myönteisiä vaikutuksia hankintojen laatuun ja tehokkuuteen. 2. 1. 2. 3 Puitesopimusten asema Jatkuvasti kehittyvillä markkinoilla, kuten informaatioteknologian alan tuotteiden ja palvelujen markkinoilla, on vaikea perustella taloudelliselta kannalta, miksi julkisen sektorin hankintayksiköiden pitäisi sitoutua kiinteisiin hintoihin ja ehtoihin. Esiintyy yhä enemmän tarvetta suunnitella hankintoja pidemmällä aikavälillä. Sopimusten tulee olla riittävän yhteensopivuus viranomaissektorin hankintadirektiivien kanssa on tullut esille useissa lausunnoissa. Joustavuuden olennaisilta kohdiltaan. joustavia Menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja tilanteen selventämiseksi komissio aikoo ehdottaa nykyisten säädösten muuttamista siten, että voitaisiin lisätä joustavien hankintasopimusten käyttöä. Tämä mahdollistaisi tuotteissa ja niiden hinnoissa tapahtuvan kehityksen huomioonottamisen. Pitkäaikaisten sopimusten käyttö voi kuitenkin rajoittaa kilpailua Ja johtaa joidenkin yritysten syrjäytymiseen. Sen vuoksi on tärkeää laatia tarkat säännöt niiden käytölle. Haluamatta rajoittaa tätä kysymystä koskevaa tulevaa keskustelua komissio katsoo, että puitesopimuksia koskevaa objektiivista ja avointa tietoa tulisi Julkaista. Osallistumishakemusten luettelo mahdollisista esittämisen tarjoajista. Markkinoiden luetteloiden lokeroinnin voimassaoloaikaa tulisi rajoittaa tai ne tulisi pitää pysyvästi avoinna uusille yrityksille. jälkeen olisi mahdollista estämiseksi laatia -11- 2. 1. 2. 4 Toimiluvat ja muut julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyömuodot tarkoitetaan eri « Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöllä » tapoja, joilla perusrakenteiden ja julkisten palvelujen rahoittamiseen ja hallintaan osallistutaan yksityisen pääoman avulla. Julkisten viranomaisten näissä yhteistyömuodoissa omaksuma rooli vaihtelee suuresti tilanteen mukaan. Komissio ei aio puuttua jäsenvaltioiden päätöksiin kyseisten perusrakenteiden ja palvelujen julkisesta tai yksityisestä rahoittamisesta ja hallinnoinnista, koska nämä päätökset kuuluvat jäsenvaltioiden vastuualueeseen. Toisaalta, komission on määriteltävä oikeudellinen kehys, joka takaa kilpailusääntöjen ja perustamissopimuksen perusperiaatteiden noudattamisen jarruttamatta kuitenkaan kyseisten yhteistyömuotojen kehittymistä. Nykyään direktiivit sisältävät erityismääräyksiä ainoastaan rakennusurakoita koskevista toimiluvista. Palveluja koskevista toimiluvista tai muista palveluja koskevan yhteistyön muodoista ei ole annettu säännöksiä. 9 Perustamissopimuksen määräyksiä ja periaatteita, jotka koskevat esimerkiksi tasavertaista kohtelua ja syrjinnän kieltämistä, on sovellettava. Näitä tapauksia varten tarvitaan sääntöjä, jotka selventävät ja yksinkertaistavat yhteistyömuotojen käytön edellytyksiä ja luovat siten parempaa oikeusturvaa. Yksinkertaistamiseen ja selkeyttämiseen pyrkiessään komissio tulee ryhtymään tolminpiteisiln kaikkia toimilupamuotoja koskevien yhteisten periaatesääntöjen laatimiseksi. Ensimmäisessä vaiheessa komissio tulee laatimaan tulkinta-asiakirjan, jossa tarkennetaan sääntöjä ja periaatteita, jolta komission kokemusten perusteella voidaan soveltaa toimilupiin. Tässä yhteydessä komissio tulee tutkimaan myös muita Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön muotoja määritelläkseen luovatko julkisia hankintoja koskevat säännöt sopivan oikeudellisen kehyksen perustamissopimuksen noudattamisen varmistamiseksi estämättä toisaalta yhteistyömuotojen kehittymistä. Tämä selvitystyö saattaa johtaa sääntöjen selventämiseen tai jopa niiden muuttamiseen. Samalla tavoin komission tarkoituksena on puuttua joihinkin kiireellisiin tulkintaongelmiin, joita on tullut esille Euroopan taajuiset verkot (TEN)- hankkeiden yhteydesä. Komissio on jo ilmoittanut herra Kinnockin johtamalle korkean tason työryhmälle sekä muille toimielimille aikomuksestaan julkaista opas, joka sisältää käytännön ratkaisuja tällä alalla esiintyviin kysymyksiin nykyisten sääntöjen mukaisesti. joihinkin ennakkoilmoitus Toisessa vaiheessa komissio aikoo ehdottaa direktiiveihin muutoksia, laajennettaisiin kattamaan kalkki Joilla direktiivien soveltamisalaa toimliupamuodot. Tarkoituksena on varmistaa, että yhteistyökumppanin valinta tapahtuu Yhteisön tasolla käydyn kilpailun perusteella siten, että julkaistaan vähimmäis- välisen menettelysääntöjä, vuoropuhelun, mutta samanaikaisesti varmistavat yhdenvertaisuuden periaatteen noudattamisen. Joidenkin tahojen ilmaisemasta huolesta johtuen muutoksiin on tarkoitus sisällyttää säännöksiä, joilla taataan, sopimuksia että yhteistyökumppaneittensa kanssa, kunhan kyseisten sopimusten olemassaolosta on ilmoitettu hankintamenettelyn aikana. jotka mahdollistavat yhteenliittymä noudatetaan osapuolten valittu tehdä voi ja Lukuunottamatta hankintamenettelyjä tapauksissa, joissa yleisestä edusta johtuvasta syystä jäsenvaltiot rajoittavat pääsyä sisämarkkinoiden lentoväylille tai lentokenttien huolintapalvelujen markkinoille. -12- Yksi julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön liittyvistä ilmiöistä on yksityistäminen, millä tarkoitetaan julkisten viranomaisten aikaisemmin itse hoitamien tehtävien siirtämistä yksityiselle sektorille. Tähän ilmiöön voi sisältyä useita muotoja, jotka vaihtelevat yksinkertaisesta omaisuuden siirrosta monimutkaisiin järjestelyihin, joihin voi sisältyä yhtäältä julkisyhteisön pääoman siirto yksityiselle sektorille ja toisaalta sopimussuhteen perustaminen julkisen viranomaisen ja yksityistetyn yhteisön välille (tavaroiden tai palvelujen hankinta, toimiluvat jne. ). Yksityistämistä koskeva päätöksenteko kuuluu yksinomaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komission tulee kuitenkin poistaa esteet, jotka voisivat tarpeettomasti vaikeuttaa yksityistämisjärjestelyjä. On selvää, että perustamissopimuksen määräykset ja periaatteet ja erityisesti sen 34 artikla tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta, 52 artikla sijoittautumisoikeudesta, 59 artikla palveluiden tarjoamisen vapaudesta ja 67 artikla pääomanliikkeistä soveltuvat omaisuuden luovuttamiseen yksityiselle ostajalle. Komissio aikoo tutkia tällä alalla esiintyviä ongelmia julkisia hankintoja koskevien direktiivien kannalta ja julkaista tulkinta-asiakirjan aiheen selkeyttämiseksi. 2. 1. 3 Selventäminen ja konsolidointi Kuten johdannossa on korostettu, komission mielestä vakaa ja avoin oikeudellinen kehys on tärkeä suotuisan taloudellisen toimintaympäristön varmistamiseksi. Sen vuoksi komissio pyrkii, aina kuin se on mahdollista, välttämään jatkuvia sääntömuutoksia. Komissio pyrkii sen sijaan ratkaisemaan ongelmat tulkinnalla yhteisön tuomioistuimen kehittämien periaatteiden mukaisesti. Tuomioistuin on ainoa Yhteisön oikeutta pätevästi tulkitsemaan oikeutettu toimielin. Komissio tulee ottamaan kantaa vaikeisiin, julkisia hankintoja koskevan Yhteisön oikeuden soveltamiseen liittyviin kysymyksiin, joita on esitetty vihreää kirjaa koskevissa lausunnoissa. 10. ' 0 Komissio aikoo selventää tulkitsevissa asiakirjoissa erityisesti seuraavia kysymyksiä: « julkisoikeudellinen • sekä määritteleminen « hankintayksikkö », laitos », « urakka », « erityis- ja yksinoikeudet », vetäminen rajan peruskäsitteiden, kuten ja « hankintaviranomainen » rakennusurakkasopimusten ja palveluhankintasopimusten välille; direktiivin kattamat palveluhankinnat, erityisesti rahoituspalvelujen ja tutkimus- ja kehityspalvelujen tilanne; « in-house-hankinnat » eli julkisten viranomaisten kesken tehdyt hankinnat, esimerkiksi keskus- ja paikallisviranomaisen välillä tai viranomaisen ja sen kokonaan omistaman yhtiön välillä; «tekninen vuoropuhelu», jonka puitteissa hankintaviranomainen aloittaa tekniset keskustelut mahdollisten tarjoajien kanssa hankinnan kohteen määrittelyvaiheessa ennen sopimusten tekemistä tasavertaisen kohtelun ja kilpailun periaatteita noudattaen hankinnan arvon määrittelemisessä käytettävät menetelmät toiminnallinen ero tarjoajien valintaperusteiden ja sopimuksen tekemisen perusteiden välillä; direktiiveissä tarkoitetun « poikkeuksellisen alhaisen tarjouksen » määritteleminen; • • • • • • -13- Näitä kysymyksiä koskevan komission kannan julkistaminen lisää oikeusturvaa, mikä osaltaan edistää yritysten osallistumista hankintamarkkinoilla. Useat tahot ovat lisäksi katsoneet, että viranomaissektoria koskevat hankintadirektiivit (tavaroita, rakennusurakoita ja palveluja koskevat) olisi yhdistettävä niiden välisten epäjohdonmukaisuuksien poistamiseksi ja ymmärtämisen helpottamiseksi. tehdyksi, Komissio aikoo, saatuaan tulkinnalliset korjaukset ja lainsäädännölliset muutokset viranomaissektorin hankintadlrektliviä ja yhdistää ne yhdeksi tekstiksi. Konsolidointi rajoittuisi direktiivien hyväksymisen jälkeen tehtyihin korjauksiin ja selvennyksiin ja mahdollisten epäjohdonmukaisuuksien poistamiseen. konsolidoida kolme Tässä yhteydessä ei kuitenkaan pidä unohtaa, että edellä määriteltyä tehtävää tulee tukea vastaavasti kansallista lainsäädäntöä yhdistämällä ja selventämällä, jotta tuloksia todella saavutettaisiin. • direktiiveissä tarkoitettujen « sääntöjä vastaamattoman », « ei hyväksyttävän » ja « epäsopivan » tarjouksen käsitteiden määrittely ; edellytykset « vaihtoehtoisten tarjousten » hyväksymiseksi • Komissio aikoo julkaista myös tulkitsevia tiedonantoja erityisesti seuraavista kysymyksistä : - perustamissopimuksen määräykset, jotka soveltuvat direktiivien soveltamisalan ulkopuolelle jääviin hankintoihin sekä yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä täsmentyneet periaatteet, kuten tasavertaisen kohtelun, syrjimättömyyden, avoimuuden, vastavuoroisen tunnustamisen ja suhteellisuuden periaatteet sekä periaatteet, jotka koskevat hankintasopimuksen tekemisen jälkeistä vaihetta; - periaatteet, jotka koskevat ympäristönäkökohtien huomioonottamista julkisissa hankinnoissa (mm. ympäristömerkintöjen ja ympäristöseurantajärjestelmien soveltaminen hankinnoissa ottaen huomioon standardien laatiminen ja noudattaminen eri tasoilla) - periaatteet, jotka koskevat sosiaalisten näkökohtien huomioonottamista julkisissa hankinnoissa -14- 2. 2 Julkisia hankintoja koskevan politiikan täytäntöönpanon parantaminen : jäsenvaltioiden, komission talouselämän toimijoiden yhteinen tehtävä ja 2. 2. f Tavoite Sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan varmistamiseksi on olennaista, että sääntöjä sovelletaan ja noudatetaan yhtenäisellä tavalla kaikissa jäsenvaltioissa, mikä on kaukana nykyisestä tilanteesta, kuten eri tutkimuksissa ja lukuisissa lausunnoissa korostetaan. Tästä syystä myös jäsenvaltioiden on otettava vastuuta nykyisen lainsäädännön noudattamisesta. Talouden alan toimijoiden vastuulla taas on hyödyntää niiden käytettävissä olevia keinoja, jotta sisämarkkinat saadaan toimimaan julkisten hankintojen alalla. Kyseinen tehtävien jako on toissijaisuusperiaatteen mukainen ja soveltuu yhteen myös Euroopan yhteisön toimielinten, jäsenvaltioiden ja talouden alan toimijoiden välisen yhteistyöperiaatteen kanssa. Komissio myöntää tarpeen parantaa edelleen perustamissopimuksen 169 artiklan mukaista rikkomusmenettelyä ja sen omia sisäisiä menettelytapoja. Komission on kuitenkin kehitettävä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa, sillä useissa julkisia hankintoja koskevissa tapauksissa ongelmien nopea ratkaiseminen on välttämätöntä. suosittelee syystä komissio Edellä mainitusta jäsenvaltioille riippumattomien viranomaisten perustamista suorittamaan julkisiin hankintoihin liittyvien ongelmien ja riitojen ratkaisutehtäviä. Esitys on toissijaisuusperiaatteen mukainen. Komissio sen sijaan keskittyisi käsittelemään sellaisia valitustapauksia, joiden vaikutus ulottuu Yhteisön alueelle laajemmin, tai jotka liittyvät vaikeisiin tulkintakysymyksiin. Tavoitteena on ongelmien ratkaiseminen oikealla tasolla. Komissio aikoo kiinnittää erityistä huomiota myös kahteen seuraavassa mainittuun ongelma-alueeseen, jotka liittyvät julkisiin hankintoihin : - hankintamenettelyn aikana tapahtuva lahjonta - hankintasopimuksen esiintyvät ongelmat tekemisen jälkeen sopimuksen täytäntöönpanossa on esiintynyt Ongelmia hankinnoissa (hankintasopimukset, jotka komissio tekee välittömästi) ja komission rahoittamissa hankinnoissa (hankinnat, joissa komissio toimii rahoittajana, mutta ei tee sopimusta), jolloin on kysymyksessä Yhteisön taloudellinen etu. komission tekemissä erityisesti 2. 2. 2 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen menettelyn parantaminen Tärkein väline, jolla komissio pyrkii valvomaan yhteisön lainsäädännön noudattamista, on perustamissopimuksen 169 artiklan mukainen rikkomusmenettely. Menettely ei yksin takaa kiistojen nopeaa ja tehokasta ratkaisemista, mikä olisi tarpeen julkisten hankintojen -15- alalla. Siihen mennessä kun riita-asia saadaan ratkaistua, hankintasopimukset on yleensä jo tehtyjä ehkä jopa pantu täytäntöön. tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi Euroopan Oikeudellisen kehyksen parlamentti ehdottaa komission tutkimus- ja rankaisuvaltuuksien vahvistamista samaan tapaan kuin kilpailuoikeuden alalla on tehty. Tämän lisäksi Amsterdamin Eurooppa neuvosto on vaatinut komissiota tekemään ehdotuksia tehokkaan järjestelmän luomiseksi tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvien vakavien Yhteisön oikeuden rikkomusten torjuntaa varten. Komissio tutkii mikäli tällaisen järjestelmän kehittäminen olisi tarpeen julkisia hankintoja koskevien rikkomusten käsittelyä varten. Komissio saattaa sopivissa tapauksissa harkita vetoamista myös perustamissopimuksen 90 artiklan 3 kohtaan. Komissio aikoo kaikin tavoin nopeuttaa rikkomusmenettelyjen sisäistä käsittelyä. Tämä edellyttää kuitenkin myös jäsenvaltioiden yhteistoimintaa, joiden on vastattava komission esittämiin kysymyksiin annetussa määräajassa. Komissio on aina tarvittaessa valmis noudattamaan myös perustamissopimuksen 171 artiklan mukaista menettelyä. 171 artiklan perusteella komissio voi vaatia Yhteisön tuomioistuinta määräämään jäsenvaltion suoritettavaksi hyvitysmaksun, mikäli se ei ole noudattanut tuomioistuimen tuomiota rikkomusasiassa. Epäkohtana on pidetty myös sitä, että komissio ei järjestelmällisesti puutu hankintasääntöjen mukaisten velvollisuuksien laiminlyönteihin, vaan toimii satunnaisesti sille esitettyjen valitusten mukaan. Esitetyn kritiikin johdosta komissio tulee noudattamaan aktiivisempaa, lähestymistapaa. Komissio pyrkii vähemmän siten reaktiivista ensisijaisesti estämään rikkomustapaukset edistämällä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa esim. suurten hankkeiden valmistelun tai laajojen infrastruktuurihankkeiden suunnittelun yhteydessä, mikäli ne ovat hankintasääntöjen soveltamisen kannalta erityisen merkittäviä. Toissijaisesti, komissio tulee kiinnittämään erityistä huomiota erittäin vakaviin rikkomuksiin, joista se on saanut tiedon esim. tiedotusvälineiden käynnistämään välityksellä. Näissä rikkomusmenettelyjä perustamissopimuksen 169 artiklan perusteella. tapauksissa komissio tulee Lopuksi, mikäli jokin komission tietoon tullut rikkomus liittyy yleisiin täytäntöönpano-ongelmiin, komissio tulee tarkistamaan tilanteen kaikkien jäsenvaltioiden osalta ja vie kaikkia samassa tilanteessa olevia valtioita koskevat rikkomukset tuomioistuimen käsittelyyn. -16- 2. 2. 3 Riippumattomat viranomaiset Vihreässä kirjassaan komissio kehotti jäsenvaltioita nimeämistä julkisiin hankintoihin erikoistuneita riippumattomia viranomaisia. tilintarkastusvirastojen Komissio ei ehdota täysin uusien organisaatioiden perustamista, vaan ennenminkin olemassaolevien elinten, kuten tai kilpailuviranomaisten käyttämistä. Haluamatta laiminlyödä yhteisön oikeuden vartijan tehtäväänsä komissio katsoo, ettei se voi ryhtyä "supervalvontaviranomaiseksi", kaikkien julkisia hankintoja tai koskevien riita-asioiden osalta. Komissiolla ei ole riittävästi aineellisia henkilövoimavaroja kaikkien rikkomusasioiden ratkaisemiseksi. Tavoitteena on vapauttaa komissio joidenkin sille nykyään esitettyjen riita-asioiden käsittelystä hajauttamalla tapausten käsittelyä kansalliselle tasolle. Komissio voisi siten keskittyä sääntöjen laatimiseen ja merkittävien tulkintakysymysten tai Euroopan laajuisesti vaikuttavien tapausten käsittelyyn, kun taas kantajat voivat löytää ratkaisun riita-asioihin kansallisella tasolla. kehottaa perustamaan jäsenvaltioita Komissio nimittämään riippumattomia viranomaisia, Joiden tehtävä olisi yksilöidä tulkintaa rikkomustapausten ja keskustella yksittäisten koskevat ongelmat käsittelystä. Nämä viranomaiset voisivat kontaktipisteinä markkinoille pääsyyn liittyvien ongelmien epämuodollisena ja nopeana ratkaisijana. Viranomaiset voisivat ja komission kanssa. Viranomaiset voisivat tuottaa myös tilastotietoja komissiolle. tehdä yhteistyötä keskenään toimia tai lisääntynevät vielä lähitulevaisuudessa Edellä määritellyt myönteiset vaikutukset toteutettavan, Tanskan aloitteen mukaisen viranomaisten yhteensovittamista ja yhteistyötä koskevan koehankkeen seurauksena11. Hankkeen mukaisesti toisessa jäsenvaltiossa julkisiin hankintoihin liittyviä ongelmia kohtaava yritys voi ottaa yhteyttä kyseisen maan riippumattomaan viranomaiseen. Se voi kuitenkin kääntyä myös oman maansa viranomaisen puoleen, joka puolestaan ottaa yhteyttä toisen jäsenvaltion viranomaiseen. Yhteistoiminnan pitäisi mahdollistaa tapausten nopea, epävirallinen ja asianmukainen ratkaiseminen. Tämä voisi vaikuttaa todella avointen eurooppalaisten hankintamarkkinoiden luomiseen pakottamatta yrityksiä tuomioistuinkäsittelyihin. 2. 2. 4 Markkinoiden seuranta Julkisia hankintoja koskeva politiikka on tehokasta vain, jos kaikilla asianomaisilla toimijoilla (hankkijoilla, tavarantoimittajilla ja julkisilla viranomaisilla) on riittävästi ' ' Komissio tukee Tanskan hallituksen esittämää koehanketta. Se on ensimmäinen käytännön hanke, joka seuraa Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelman ensimmäisen strategisen tavoitteen toisessa osatavoitteessa kehitettyjä ajatuksia (täytäntöönpanon ja ongelmanratkaisun puitteiden luominen). Hanke seuraa myös julkisia hankintoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean välityksellä vuonna 1994 aloitetun nk. seurantakeskuksen aloittamaa linjaa. -17- tietoa markkinoiden todellisesta toiminnasta sekä täytäntöönpantu!en politiikoiden - erityisesti taloudellisista- vaikutuksista. Tällä hetkellä on käytettävissä hyvin vähän tietoja. Tiedot eivät ole riittäviä nykyisen politiikan tehokkuuden ja taloudellisten seuraamusten arviointivälineeksi. Nykyisellään jäsenvaltiot ja hankintayksiköt toimittavat riittämättömästi ja myöhässä direktiivien ja julkisia hankintoja koskevan sopimuksen (GPA) edellyttämiä tilastoja. Vaadittujen tietojen maaraja moninaisuus selittävät tilannetta osittain. ehdottaa Komissio pienimpään välttämättömään määrään siten, että markkinoiden tehokkas seuranta olisi kuitenkin mahdollista, komissio tulee varmistamaan, että tilastotietojen ilmoitusvelvollisuutta noudatetaan. tilastovaatimusten vähentämistä tilastotietojen kerääminen voisi perustua Tulevaisuudessa hankintailmoitusten julkaisemiseen SIMAP-järjestelmän puitteissa. Tarpeelliset tiedot voitaisiin kerätä näistä ilmoituksista, mikäli niiden muotoon tehtäisiin muutoksia ja ilmoitusvelvollisuutta aina todella noudatettaisiin. Voitaisiin ajatella, että hintoja koskevia tietoja kysyttäisiin luottamuksellisesti, jotta komissio saisi kerättyä tarvittavia tietoja. Komissio vaatii hankintoilmoitusten julkaisuvelvollisuuden noudattamista ja valvoo kaikin mahdollisin keinoin tämän velvollisuuden täytäntöönpanoa. Mikäli tätä velvollisuutta noudatetaan, komissio voi mahdollisesti poistaa tilastotietojen toimittamisvelvollisuuden. SIMAP-järjestelmän puitteissa tullaan kehittämään menetelmä markkinatutkimusta varten, jonka avulla voidaan esittää markkinoita koskevia tietoja käyttäjäystävällisessä muodossa. Kyseisten tietojen avulla yritykset ja hankintayksiköt voivat ymmärtää paremmin niitä markkinoita, järjestelmä parantaisi huomattavasti hankintamarkkinoiden avoimuutta. toimivat. Tällainen joilla Kreikan, Portugalin ja Saksan kansalliset tilastolaitokset ovat tehneet tilastotutkimuksia, joita komissio suosittelisi tehtävän myös muissa jäsenvaltioissa. Komissio kehottaa muita jäsenvaltioita tekemään kyseisiä tutkimuksia. Komissio tulee keräämään yhteen kaiken saatavilla olevan tiedon ja määrittää osdlttimet, joiden avulla voidaan mitata markkinasuuntauksia ja hankintapolitiikan vaikutuksia pitkällä tähtäimellä. Näiden suunniteltujen toimenpiteiden lisäksi komissio tulee toteuttamaan tarvittaessa ylimääräisiä taloustutkimuksia. -18- 2. 2. 5 Tarkastusmenettely hankintamenettelyjen noudattamisesta (attestaatio): takuu syrjimättömien Ottaen huomioon rikkomusten ennaltaehkäisyn tärkeyden, hankintayksiköitä varten on luotu tarkastusmenettely. Kuten vihreän kirjan perusteella annetuista lausunnoista kuitenkin käy ilmi, menetelmän käytön edellytyksenä pidetään, että tarkastuksen kohteena oleva hankintayksikkö myös hyötyy hankintamenettelyjensä tarkastamisesta. Tarkastusmenettelyn suorittamisesta seuraavana hyötynä komissio harkitsee erityisesti vapautusta eräistä direktiiveissä nykyään asetetuista rajoituksista. Tietyistä vapautuksista huolimatta perusperiaatteita syrjimättömyys ja tasavertainen kohtelu) tulisi aina noudattaa. (kuten avoimuus, 2. 2. 6 Lahjonnan estäminen Komission lahjontaa koskevassa tiedonannossa12 korostetaan julkisten hankintojen tärkeää asemaa unionin lahjonnan vastaista taistelua koskevassa politiikassa. Komissio selvittää mahdollisuuksia velvoittaa hankintayksiköitä lahjonnan käytön vastaisten sitoumusten antamiseen. Komissio selvittää myös voitaisiinko tarjoajia velvoittaa antamaan vastaavia sitoumuksia. Tarve kehittää mustien listojen menetelmä on tullut esiin Euroopan unionissa kahdella rintamalla. Ensinnäkin, komission edellä mainittu lahjontaa koskeva tiedonanto velvoittaa komission kehittämään mustalistausjärjestelmä, jota voidaan soveltaa Yhteisön rahoitukseen liittyvillä aloilla. Euroopan neuvosto on vastaavasti hyväksynyt kesäkuussa toimintasuunnitelman. 13 1997 organisoidun rikollisuuden Toimintasuunnitelmaan sisältyy jäsenvaltioille ja komissiolle osoitettu suositus, jonka mukaan julkisten hankintojen tarjousmenettelyistä tulisi sulkea pois sellaiset yritykset, jotka ovat syyllistyneet tai jotka ovat syytteessä organisoidusta rikollisuudesta. torjumista koskevan Komissio tutkii mahdollisuuksia mustalistaus^ärjestelmän käyttämiseksi välineenä lahjonnan torjunnassa. 2. 2. 7 Komission tekemät sopimukset Muut Yhteisön toimielimet (sisämarkkinaministerineuvosto, talous-ja sosiaalikomitea) ja talouden alan toimijat ovat arvostelleet komissiota sen soveltamista menettelyistä omien 12 Ks. Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille unionin lahjonnan vastaisesta politiikasta (A Union Policy against Corruption) KOM(97) 0192 - C4-0273/97. 13 (Action Plan for Combating Organised Crime) EYVL C 251, 15. 8. 97, 1. sivu -19- hankintasopimustansa ja yhteisön ulkopuolisissa maissa rahoittamien sopimusten osalta (ks. kohta 4. 6. 3 jäljempänä). Tämän lisäksi on kiinnitetty huomiota mm. sopimusosapuolten maksuissa tapahtuneisiin myöhästymisiin ja sopimuksia koskevien ennakko- ja hankintailmoitusten julkaisemisen laiminlyömiseen. Komissio on kuitenkin vakuuttunut siitä, että viime vuosina on tapahtunut huomattavaa edistymistä, erityisesti ostotoiminnan rationalisointia ja ammattimaisuutta tavoitteena pitävän SEM2000 -ohjelman (« Sound and Efficient Management 2000 ») seurauksena. tavoitteena on parantaa Lahjonnan estämisen ja taloushallintoon liittyvien ongelmien osalta on olennaista mainita marraskuussa 1997 hyväksytty komission tiedonanto rationaalisesta taloushallinnosta, jonka toimenpiteitä pätemättömyyttä, epäsäännöllistä taloushallintoa, petoksia ja lahjontaa vastaan14. Tiedonannossa puututaan erityisesti julkisia toimenpiteitä kysymyksiin hankintamenettelyjen kehittämiseksi. Komissio on kehittänyt erityisesti sisäistä hallintoaan hankintamenettelyjen osalta ja perustanut sisäisen valvontajärjestelmän. ehdotetaan hankintoja koskeviin ja sopimukseen Komissio vakuuttaa pyrkivänsä noudattamaan kansallisten viranomaisten kanssa samoja sääntöjä. Yhteisön hankintamenettelyissä noudatetaan jo nyt neuvoston direktiivejä rakennusurakoiden, tavaroiden ja palvelujen julkisista hankinnoista. Komissio ehdottaa myös WTO:n puitteissa hyväksyttyyn lisäämistä monenväliseen hankintasääntöihinsä. Komissio direktiivejä tarkemmin ja suorittamaan maksunsa kurinalaisemmin. Komissio tulee sisällyttämään kaikkiin sopimuksiinsa lausekkeen, joka velvoittaa maksun suorittamiseen 60 päivän kuluessa vaatimuksen vastaanottamisesta ja koron maksamiseen viivästystilanteessa. Komissio aikoo kunnioittaa avoimuuden, syrjimättömyyden ja tasavertaisen kohtelun periaatteita myös direktiivien kynnysarvot alittavien sopimusten osalta. lausekkeen noudattamaan viittaavan sitoutuu Komissio aikoo myös tutkia mahdollisia keinoja parantaa hankintasääntöjen noudattamisen valvontaa. Komissio aikoo mm. nimittää riippumattoman tahon, jonka tehtäviä ovat valvonta sekä sovittelu ja avustus. Ko. elin auttaisi tarvittaessa myös hankintamenettelyihin osallistuvia yrityksiä. Avoimuuden varmistamiseksi komission yksiköt siirtyvät laajempaan sähköisten välineiden, erityisesti Internetin, käyttöön. Tämä parantaa tietojen saatavuutta nykyisiin mahdollisuuksiin (virallinen lehti ja TED-tietokanta) verrattuna. Erityisesti tulee olemaan mahdollista nähdä ja jopa tulostaa Sopimusasiakirjat Internetistä, jolloin komission hankinnoista kiinnostuneet yritykset voivat saada tarvittavat asiakirjat käyttöönsä välittömästi. 14 SEC (97) 8198 18/11/97 -20- 3 YRITYSTOIMINNALLE JA ERITYISESTI PK-YRITYKSILLE MYÖNTEISEN TOIMINTA YMPÄRISTÖN KEHITTÄMINEN 3. 1 Koulutus, tiedottaminen ja pk-yritysten toimintaa edistävät toimenpiteet 3. 1. 1 Tavoite Julkisten hankintamarkkinoiden avaaminen kilpailulle on tärkeä prosessi yritysten kannalta. Hallinnollisten esteiden poistaminen on taloudellisesti erittäin merkittävää ja tarjoaa kilpailukykyisille eurooppalaisille tavarantoimittajille ja palvelujen tarjoajille mahdollisuuksia liiketoimintaan lähes kaikilla talouden aloilla. Kilpailun avaamiseen tähtäävän Yhteisön järjestelmän vaikutus on kuitenkin todettu vähäiseksi. Osana "The Single Market Review"15 -tarkastelua tehdyssä julkisia hankintoja koskevassa raportissa keskeiseksi syyksi tähän todetaan se, että vain harva yritys vastaa tarjouspyyntöihin. Tämä vahvistetaan todeksi myös jokin aika sitten tehdyssä tutkimuksessa, jonka mukaan vain 10 % yrityksistä vastaa tarjouspyyntöihin. Näin siitä huolimatta, että julkisten hankintamarkkinoiden tarjoamat mahdollisuudet ovat todella laajat ja kilpailu lisääntyy kaikilla aloilla jatkuvasti. Sen vuoksi vihreää kirjaa koskevissa lausunnoissa useat tahot, erityisesti Euroopan parlamentti, korostivat pk-yritysten vähäistä osallistumista ja niiden erityisongelmia. Jotta julkisia hankintoja koskeva politiikka olisi tehokasta, yritysten aktiivisuuden on lisäännyttävä. Komissio ehdottaa tätä varten useita toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa tilannetta usealta eri kannalta. Toimenpiteisiin kuuluu muun muassa tiedotuksen lisääminen markkinoiden avoimuuden parantamiseksi ja ammattitaitoon ja kaupallisiin käytäntöihin liittyvän koulutuksen lisääminen, jotta luottamus hankintamenettelyihin paranisi. Toimenpiteisiin kuuluvat myös erityistoimet niiden kaupan esteiden poistamiseksi, sekä hankintayksiköiden soveltamien kelpuuttamismenettelyjen vastavuoroisen tunnustamisen edistäminen, jotta yrityksille aiheutuvat kustannukset pienenisivät. sektorille myyvät pk-yritykset kohtaavat julkiselle joita 3. 1. 2 Tiedotus Julkisista hankinnoista annettava luomaan liiketoiminnalle myönteistä ilmapiiriä. Toimittajien vähäinen osallistuminen voi olla osoitus siitä, että hankintailmoitusten tulisi sisältää enemmän tietoa ja tiedon tulisi olla helpommin saatavilla. tieto on avainasemassa pyrittäessä 15 The Single Market Review, Subseries III: Dismantling of Barriers, Volume 2: Public Procurement (OPOCE 1996) -21- Komissio aikoo muuttaa nykyisen Ilmoitusten Julkaisujärjestelmän Internet pohjaiseksi, jolloin mahdolliset tarjoajat saisivat helposti tarvittavat tiedot, muun muassa ostajaprofiilin mukaisesti tietoja markkinoiden seurannasta (ks. 2. 2. 4 kohta). Komission ja jäsenvaltioiden on tehtävä noudatettavasta lainsäädännöstä ja hallinnollisisista menettelyistä olisivat myös saatavilla. Komissio aikoo lisäksi laatia tulkintaa koskevia asiakirjoja, (ks. 2. 1. 3). (ks. 3. 2 kohta) jäsenvaltioissa yhteistyötä, tiedot jotta ja 3. 1. 3 Koulutus ja oikeat toimintatavat Sekä ostajien että toimittajien ammattitaidon lisääminen julkisten hankintojen alalla voisi parantaa huomattavasti julkisten hankintojen toimintaympäristöä. Asiaankuuluvalla koulutuksella on suuri merkitys markkinoiden avaamisessa ja koulutukseen liittyvillä Yhteisön aloitteilla on suuri kannatus. Alue on kuitenkin hyvin laaja, hallinnolliset kulttuurit erilaisia ja tarjonta on hyvin eritasoista. Koulutuspolitiikka voi siten olla tehokasta vain, jos siihen osallistuvat kaikki jäsenvaltiot ja sekä kansallisen, alueellisen että paikallisen tason taloudelliset toimijat ja koulutuksen asiantuntijat. Komissio tulee laatimaan kehyksen tehokkaalle julkisia hankintoja koskevalle koulutuspolitiikalle. Politiikassa tullaan ottamaan huomioon myös ympäristönsuojelun, sosiaalipolitiikkaan ja kuluttajansuojapolitiikan tavoitteet. Komissio kartoittaa jäsenvaltioiden ja muiden asianosaisten lausuntojen perusteella alan koulutustarpeet, sovellettavat kaupalliset käytännöt, alalla suoritettavat toimenpiteet ja nykyiset ohjelmat. Komissio tarkastelee kartoituksen tuloksia laatiakseen suuntaviivat julkisia hankintoja koskevalle koulutuspolitiikalle. Tässä politiikassa tullaan käyttämään kaikkia informaatioteknologian suomia mahdollisuuksia. 3. 1. 4 Pk-yritysten toimintaa edistävät toimenpiteet Pk-yrityksillä on tarjottavaan julkisten hankintamarkkinoiden avautumiselle tarvittava kilpailukyky, joustavuus ja innovaatiokapasiteetti. Yritysten osallistumista julkisille hankintamarkkinoille olisi pyrittävä helpottamaan pk-yritysten tarpeista käsin. Pk- yritykset ovat Yhteisön järjestelmän ansiosta onnistuneet jossain määrin pääsemään alueellisille ja kansallisille hankintamarkkinoille, mutta kansalliset rajat ylittävissä hankkeissa pk-yritysten suora osallistuminen on jäänyt vähäiseksi. Vihreää kirjaa koskevissa lausunnoissa esitetään useita syitä pk-yritysten huonoon menestykseen. Pk-yritykset törmäävät esteisiin hankintaprosessin kaikissa vaiheissa. Pk- yrityksillä on ongelmia perusvalmiuksien kanssa jo suunnittelu- ja organisointivaiheessa, jolloin tarjouskilpailua ei ole vielä edes käynnistetty. Niillä ei ole tietoa potentiaalisista markkinoista, ne eivät osaa laatia liiketoimintasuunnitelmia, yritysten pieni koko ei useimmissa tapauksissa riitä laajojen sopimusten toteuttamiseen, valuuttakurssien heilahtelut aiheuttavat epävarmuutta ja standardien, todistusten ja kelpoisuusvaatimusten -22- selvittäminen on työlästä. Sopimuksen tekemisen jälkeen voi ilmetä muita ongelmia, kuten maksuviiveitä. Komissio tulee tarkastelemaan tilannetta laaja-alaisesti ja johdonmukaisesti yrityksiä tiedonannossaan. Talla strategialla kehitetään pk-yritykaille tärkeää tiedonsaantia mm. teknologian avulla. julkisia hankintoja koskevassa ja Tämä lähtökohta perustuu erityisesti sähköisten menettelyjen soveltamiseen, Euroopan laajuisten pk-yrityksiin keskittyvien verkostojen tarjoamiin palveluihin, julkisissa hankinnoissa käytettävien kelpoisuusjärjestelmien vastavuoroisen tunnustamisen edistämiseen, kynnysarvon alittavia hankintoja koskevien sääntöjen ja pk-yritysten hankeyhteistyötä koskevien sääntöjen selventämiseen. 16 3. 1. 5 Tarjoajien kelpuuttamismenetelmät Ostajat on saatava luottamaan uusiin ja aiemmin tuntemattomiin tavarantoimittajiin ja palvelujen kansallisia kelpuuttamisjärjestelmiä, kun taas joissain jäsenvaltioissa hankintayksiköt ovat perustaneet omia kelpuuttamisjärjestelmiä. jäsenvaltiot suorittajiin. laatineet Useat ovat Komissio pitää kelpuuttamisjärjestelmiä tärkeinä, edellyttäen etteivät ne johda uusiin kaupan esteisiin. Periaatetta vastavuoroisesta tunnustamisesta tulee noudattaa siten, että yhdessä jäsenvaltioissa kelpuutetulla tarjoajalla olisi oikeus käyttää tätä kelpuutusta toisessa jäsenvaltioissa ilman, tarvetta uudistaa menettelyä toisessa jäsenvaltioissa. Komissio aikoo sen käytettävissä olevien menettelyjen ja erityisesti sille 169 artiklan nojalla annettujen valtuuksien avulla varmistaa, että kelpuuttamisjärjestelmiä käytetään markkinoiden avaamiseen, etkä uusien esteiden luomiseen. ja CENELEC- tehtävän Komissio on antanut CEN- rakennusyritysten kelpuuttamista koskevan eurooppalaisen standardin laatimiseksi direktiivin 93/37/ETY kattamia sopimuksia varten. Standardin tarkoituksena on tehdä kansallisista kelpuutusjärjestelmistä vertailukykyisiä keskenään. Standardin avulla voidaan varmistaa myös tasapaino hankintayksiköiden vaatimusten ja yritysten toivomusten välillä. standardisointielimille Komissio selvittää myös, millä muilla alueilla kelpuuttamisjärjestelmiä voitaisiin vastaavasti yhdenmukaistaa. 16 Ks. Myös tämän tiedonannon kohdat 2. 1. 3, 3. 1. 2. , 3. 1. 3. , 3. 1. 5. , 3. 2. sekä EYVL C 285, 20. 9. 1997, sivu 17 (European Economic Interest Grouping, E. E. I. G. ) -23- 3. 2 Tavoitteena tehokas sähköinen hankintajärjestelmä 3. 2. 1 EU:n valmistaminen uusiin sähköisen kaupankäynnin asettamiin haasteisiin ja haastavimmista Uusien tieto- ja viestintätekniikoiden kehittyminen on yksi julkisten hankintojen jännittävimmistä tulevaisuuden mahdollisuuksista. Uusien tekniikoiden avulla nykyisiä menettelyjä ja ostoprosesseja voidaan joustavoittaa ja tehostaa vähentämällä samalla yksityiskohtaisen sääntelyn tarvetta. Niiden avulla voidaan tavalla myös pk-yritysten osallistumista hankintamenettelyihin. Komissio ja jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä tässä suhteessa SIMAP-hankkeen puitteissa, jota rahoitetaan komission IDA-hankkeesta17. tarkoituksenmukaisella lisätä Komissio teki 12. joulukuuta 1997 Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen IDA-projektin toisesta vaiheesta. Tässä toisessa vaiheessa komissio ehdottaa, että SIMAP-järjestelmä vahvistettaisiin ja laajennettaisiin kattamaan koko hankintamenettely. Komissio varmistaa, että SIMAP-hankkeessa sovelletut menetelmät vastaavat yksityisellä sektorilla jo kehitettyjen toistaminen vältetään. Komissio varmistaa myös kaikkien ratkaisujen jäsenvaltioiden asettamien vaatimusten huomioonottamisen SIMAP- hankkeessa. jo kehitettyjä menetelmiä. Myös SIMAP-järjestelmää, jossa hankintailmoitukset laaditaan ja lähetetään sähköisessä muodossa, on testattu kokeiluhankkeessa. Rajoitettu määrä yrityksiä ja hankintayksiköitä Yhteisön ja ETA-alueelta ovat osallistuneet hankkeen toteuttamiseen. Hankkeeseen osallistuminen on nyt tehty mahdolliseksi kaikille hankintayksiköille. laatia ja Komissio varmistaa kaikille hankintayksiköille mahdollisuuden lähettää hankintailmoitukset sähköisesti EU:n johtaman järjestelmän avulla. Hankintayksiköille tullaan tarjoamaan useita vaihtoehtoja, kuten sähköposti ja Internet- yhteys. toimielinten SIMAP-hankkeen puitteissa kehitetyn ohjelmiston on todettu johtavan merkittäviin säästöihin ja paremman tiedon tarjontaan tarkempien hankintailmoitusten välityksellä. Kustannukset pysyvät kuitenkin korkeina niin kauan kuin hankintailmoitusten laatu pysyy huonona. Lisäksi on kiinnitetty huomiota TED-tietokannan korkeisiin kustannuksiin ja virallisen lehden S- liitteen paperiversion epäkäytännöllisyyteen. 17 Hallintojen välinen tietojensiirto -24- julkaista kahdentoista päivän kuluessa Komissio pohtii keinoja kannustaa hankintayksiköltä sähköisten menetelmien käyttämiseen hankintailmoitusten lähettämisessä. Nykyään hankintailmoitus lähettämisestä. Mikäli pitää sähköpostia ehdottaa käytetään, hankintamenettelyssä sovellettavien määräaikojen lyhentämistä (esim. 52 päivästä 40-45 päivään avoimessa menettelyssä). Internetiä komissio aikoo ja tulee jatkamaan hankintailmoitusten Komissio julkaisemista maksutta ainoastaan niissä tapauksissa, joissa hankintayksikkö toimittaa direktiiveissä asetettuja vaatimuksia vastaavan hankintailmoituksen, jossa viitataan CPV- nimlkkeistöön, ja joka on laadittu hankintailmoKusmallien mukaisesti. Muissa tapauksissa hankintayksikön tulee vastata julkaisemisesta aiheutuvista kustannuksista. Komissio on päättänyt lopettaa virallisen lehden S- liiteosan paperiversion julkaisemisen heinäkuusta 1998 lukien. Se korvataan CD-ROM- versiolla, joka on jo nyt saatavilla. Lisäksi TED- tietokanta tullaan sijoittamaan Internetiin kalkkien käyttäjien saataville. saatavilla tiedonsaannin helpottamiseksi hankintailmoitukset olisivat Yritysten keskitetysti. Tarjouksen laatimista varten tarvitaan kuitenkin enemmän tietoja kuin mitä hankintailmoituksesta käy ilmi. Ensisijaisesti tarvitaan tarjouspyyntöasiakirjat. Uudet välineet ja eriyisesti Internet tarjoavat kuitenkin merkittäviä uusia mahdollisuuksia tässä suhteessa. Toinen perustavanlaatuinen tekijä tässä kehityksessä on hankintailmoitusten julkaisemisen helpottaminen kaikilla Yhteisön kielillä. erityisesti joilla tarjouspyyntöasiakirjojen julkaisemiseen Komissio kannustaa kalkkien Niille Internetissä suosittelee hankintayksiköille, jo tässä tarjouspyyntöasiakirjojen valheessa laatimista "ostajaprofiilin" mukaisesti. Ostajaprofiilien kannustaakseen komissio tulee asettamaan malliohjelmistoja saataville SIMAP-kotlsivulleen. avoimessa jo hankintamenettelyssä. Internet- kotisivuilla julkaisemista komissio kotisivu, on 3. 2. 2 Edessä yleiseurooppalainen hankintamenettelyjä järjestelmä, jossa sovelletaan sähköisiä Vaikka komissiolla on selkeä rooli julkisten hankintailmoitusten keruussa ja levittämisessä, toimivan sähköisen hankintajärjestelmän kehittäminen ei kuulu suoraan komission vastuualueeseen. Komissio kehottaa asiasta kiinnostuneita hankintayksiköltä, toimittajia sekä tieto- ja viestintätekniikan alalla toimivia yrityksiä, kuten informaation välittäjiä ja ohjelmistosuunnittelijoita, ottamaan aktiivisesti osaa sellaisen yleiseurooppalaisen sähköisen hankintaympäristön kehittämiseen, jossa huomattava osa, esimerkiksi 25%, kaikista hankintatoimista tehtäisiin sähköisessä muodossa vuoteen 2003 mennessä. -25- Myös jäsenvaltioilla on sähköisen hankintajärjestelmän edistämisessä tärkeä tehtävä. Suurimmat säästöt saadaan todennäköisesti "suoraan hyllyltä" valmiina toimitettavista varsin pienistä hankinnoista. Tällaiset hankinnat jäävät usein direktiiveissä säädettyjen kynnysarvojen alapuolelle. Komissio pyrkii saamaan jäsenvaltioiden sitoumuksen kynnysarvot alittavien hankintojen sähköisten hankintajärjestelmien yhdenmukalsta-miseksl muiden järjestelmien kanssa. Yhteensopivuuden edistämiseksi komissio julkaisee tarvittavat määrittelyt SIMAP-hankkeen kotisivulla. Komissio tulee yksilöimään sähköpostia, sähköistä tiedonsiirtoa ja Internet-tekniikkaa hyödyntäviä hankintatoimintaa koskevia kokeiluhankkeita. Hankkeissa on luonnollisesti noudatettava avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatetteita. Erityistä huomiota virtuaalisiin kiinnitetään erilaisten hankintaverkkoihin hankintayhdistysten avulla. oikeiden menettelytapojen sähköisessä muodossa tuoteluetteloihin, edistämiseen oleviin ja Komissio aikoo antaa suosituksia toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa lainsäädäntöä, laatia standardeja tai määrittelyjä tai luoda uutta sääntelyä. Komissio huolehtii siitä, että standardeja, lainsäädäntöä tai digitaalisia allekirjoituksia koskevissa ehdotuksissa otetaan huomioon sähköisen hankintajärjestelmän edellyttämät vaatimukset. Komissio yhtyy siihen näkemykseen, että sähköistä hankintajärjestelmää on tarkasteltava maailmanlaajuisen toiminnan kannalta. Sillä tulee olemaan yhä tärkeämpi rooli markkinoiden avaamisessa EU:n ulkopuolella (ks. myös kohta 4. 4). Joidenkin tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa on jo luotu kahdenvälisiä suhteita. Komissio pyrkii sopimaan kansainvälisten kumppaneidensa kanssa WTO:ssa tavoitteesta pyrkiä yksinkertaistamaan ja yhdenmukaistamaan tietojenvaihtoa sekä julkisista hankintamahdollisuuksista että tilastoista sähköisen hankintajärjestelmän puitteissa. 3. 2. 3 Ehdotetut toimenpiteet osassa lausuntoja painotettiin Suurimmassa ja viestintätekniikoiden laaja-alainen käyttö. Sähköpostin käyttö on jo hyväksytty joissakin hankintamenettelyissä viimeisimpien direktiivimuutosten seurauksena. Jotta sähköpostia voitaisiin käyttää kaikessa direktiivien mukaisessa tietojenvaihdossa, tarvitaan kuitenkin lisää muutoksia (ks. myös kohta 2. 1. 2). tarvetta hyväksyä tieto- -26- Komissio aikoo ehdottaa muutoksia direktiiveihin saadakseen sähköisin menetelmin tapahtuvan tietojenvaihdon samalle lähtöviivalle muiden menetelmien kanssa. soveltamista Sähköisten hankintajärjestelmien heikosti ennustettavissa oleva kehitys vaikeuttaa ajanmukaisten direktiivimuutosten tekemistä. Komissio aikoo kannustaa sähköisten ennen hankintamenettelyjen lainsäädäntömuutoksia direktiivien ehdotusten säännöksistä saatetaan kokeiluhankkeen ajaksi joutua luopumaan. Jos kokeiluhankkeet osoittautuvat jotka mahdollistavat hankkeiden pysyvämmän soveltamisen. Yleisten periaatteiden (kuten syrjimättömyys/tasavertainen kohtelu, avoimuus jne. ) soveltamista ei luonnollisesti kuitenkaan saa vaarantaa, vaikka säännöksiä ei väliaikaisesti noudatettaisikaan. toimiviksi, direktiiveihin voidaan suunnitella muutoksia, tekemistä. Tietyistä kokeiluhankkeiden koskevien avulla käynnistää mahdollisimman Komissio aikoo hyväksyä niin pian kuin mahdollista kokeiluhankkeiden käynnistämisen tiettyjen sähköisten hankintamenettelyjen testaamista varten. Komissio tekee sitä varten tarvittavat lainsäädäntöaloitteet, jotta hankkeet voidaan koskevista yksityiskohdista päätetään sen jälkeen, kun asiasta kiinnostuneiden osapuolten, mukaan lukien erityisesti jäsenvaltiot, kanssa on keskusteltu. Jäsenvaltioiden tulisi hyväksyä vastaavien hankkeiden käynnistäminen myös kynnysarvoja pinemplen hankintojen osalta. Komissio osallistuu edelleen aktiivisesti aiheeseen liittyviin keskusteluihin, joita parhaillaan käydään julkisia hankintoja koskevan GPA-sopimuksen WTOn komiteoissa muuttamiseksi (ks. 4. 6. 2) pian. Aloitteita -27- 4 YHTEENSOPIVUUS POLITIIKKOJEN TÄYDENTÄMINEN MUIDEN KANSSA SEKÄ YHTEISÖN NIIDEN 4. 1 Tavoite » Yhteisön julkisia hankintoja koskevan politiikan avulla jäsenvaltioiden julkiset hankintamarkkinat integroidaan yhdeksi markkina-alueeksi, jolloin niihin sovelletaan markkinatalouden sääntöjä ja vapaan kilpailun periaatteita. Myös puolustusalan hankinnoissa päätetään yhä useammin tavoitella parasta mahdollista vastinetta rahalle. Budjettipaineet ja puolustusalan hankintapuolen vakava uudistamistarve ovat kiihdyttäneet keskustelua siitä, miten kilpailuun perustuvan hankintapolitiikan periaatteita voitaisiin soveltaa puolustusalan hankinnoissa. Tavoite saavuttaa rahalle paras mahdollinen vastine ei estä ottamasta huomioon ympäristö- ja sosiaalinäkökohtia tai kuluttajansuojaa hankinnoissa. Tämä mahdollisuus ei edellytä muutoksia nykyiseen lainsäädäntöön. On kuitenkin tarpeen luoda selkeitä ohjeita hankintayksiköltä varten, jotta nämä voivat Yhteisön oikeuden mukaisesti kiinnittää huomiota ympäristö- ja sosiaalinäkökohtiin hankintamenettelyissään. Erityisesti tulee kiinnittää huomiota avoimuutta ja syrjimättömyyttä koskeviin sääntöihin ja julkisia hankintoja koskeviin direktiiveihin. Ohjeet ovat tarpeellisia Eurooppalaisten yritysten saattamiseksi tasa-arvoiseen asemaan. Julkiset hankintasopimukset kolmansissa maissa ovat erittäin merkittäviä eurooppalaisille yrityksille, varsinkin kun on kyse infrastruktuuriin liittyvistä hankkeista. Näiden markkinoiden avaaminen eurooppalaisille toimittajille on sen vuoksi tärkeä osa julkisia hankintoja koskevaa Yhteisön politiikkaa. Unionin ja ETA-alueen ulkopuolisten kauppakumppaneiden kanssa harjoitettavalle kaupalle on asetettava samat tavoitteet kuin unionin sisäiselle kaupalle, jotta eurooppalaiset yritykset saisivat hankintasopimuksia myös unionin ja ETA-alueen ulkopuolelta. 4. 2 Puolustusala ilmestyneessä Äskettäin ja neuvostolle, Euroopan sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle osoitetussa tiedonannossa: Puolustukseen liittyviä teollisuudenaloja koskevan Euroopan unionin strategian täytäntöönpano1*, komissio esitti puolustushankintojen alaa koskevien sitovien periaatteiden, sääntöjen ja järjestelmien laatimista. Näiden avulla voitaisiin taata hankintojen avoimuus ja syrjimättömyys. Toimenpiteissä noudatetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen M- parlamentille, talous- 18 KOM(97) 583 lopullinen, 4. 12. 1997 -28- artiklaa ja niissä pidetään lähtökohtana julkisista hankinnoista annettuja voimassa olevia Yhteisön sääntöjä. Puolustuskaluston kilpailukykyisen puolustusteknologisen ja -teollisen perustan luomiseen. sovellettavat hankintaan säännöt vaikuttavat olennaisesti Järjestelmän tulisi perustua tarjouskilpailumenettelyyn aina kun se on mahdollista. Lisäksi järjestelmän on edistettävä teollisuuden peruskapasiteetin ja avainteknologioiden taattava säilyttämistä ja kehittämistä Euroopan toimitusvarmuus ja mahdollistettava ylikapasiteetin asteittainen poistaminen. tasolla. Sääntöjen on myös ja että On otettava huomioon, että hankkeelle puolustusalan hankinnoille on luotava periaatteet, säännöt ja järjestelmät. Tarvittaessa on noudatettava jotta puolustusalan erityispiirteet, erityisesti luottamuksellisuus ja toimitusvarmuus voidaan ottaa huomioon. joustavuutta, tarvitaan tiettyä laaja tuki Puolustusalan hankinnat voidaan tässä suhteessa jakaa kolmeen ryhmään: • • Asevoimille muuhun kuin sotilaalliseen käyttöön tarkoitetut tuotteet, jotka eivät siten kuulu perustamissopimuksen 223 artiklan eivätkä direktiivin 93/36/ETY 2 artiklan soveltamisalaan (hankinnat julistettu salaisiksi, tärkeiden etujen suojeleminen, kansallinen turvallisuus jne. ) Koska näihin tuotteisiin jo sovelletaan julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä, komissio tulee tarvittaessa sopivimmalla tavalla tarkentamaan näiden sääntöjen soveltamista koskevia ehtoja. Asevoimille sotilaalliseen käyttöön tarkoitetut tuotteet, jotka eivät kuitenkaan ole "erittäin arkaluontoisia puolustustarvikkeita". Komissio voisi nykyisten julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen pohjalta laatia suhteellisen joustavia sääntöjä noudattaen kuitenkin samalla avoimuus-ja syrjimättömyysperiaatteita. Erittäin arkaluontoiset puolustustarvikkeet, artiklan soveltamisalaan. Nämä tuotteet voitaisiin vapauttaa edellä mainituista säännöistä, jos kyseisen maan turvallisuus tai elintärkeiden kansallisten etujen suojeleminen sitä edellyttää. Tätä tarkoitusta varten olisi laadittava ilmoitusjärjestelmä, jotta taattaisiin tietty valvonnan ja avoimuuden taso. sisältyvät jotka 223 4. 3 Ympäristönäkökohdat Ympäristöstä on tulossa yhä tärkeämpi nykyaikaisen talouspolitiikan osa-alue. Tämä näkyy selvästi Amsterdamin sopimuksessa, jossa ympäristötavoitteet on nostettu yhdeksi unionin tärkeimmistä tavoitteista. Vihreää kirjaa koskevien lausuntojen perusteella yhä useampi julkinen hankintayksikkö ostaa mieluiten ympäristöystävällisiä tavaroita ja palveluita. Monissa jäsenvaltioissa pyritäänkin aktiiviseen politiikkaan tällä sektorilla. -29- OECD on hyväksynyt vihreitä julkisia hankintoja koskevan suosituksen19. Omalta osaltaan komissio toteuttaa ympäristönsuojelusuunnitelmaa, joka koskee erityisesti hankintatoimintaa. Komissio korostaa jälleen kerran, että Yhteisön julkisia hankintoja koskeva nykyinen säännöstö sallii ympäristönäkökohtien huomioon ottamisen julkisissa hankinnoissa. Komissio haluaa tuoda esiin seuraavia mahdollisuuksia: • Yleensä ottaen minkä tahansa hankintayksikön on mahdollista hankinnan kohdetta määritellessään valita sellainen tavara tai palvelu, joka vastaa sen ympäristön suojelua koskevia tavoitteita. Menettelyssä on kuitenkin noudatettava perustamissopimukseen perustuvia sääntöjä ja periaatteita, erityisesti syrjimättömyyden preiaatetta. • Hankintadirektiivit mahdollistavat joissakin tapauksissa sellaisten ehdokkaiden poissulkemisen, jotka toimivat kansallisen ympäristölainsäädännön vastaisesti. Hankintayksiköt voivat laatia teknisiä eritelmiä hankinnan kohteena olevan urakan, tavaran tai palvelun määrittelemiseksi siten, että ympäristönäkökohdat otetaan huomioon. Ne voivat tästä lähtien kannustaa yritysten positiivista suhtautumista ympäristöön hyväksymällä tarjoukset, jotka vastaavat eritelmissä asetettuja vaatimuksia. • Direktiivit mahdollistavat ympäristönsuojelua koskevan tavoitteen sisällyttämisen tarjoajien valintaperusteisiin, mikäli tarkoituksena on mitata tarjoajien taloudellista tai teknistä suorituskykyä. • Tarjouksen valintavaiheessa ympäristönäkökohdat voidaan ottaa huomioon tarjouksen määrittelemiseksi, mikäli "kokonaistaloudellisesti hankintayksikkö sisältyvästä ympäristöystävällisestä ominaisuudesta. Hankintayksikkö voi kiinnittää huomiota mm. huoltokustannuksiin, jätehuoltoon ja kierrätykseen tarjousten valinnassa. edullisimman" välittömästi tuotteeseen hyötyy itse • Hankintayksikkö voi vaatia tarjouskilpailun voittanutta tavarantoimittajaa tai tuote palvelunsuorittajaa ympäristönsuojelutavoitteiden mukaisesti. Nämä suoritusehdot tulee saattaa kaikkien tarjoajien tietoon edeltä käsin. varustamaan hankinnan kohteena oleva Komissio katsoo tarpeelliseksi toistaa, että julkisten hankintojen tavoite on taloudellinen, ja että on erittäin tärkeää määritellä jokaisen hankinnan osalta ne hankinnan kohteena olevaan tavaraan tai palveluun liittyvät ympäristönsuojeluun liittyvät kriteerit, joihin tarjousvertailussa tullaan kiinnittämään huomiota. 19 Neuvoston suositus; "Recommendation of the Council on Improving the Environmental Performance of Governments", hyväksytty 20. 2. 1996 -30- Nykyisen oikeudellisen kehyksen tarjoamia mahdollisuuksia, joita edellä on tuotu esille, tullaan kehittämään ja selkeyttämään tulkitsevassa asiakirjassa (les. kohta 2. 1. 3). Tässä hankkeessa komissio tulee tutkimaan erityisesti millä tavoin teknisissä eritelmissä on mahdollista viitata eurooppalaisiin tai jopa kansallisiin ympäristömerkkeihin. Samalla tavoin komissio tulee tutkimaan, ympäristö- mikäli seurantajärjestelmien, standardin noudattamista. voivat kuten EMAS:n tarjoajilta 14001- hankintayksiköt edellyttää ISO tai Tulkitsevassa asiakirjassa komissio ei kuitenkaan voi esittää nykyisestä edellyttäisivät oikeudellisesta kehyksestä poikkeavia lainsäädäntömuutoksia. ratkaisuja, jotka Edistääkseen menettelytapoja, joilla päästään parhaisiin tuloksiin edellä määriteltyjä periaatteita noudattaen, komissio tulee kehittämään asiasta kiliinostuneiden jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin kanssa aloitteita, Jokien tuloksena ympäristönäkökohtien huomioiminen hankinta-asiakirjoissa o lM mahdollista tasa-painoisella tavalla. 4. 4 Sosiaaliset näkökohdat Sosiaalipolitiikalla on suuri merkitys Euroopan unionissa. Sen tavoitteena on mm. edistää korkeaa työllisyyttä ja sosiaaliturvaa. Lisäksi Amsterdamin sopimuksessa aetetaan tavoitteeksi epätasa-arvon poistaminen ja tasa-arvon edistäminen naisten ja miesten välillä kaikissa unionin politiikoissa. Komissio on jo julkaissut vihreässä kirjassaan tulkintansa niistä edellytyksistä, joiden mukaisesti sosiaalisia kriteereitä voidaan käyttää julkisissa hankinnoissa. Vihreässä kirjassa olevaa sosiaalilainsäädäntöä, varsinkin Yhteisön lainsäädäntöä ja kansainvälisen työjärjestön ILOn antamia säännöksiä. velvoitetta noudattaa erityisesti voimassa käsitelty on Julkisia hankintoja koskeva säännöstö sallii sosiaalinäkökohtien huomioon ottamisen hankinnoissa monissa tilanteissa: • Direktiivit mahdollistavat sellaisten tarjoajien poissulkemisen tarjousmenettelystä, jotka toimivat kansallisen sosiaalisia tavoitteita edistävän lainsäädännön vastaisesti, mukaanlukien tasa-arvon edistämistä koskevat säännökset. • Toinen mahdollisuus toteuttaa sosiaalisia tavoitteita julkisissa hankinnoissa on asettaa tehtyjen hankintasopimusten velvoitteiden noudattaminen sosiaalipoliittisten täytäntöönpanon ehdoksi. Esimerkkinä voidaan mainita naisten työllisyyden edistämiseen tai tiettyjen epäsuotuisassa asemassa olevien ryhmien suojaamiseen tähtäävä lainsäädäntö. -31- Hankintaviranomaiset ja yksiköt voivat siten saattaa voimaan sosiaalisia tavoitteita hankintoja tehdessään. Julkiset hankinnat vaikuttavat käytännössä merkittävällä tavalla taloudellisten toimijoiden käyttäytymiseen. Esimerkkinä tällaisesta tilanteesta voidaan mainita ympäristönsuojelua ja työsuojelua koskevien oikeudellisten velvoitteiden noudattaminen rakennusurakan toteuttamisen yhteydessä. Lisäksi tässä yhteydessä voidaan mainita ns. "positiiviset toimenpiteet", jolloin hankintasopimuksia käytetään keinona tietyn tavoitteen saavuttamiseksi. Tämänkaltainen tilanne on kysymyksessä esim. silloin kun tehdään hankintasopimus suojatyöpajan kanssa. Kuten ympäristönäkökohtienkin osalta, komissio aikoo selkeyttää niitä periaatteita, joiden mukaisesti sosiaalisia näkökohtia voidaan ottaa huomioon julkisissa hankinnoisssa. Julkisten hankintojen välityksellä voidaan vaikuttaa taloudellisten toimijoiden noudattamiin toimintatapoihin Yhteisön oikeuden asettamissa rajoissa. Tässä yhteydessä käyttämään hanklntamenettelyjään edellä määritellyllä tavalla sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Komissio omissa hankintamenettelyissään. jäsenvaltioita vastaavasti toimimaan komissio kehottaa tulee 4. 5 Kuluttajansuojelu ja parantaminen tehokkaan Markkinoillepääsyn hankintapolitiikan avulla tuo merkittäviä etuja kuluttajille. Kuluttajat hyötyvät mm. paremmasta laadusta, taloudellisesti tehokkaammista palveluista ja infrastruktuurista. ottaa paremmin huomioon unionin Tästä keskustelemalla ja hankintapolitiikassa, kuluttajajärjestöjen kanssa. syystä kuluttajapolitiikka tulisi avoimuutta avoimuuden lisääminen lisäämällä erityisesti 4. 6 Kansainvälisyys 4. 6. 1 Kolmansien maiden eurooppalaisille yrityksille julkisten hankintamarkkinoiden avaaminen Julkisia hankintoja koskeva sopimus (GPA-sopimus), jota viimeksi muutettiin vuonna 1994, sisältää tiettyjen maiden välillä sovellettavia määräyksiä. Näihin maihin kuuluvat muun muassa maailmankaupan tärkeimmät ryhmittymät. Sopimuksessa noudatetaan perinteistä kansallista kohtelua ja suosituimmuusasemassa olevaa maata koskevia periaatteita tarkkoja, direktiivinkaltaisia määräyksiä. GPA-sopimus vaikuttaa sen vuoksi kauaskantoisella tavalla sekä hakijamaiden että EU:n sääntelyjärjestelmiin. julkisia hankintamenettelyltä koskevia sisältäää se ja Komissio ryhtyy edelleen kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, että EU:n yrityksille mahdollisuuksia antavia oikeudellisia välineitä noudatetaan tehokkaasti. Lisäksi se pyrkii avaamaan julkisia hankintoja maailmanlaajuisesti poistaakseen Euroopan kannalta haitallisia kaupan esteitä. Lopullisena tavoitteena on, että hankintoja koskeva säännöstö sisällytettäisiin monenväliseen, WTO:n yhteiseen sitoumukseen. -32- WTO:ssa tehty työ, kuten GPA-sopimuksen tarkistaminen, GATSin yhteydessä käydyt, julkisia palveluhankintoja koskevat neuvottelut ja julkisten hankintojen avoimuutta koskevia sääntöjä käsittelevän työryhmän työskentely, ovat omiaan edistämään tähän tavoitteeseen pääsyä. Asian parissa työskennellään myös muilla tahoilla, kuten OECD:ssä ja Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälistä kauppalainsäädäntöä käsittelevässä komissiossa UNICITRALissa. Hankintamenettelyjen sähköistyminen yleistyy jatkuvasti ja se tulee olemaan yksi hankintaa koskevan unionin ulkopolitiikan tärkeimmistä kysymyksistä. Jo nyt siitä on tullut yksi monenvälisten neuvottelujen avainaiheista, erityisesti WTO:n GPA- neuvotteluissa ja avoimuutta käsittelevissä työryhmissä. Tieto- ja viestintätekniikan käytöllä voi todellakin olla keskeinen tehtävä pyrittäessä maailmanlaajuisesti aitoon ja tarkoituksenmukaiseen avoimuuteen hankinnoissa. Komissio näkee kuitenkin ensisijaisen tehtävänsä monenvälisellä tasolla, sillä se haluaa varmistaa, että EU:n kansainväliset sitoumukset ovat johdonmukaisia sähköisiä hankintoja koskevan EU:n sisäisen politiikan kanssa, jotta sisäisen politiikan kehitys ei vaikeutuisi. Lisäksi komissio aikoo 3. 2 kohdan mukaisesti työskennellä näiden kysymysten parissa tärkeimpien kauppakumppaniensa kanssa myös kahdenvälisesti. Komissio aikoo ottaa aktiivisesti osaa näiden kysymysten käsittelyyn luodakseen oikeat olosuhteet Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn kasvamiselle ja uusien kaupallisten mahdollisuuksien syntymiselle. Komissio aikoo lisäksi varmistaa, että tietotekniikan käyttöä julkisissa hankinnoissa koskevat kansainväliset säännöt Ja käytännöt ovat yhdenmukaisia EU:n sisäisen politiikan kanssa. 4. 6. 2 Läheisten koskevaan unionin politiikkaan talouden alojen integroiminen julkisia hankintoja Jossakin määrin EU:n ja kolmansien maiden välisissä julkisia hankintoja koskevissa suhteissa tulee ottaa huomioon myös näkökohtia, jotka eivät liity kaupankäyntiin tai sääntelyyn. Tämä koskee varsinkin Keski- ja Itä-Euroopan (jäsenyyden valmistelu) ja Välimeren alueen maita. Markkinoiden avaaminen ei ole tässä suhteessa ensisijainen tavoite, vaan keino, jolla näiden maiden taloudellista tilannetta pyritään parantamaan. EU:n politiikan olisi näissä maissa jatkossa pyrittävä vaihtelevassa määrin vapauttamaan hankintoja ja edistämään laaja-alaisia teknistä apua tarjoavia ohjelmia. Komissio valmistelee kunkin hakijamaan omaan tilanteeseen mukautettuja "yleisiä ohjeita" ("road maps"), joissa määritellään ensisijaiset toimet, joihin hakijamaiden tulee ryhtyä pyrkiessään voimaansaattamaan yhteisön säännöstöä. Komissio aikoo käsitellä tätä asiaa jatkona Barcelonan julistukselle antamassaan yhtenäismarkkinoita ja Välimeren aluetta koskevassa tiedonannossa, jonka tavoitteena on vapaakauppa-alueen perustaminen. -33- 4. 6. 3 Tehokkuuden varmistaminen ulkoiseen apuun rahoittamien sopimusten tekemisessä liittyvien, EU:n Komissio pyrkii tehokkuuteen varainhoidossaan ja siinä mahdollisesti saavutettaviin säästöihin. Komission vastuualueeseen kuuluu tältä osin sekä komission itsensä tekemät sopimukset (ks. edellä 2. 2. 6 kohta) että ulkoiseen apuun liittyvät, EU:n varoista rahoitetut hankinnat. Ulkoiseen apuun liittyvien, EU:n varoista rahoitettujen hankintojen osalta on perusteltua vaatia jossain määrin eurooppalaista läsnäoloa. Toisaalta komissio katsoo, että EU:n varoja vastaanottavien maiden on lisättävä tehokkuutta ja saatava aikaan säästöjä omissa julkisen sektorin operaatioissaan. Niiden pitäisi lisäksi noudattaa julkisessa hallinnossaan avoimuutta ja tilivelvollisuutta. päästä voidaan Tavoitteisiin perustuvia hankintamenettelyitä ja hyvän hallinnon periaatteita. Vakaan hankintapolitiikan ja hankintakäytännön ansiosta vastaanottajamaat saavat taloudellista hyötyä (rahalle vastinetta, entistä kilpailukykyisempi paikallisteollisuus ja tehokkaampi julkishallinto, enemmän ulkomaisia sijoituksia jne. ). kilpailuttamiseen noudattamalla Liittyminen julkisia hankintoja koskevaan WTO:n sopimukseen, joka muodostaa oikeudellisen perustan avoimille ja kilpailuun perustuville kansainvälisen tason julkisille hankinnoille, voisi tässä mielessä olla tavoite, johon kannattaisi pyrkiä. Komissiossa tiedetään kuitenkin, että useimmille EU:n rahoitusta saaville maille olisi vaikeaa liittyä tähän sopimukseen tai antaa tässä vaiheessa edes kansallisia hankintasäännöksiä, jotka perustuisivat kilpailuttamiseen, sillä kyse on siirtymävaiheessa olevista talouksista, kehitysmaista ja jopa vähiten kehittyneistä maista. tuesta ulkoisesta Komissio noudattaa edellä määriteltyjä periaatteita huolehtimalla siitä, että EU:n sopimukset myönnetään rahoitetut vastaanottavissa maissa kilpailumenettelyn mukaisesti asiaa koskevia EU:n sääntöjä noudattaen, kuten muissa tärkeissä lainaa tai avustusta myöntävissä rahoituslaitoksissa (Maailmanpankki, EAKR jne. ) tehdään. Komissio aikoo myös tehdä ehdotuksia EU:n varoista rahoitettavien sopimusten ja menettelyjen yhdenmukaistamiseksi. ratkaisemista koskevien sääntöjen Yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi komissio on kehittänyt rakennerahastoihin liittyvää oikeudellista säännöstöään hyväksymällä asetuksen n:o 2064/9720. Tämä asetus mahdollistaa myös kansallisten viranomaisten tekemien, Yhteisön osittain rahoittamien hankintasopimusten valvonnan. Tämä ja muiden sääntörikkomusten vastaista taistelua. tukee osaltaan lahjonnan 20 EYVL L n:o 290, 23. 10. 1997 -34- LIITE 1 JULKISIA HANKINTOJA KOSKEVIEN DIREKTIIVIEN VOIMAANSAATTAMISTANNE DIREKTIIVIT 89/440/ETY Rakennusurakat (18. 7. 1989) Voimassa 19. 7. 1990 GR, E. P: 1. 3. 1992 AT, FI, S E: 1. 1. 1994 Korvattu 93/37/ETY 887295/ETY Tavarahankinnat (2. 3. 1988) Voimassa 1. 1. 1989 GR. E, P: 1. 3. 1992 AT. Fl. SE: 1. 1. 1994 89/6Ä5/ETY Oikeusturvakeinot (21. 12. 1989) Voimassa 21. 12. 1991 AT, O, SE: 1. 1. 1994 90/531/ETY Peruspalvelusektori (17. 9. 1990) Voimassa 1. 1. 1993 E: 1. 1. 1996 GR, P: 1. 1. 1998 AT, FI, SE: 1. 1. 1994 92/13/ETY Peruspalvelusektorin oikeusturvakeinot (25. 2. 1992) Voimassa 1. 1. 1993 AT, FI, SE: 1. 7. 1994 E: 30. 6. 1995 GR, P: 30. 6. 1997 92/50/ETY Palveluhankinnat (18. 6. 1992) Voimassa 1. 7. 1993 AT, FI, SE: 1. 7. 1994 93/36/ETY Tavarahankinnat (14. 6. 1993) Voimassa 14. 6. 1994 AT, FI. SE: 1. 7. 1994 93/38/ETY Peruspalvelusektori Voimassal. 7. 1994 AT, FI. SE: 1. 7. 1994 E: 1. 1. 1997 GR, P: 1. 1. 1998 Merkit: Kansallisia voimaansaattamista koskevia toimenpiteitä ei ole ilmoitettu komissiolle tai ilmoittaminen on suoritettu vain osittain Kansalliset voimaan saattamista koskevat toimenpiteet on ilmoitettu komissiolleja komissio on suorittanut voimaan saattamisen tarkastamisen; komissio on käynnistänyt rikkomusmenettelyn Kansalliset voimaan saattamista koskevat toimenpiteet on ilmoitettu komissiolle -35- LIITE 2 AIKATAULU TOIMENPITEET Direktiivia 93/38/ETY, kilpailevaa vuoropuhelumenettelya, puitesopimuksia ja toimilupia koskevan lainsaadantopaketin antaminen (ks. kohta 2. 1. 2. ) I KOMISSION HYVAKSYMINEN 1998 Direktiivin 93/38/ETY 8 artiklan voimaan saattaminen Valitt^masti Tiedonantoja ja tulkitsevia asiakirjoja (ks. 2. 1. 3. ) Vuoden 1998 toisesta lukukaudesta vuoden 1999 toiseen lukukauteen saakka Toimilupia koskevan tiedonannon antaminen ja TEN- verkostohankkeisiin liittyvien ongelmien kasittely (ks. 2. 1. 2. 4. ) Vuoden 1988 toinen neljannes Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyohankkeisiin liittyvien kysymysten kasittely (ks. 2. 1. 2. 4. ) Viranomaissektoria koskevien direktiivien Vuonna 2001 yhdistaminen (ks. 2. 1. 3. ) Yhteisfln tason valvontamenettelyjen parantaminen Valittomasti (ks. 2. 2. 2. ) Toimenpiteet riippumattomien viranomaisten nimittamiseksi (ks. 2. 2. 3. ) Komission hankintamenettelyjen parantaminen (ei edellyta* lainsaadantomuutoksia) (ks. 2. 2. 7. ) Julkisia hankintoja koskevan koulutuspolitiikan kehittaminen (ks. 3. 1. 3. ) Pk- yrityksia ja julkisia hankintoja koskevan tiedonannon antaminen (ks. 3. 1. 4. ) Sahkoisten menettelyjen soveltamista koskevien pilottiprojektien tukeminen (ks. 3. 2. 2. ) -36- ValittQmasti VSlittom&sti Vuoden 1998 toinen lukukausi Vuoden 1998 toinen lukukausi Vuoden 1998 toinen lukukausi Sopivien periaatteiden, s&antojen ja menettelytapojen luominen puolustusalan hankintoja varten (ks. 4. 2) Vuonna 1998 -37- ISSN 1024-4492 KOM(98) 143 lopullinen /\. (3X/\. J\-X J \J r\ X FI 10 09 08 02 Luettelonumero : CB-CO-98-162-FI-C ISBN 92-78-32059-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 3


title: PERGUNTA ESCRITA n. 842/98 do Deputado Freddy BLAK à Comissão. Aprovação dos arrastões

eurovoc_concepts:
Denmark
Russia
deep-frozen product
economic consequence
fishing permit
fishing vessel
health control
import
public health
sea fish

formats: html pdf print

text: 21. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 323/83 (98/C 323/110) PERGUNTA ESCRITA P-0842/98 apresentada por Freddy Blak (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (11 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Aprova(cid:231)a(cid:152)o dos arrasto(cid:152)es A disposi(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria que obriga a que os arrasto(cid:152)es que descarregam bacalhau congelado nos portos da UE tenham sido aprovados para esse efeito tera· conseque(cid:136)ncias catastro·ficas para o sector da pesca e, consequen- temente, para o emprego, em Bornholm, na Dinamarca. As autoridades russas na(cid:152)o aprovam um nu·mero suficiente de arrasto(cid:152)es e, neste momento, apenas se encontram aprovados 6-8 arrasto(cid:152)es, em mais de 250, no Mar de Barents. Esta situa(cid:231)a(cid:152)o conduzira· a uma penu·ria de bacalhau congelado em Bornholm a partir do me(cid:136)s de Abril e, em conseque(cid:136)ncia, a‘ perda de empregos. Tenciona a Comissa(cid:152)o modificar as disposi(cid:231)o(cid:152)es respeitantes a‘ aprova(cid:231)a(cid:152)o, de forma a que o peixe que e· 1. congelado nos navios frigor(cid:14)·ficos possa ser desembarcado dentro de um prazo u·til, sem que os navios tenham de ser aprovados pelas autoridades russas? 2. Caso tal na(cid:152)o seja poss(cid:14)·vel, de que forma pensa a Comissa(cid:152)o resolver o problema? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (29 de Abril de 1998) As importa(cid:231)o(cid:152)es de produtos da pesca de pa(cid:14)·ses terceiros sa(cid:152)o regulamentadas, desde 1991, pela Directiva 91/493/CEE do Conselho, de 22 de Julho de 1991, que adopta as normas sanita·rias relativas a‘ produ(cid:231)a(cid:152)o e a‘ coloca(cid:231)a(cid:152)o no mercado dos produtos da pesca (1). A directiva estabelece igualmente as condi(cid:231)o(cid:152)es aplica·veis a‘ produ(cid:231)a(cid:152)o interna e estipula que as disposi(cid:231)o(cid:152)es aplica·veis a‘s importa(cid:231)o(cid:152)es de produtos da pesca devem ser, pelo menos, equivalentes a‘s que regem a produ(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria. A directiva estabelece designadamente as condi(cid:231)o(cid:152)es que os estabelecimentos devem satisfazer para serem aprovados para efeitos de coloca(cid:231)a(cid:152)o de produtos da pesca no mercado comunita·rio. E· de observar que a directiva entende por estabelecimentos na(cid:152)o so· os estabelecimentos em terra como tambe·m os navios (navios-fa·brica, congeladores ou de pesca). As condi(cid:231)o(cid:152)es espec(cid:14)·ficas de importa(cid:231)a(cid:152)o da Ru·ssia sa(cid:152)o estabelecidas na Decisa(cid:152)o 97/102/CE da Comissa(cid:152)o, de 16 de Janeiro de 1997, que fixa as condi(cid:231)o(cid:152)es especiais de importa(cid:231)a(cid:152)o dos produtos da pesca e da aquicultura origina·rios da Ru·ssia (2), e inclui uma lista dos estabelecimentos aprovados. Esta lista e· constantemente actualizada e conte·m actualmente 69 navios congeladores, 79 navios-fa·brica e 21 estabelecimentos de transforma(cid:231)a(cid:152)o. Nas pro·ximas semanas, sera(cid:152)o ainda inclu(cid:14)·dos 8 navios-fa·brica e 4 navios congeladores. Neste momento, pelo menos 27 navios russos que pescam bacalhau no mar de Barents beneficiam de aprova(cid:231)a(cid:152)o, devendo muito em breve ser aprovados mais 3. O controlo destes estabelecimentos reveste-se de uma grande importa(cid:136)ncia para a sau·de pu·blica, pelo que so· devem ser autorizadas importa(cid:231)o(cid:152)es dos estabelecimentos inclu(cid:14)·dos na lista. A Comissa(cid:152)o esta· ciente do problema levantado pelo Senhor Deputado. A questa(cid:152)o ja· foi discutida em va·rias reunio(cid:152)es do comite· veterina·rio permanente e continuara· a constar da ordem de trabalhos de futuras reunio(cid:152)es. O tema foi tambe·m discutido no Conselho «agricultura» de 16 e 17 de Fevereiro de 1998. A Comissa(cid:152)o esta·, ale·m disso, disposta a examinar a efica·cia da Decisa(cid:152)o 97/102/CE em toda a Comunidade e, se necessa·rio, adoptar as medidas adequadas. Contudo, e· indispensa·vel na(cid:152)o prejudicar o n(cid:14)·vel de protec(cid:231)a(cid:152)o dos consumidores na Comunidade. (1) (2) JO L 268 de 24. 9. 1991. JO L 35 de 5. 2. 1997. (98/C 323/111) PERGUNTA ESCRITA E-0847/98 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: O reconhecimento da linguagem gestual dos surdos na UE Passaram cerca de dez anos desde a aprova(cid:231)a(cid:152)o pelo Parlamento Europeu a 17. 6. 1988 de uma resolu(cid:231)a(cid:152)o (1) na qual solicitava o reconhecimento oficial das linguagens gestuais nacionais dos surdos nos Estados-membros da


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien osalta vuodeksi 1998 vahvistettavista suurimmista sallituista saaliista ja niiden pyyntiä koskevista tietyistä edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 45/98 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
authorised catch
catch by species
catch quota
fishery management
fishing area

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •A- TUT Bryssel, 11. 03. 1998 KOM(1998) 144 lopull. Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien osalta vuodeksi 1998 vahvistettavista suurimmista sallituista saaliista ja niiden pyyntiä koskevista tietyistä edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 45/98 muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Tämän ehdotuksen tarkoituksena on vahvistaa tiettyjen kalakantojen kalastusmahdollisuudet ja jakaa ne tasapuolisesti jäsenvaltioille. Kalastusmahdollisuuksien vahvistaminen ja jakaminen kuuluvat yksinomaan yhteisön ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92 ' 8 artiklan 4 kohdassa vahvistettuihin velvollisuuksiin. ja perustuvat yhteisön kalastus- toimivaltaan Tieteellisen todistusaineiston mukaan tiettyjä Pohjanmeren kalakantoja, jotka ovat nykyisin perinteisen kalastustoiminnan merkittäviä sivusaaliita, voidaan lähitulevaisuudessa pyytää enemmän, jolloin niitä saattaa uhata häviäminen. Tästä syystä olisi toivottavaa, että niiden pyynnille asetettaisiin rajoitukset, jotka olematta lyhyellä aikavälillä välttämättä rajoittavia estäisivät pyyntimäärien hallitsemattoman lisääntymisen. Näillä pyyntirajoituksilla on asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti turvattava kalastustoiminnan suhteellinen vakaus. Tämä voidaan saavuttaa asettamalla vuotta 1998 koskevat jäsenvaltioiden kalastuskiintiöt viimeisen viisivuotiskauden aikana havaittua suurinta pyyntimäärää vastaavaksi. Komissio oli esittänyt neuvostolle jo vuonna 1997 vastaavan ehdotuksen2 vuotta 1998 koskevista suurimmista sallituista saaliista tehtyjen yleisten päätösten yhteydessä. Neuvosto tarkistuksen mahdollistamiseksi. Nykyinen lykkäsi kuitenkin päätöstään pyyntitilastojen ehdotus korvaa näin ollen aiemman ehdotuksen saattamalla asiaan kuuluvat pyyntitilastot ajan tasalle jäsenvaltioiden pyynti-ilmoitusten perusteella. Tässä asetuksessa näitä seikkoja aiotaan käsitellä muuttamalla neuvoston asetus (EY) N:o45/98-\ IYV1. 1. 389, 31. 12. 1992. s. I. K()M(97) 669 lopullinen. I-YVL I. 12, 19. 1. 1998, s. I. h Ehdotus: Neuvoston asetus (EY) N:o 1998 annettu /98, tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien osalta vuodeksi 1998 vahvistettavista suu ri m mistä sallituista saaliista ja niiden pyyntiä koskevista tietyistä edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 45/98 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/921, sellaisena kuin se on muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla, ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että asetuksessa (EY) N:o 45/982 vahvistetaan tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien vuotta 1998 koskevat suurimmat sallitut saaliit ja niiden pyyntiä koskevat tietyt edellytykset, on toivottavaa vahvistaa vuodeksi 1998 uudet suurimmat sallitut saaliit tiettyjen Pohjanmeren muiden kalakantojen tai kalakantaryhmien pyynnin rajoittamiseksi; suurimmat sallitut saaliit olisi jaettava jäsenvaltioiden kesken asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/98 olisi tästä syystä muutettava vastaavasti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 LYVLL389. 31. 12. 1992, s. I. 2 M Y VL L 12. 19. LI 998, s. I. 3 1 artikla Lisätään tämän asetuksen liitteessä I oleva taulukko asetuksen (EY) N:o 45/98 liitteeseen I ja tämän asetuksen liitteessä II oleva taulukko asetuksen (EY) N:o 45/98 liitteeseen III. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja V LIITE I, p. 1 Species: Lasikampelat Lepidorhombus spp. Alue: lla (1), Pohjanmeri (1) Belgie / Belgique Danmark Deutschland Ellada Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederiand Osterrelch Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EC TAC Species: Merikrotit Lophiidae Belgie" / Belgique Danmark Deutschland Ellada Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederiand Osterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EC TAC 10 10 10 50 40 2880 3000 3000 770 1710 830 150 580 10 17950 22000 22000 (1) Yhteison vedet Alue: lla (1), Pohjanmeri (1) (1) Yhteison vedet S~ LIITE I, p. 2 Species: Piikkikampela (2) Psetta maxima Alue: lla (1), Pohjanmeri (1) Belgie / Belgique Danmark Deutschland Ellada Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederiand Osterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EC TAC Species: Rauskut Rajidae Belgie / Belgique Danmark Deutschland Ellada Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederiand Osterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EC TAC 660 1410 360 170 5000 10 1390 9000 9000 1010 30 40 150 860 3910 6000 6000 (1) (2) Yhteison vedet Silokampela (Scopthalmus rhombus) mukaan luettuna Alue: lla (1), Pohjanmeri (1) (1) Yhteison vedet I C Species: Belgie / Belgique Danmark Deutschland Ellada Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederiand Osterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EC TAC Species: Belgie / Belgique Danmark Deutschland Ellada Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederiand Osterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EC TAC LIITE I, p. 3 Hietakampela (2) Umanda limanda 760 2860 4300 Alue: lla (1), Pohjanmeri (1) (1) (2) Yhteisön vedet Kampela (Platichthys flesus) mukaan luettuna. 290 17380 0 2410 28000 28000 Pikkupääkampela (2) Microstomus kitt 600 1640 210 Alue: lla (1), Pohjanmeri (1) (1) (2) Yhteisön vedet Mustaeväkampela (Glyptocephalus cynogiossus) mukaan luettuna 450 1370 20 6710 11000 11000 % LIITE II Alue Yleisnimi Kanta Laji Latina [ Lasikampetat Mrikrotit Pitkkikampela & silokampela Rauskut Hietakampela & kampela PikkupaakampeJa & mustaevSkampela Lepidomombus spp. Lophius spp. Psetta maxima & Scophtna/mus rhombus Rajidae spp. Umanda limanda & Platichthys flesus Microstomus kitt & Glyptocephalus cynoglossus lla(1), Pohjanmeri (1) lla(1), Pohjanmeri (1) lla(1), Pohjanmeri (1) lla(1), Pohjanmeri (1) lla(1), Pohjanmeri (1) lla(1), Pohjanmeri (1) ^ (1 ) Yhteisön vedet TAC-tyyppi A= analyyttinen V= varo-TAC V V V V V V Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 3 ja 4 artiklan saannoksia 1/0 (kylla/ei) Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohdan vShennyksia' 1/0 (kyllaVei) 0 0 0 0 0 0 ISSN 1024-4492 KOM(98) 144 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 02 14 10 Luettelonumero : CB-CO-98-148-FI-C ISBN 92-78-31925-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 9


title: Resolução sobre o segundo relatório da Comissão ao Conselho, ao Parlamento Europeu, ao Comité Económico e Social e ao Comité das Regiões sobre a integração dos requisitos de protecção da saúde nas políticas comunitárias (COM(96)0407 C4-0663/96)

eurovoc_concepts:
EU policy
activity report
health policy
public health

formats: html print


title: Risoluzione con le raccomandazioni del Parlamento europeo alla Commissione relative ai negoziati nell'ambito dell'OCSE concernenti un accordo multilaterale in materia di investimenti (AMI)

eurovoc_concepts:
OECD
culture industry
direct investment
fishing industry
international negotiations
investment
investment abroad
multilateral agreement