title: Ändrat förslag till rådets direktiv om säkerhetskontroll av flygplan från tredje land som trafikerar flygplatser i gemenskapen

eurovoc_concepts:
air safety
aircraft
exchange of information
international standard
third country

formats: pdf print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04. 03. 1998 KOM(1998) 123 slutlig 97/0039 (SYN) Ändrat förslag till RÅDETS DIREKTIV om säkerhetskontroll av flygplan från tredje land som trafikerar flygplatser i gemenskapen (framlagt av kommissionen enligt artikel 189a. 2 i EG-fördraget) MOTIVERING Den 17 februari 1997 antog kommissionen ett förslag till rådets direktiv om säkerhetskontroll av flygplan från tredje land som trafikerar flygplatser i gemenskapen. Den 19 november 1997 godkände Europaparlamentet detta förslag under förutsättning att vissa ändringar infördes. Kommissionen har uppskattat att den kan godkänna ändringsförslagen 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 14 och 15 eftersom de är förenliga med målet för den föreslagna lagstiftningen, det vill säga att bidra till ökad flygsäkerhet genom kontroller av flygplan från tredje land så snart misstanke föreligger om att flygplanet inte uppfyller internationella säkerhetsstandarder, genom insamling och spridning av uppgifter om brister så att tillräckliga bevis kan fastställas för att kunna fatta beslut om vilka åtgärder som krävs för att säkerställa resenärernas säkerhet vid lufttransporter och genom att åtgärda konstaterade brister. Dessa ändringar är i huvudsak avsedda att klargöra ett antal detaljer i de föreslagna bestämmelserna, avgränsa de kategorier flygplan som bör genomgå rampinspektion, offentliggöra information om resultaten av dessa inspektioner samt fastställa att kommissionen skall rapportera om hur direktivet fungerar och eventuellt ge förslag till en översyn av direktivet. Kommissionen kan däremot inte godkänna ändringsförslag 13 som syftar till att artikel 12 i kommissionens förslag stryks. Kommissionen anser att denna artikel, enligt vilken medlemsstaterna skall fastställa ett sanktionssystem för brott mot de nationella bestämmelser som antas enligt direktivet, är nödvändig för att effektivt se till att gemenskapens lagstiftning följs, till exempel, vid vägran av ett flygföretag att låta undergå flygplan från tredje land en kontroll. Z Ändrat förslag till RÅDETS DIREKTIV om säkerhetskontroll av flygplan frän tredje land som trafikerar flygplatser i gemenskapen 3 KiiiuiniMNiiitioiiN IhiNliif, Ändringar Första stycket i ingressen, beaktandemeningen oräknad Både i den resolution som Europaparlamentet antog den 15 februari 1996 och i rådets slutsatser av den 11 mars 1996 framhålls att gemenskapen bör bli aktivare och utveckla en strategi för de för att öka säkerheten europeiska medborgare som reser med flyg eller bor i närheten av flygplatser. Både i de resolutioner som Europaparlamentet antog den 15 februari 1996 och den 17 juli 1997* och i rådets slutsatser av den 11 mars 1996 framhålls att gemenskapen bör bli aktivare och utveckla en strategi för att öka säkerheten för de europeiska medborgare som reser med flyg eller bor i närheten av flygplatser. * EGT nr C Artikel Syftet med detta direktiv är att bidra till ökad flygsäkerhet genom kontroller av flygplan från tredje land, så snart misstanke föreligger om att flygplanet inte uppfyller internationella säkerhetsstandarder, vilket skall ske genom insamling och spridning av uppgifter om brister så att tillräckliga bevis kan fastställas för att kunna fatta beslut om vilka åtgärder som krävs för att säkerställa resenärernas säkerhet vid lufttransporter och genom att åtgärda konstaterade brister. inte uppfyller Syftet med detta direktiv är att bidra till ökad flygsäkerhet genom inspektion av flygplan från tredje land samt av deras användning och besättning så snart misstanke föreligger om att internationella flygplanet säkerhetsstandarder, vilket skall ske genom insamling och spridning av uppgifter om brister så att tillräckliga bevis kan fastställas för att kunna fatta beslut om vilka åtgärder som krävs för att säkerställa säkerheten för resenärerna och samtliga personer på marken (i första hand de som bor i områden i nära anslutning till flygplatsen) och genom att åtgärda konstaterade brister. EGT nr C 124, 21. 4. 1997, s. 39. 4 Artikel 3, fjärde - sjätte strecksatsen I detta direktiv och dess bilagor avses med I detta direktiv och dess bilagor avses med internationella - säkerhetsstandarder: de säkerhetsstandarder som anges i bilagorna till den konvention om internationell civil luftfart som undertecknades i Chicago den 7 december 1994, i dess gällande form då detta direktiv antas. internationella - säkerhetsstandarder: de säkerhetsstandarder som anges i bilagorna till den konvention om internationell civil luftfart som undertecknades i Chicago den 7 december 1994, i dess gällande form vid tidpunkten för kontrollen. - rampinspektion: inspektion ombord på och utanför ett flygplan i syfte att kontrollera giltigheten för flygplanets och besättningens dokument samt i vilket skick flygplanet och dess utrustning ser ut att vara, - rampinspektion: inspektion ombord på och utanför ett flygplan i syfte att kontrollera giltigheten för flygplanets och besättningens dokument samt i vilket skick flygplanet och dess utrustning ser ut att vara, - fly%plan fran tredje land: flygplan som trafikeras vars lufttrafikföretag ett driftstillstånd utfärdats av en stat som inte är medlem i gemenskapen. av av ett lufttrafikföretag * flygpton från tredje land: flygplan som trafikeras vars driftstillstånd utfärdats av en stat som inte är medlem i gemenskapen eller flygplan som inte används eller trafikeras under kontroll av en behörig myndighet i en medlemsstat. Artikel 4. 1 Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall samla in sådan information som bedöms vara nödvändig för att uppnå det mål som anges i artikel 1 i detta direktiv, inklusive följande: behöriga i De medlemsstaterna sådan information som bedöms vara nödvändig för att uppnå det mål som anges i artikel 1 i detta direktiv, inklusive följande: myndigheterna samla skall in Viktig särskilt kan erhållas genom säkerhetsinformation som Viktig särskilt kan erhållas genom säkerhetsinformation som klagomål från passagerare, användare och människor som bor i närheten av flygplatser. rapporter från piloter, rapporter från underhållsorganisationer, tillbudsrapporter^ andra relevanta organisationer som är fristående från medlemsstaternas behöriga myndigheter. rapporter från klagomål från passagerare, rapporter från piloter, rapporter underhållsorganisationer, tillbudsrapporter. från r Artikel 5 skall säkerställa i varje 1. Den behöriga myndigheten medlemsstat att rampinspektioner genomförs av flygplan från tredje land som trafikerar någon av landets flygplatser, om misstanke föreligger om att de inte internationella uppfyller säkerhetsstandarder, enligt följande: a) alla flygplan som visar tecken på dåligt underhåll eller har tydliga skador eller defekter, rapporterats uppträda onormalt sedan de flög in i en medlemsstats luftrum, vid en tidigare rampinspektion uppvisat brister som ännu inte har åtgärdats. b) 10% av trafiken, dock minst en gång i veckan, för flygplan vars flygföretag varit föremål för tidigare standardiserade rapporter enligt artikel 4. flygplan vars flygföretag eller detta företags land varit föremål för beslut enligt artikel 9. säkerställa 1 Den behöriga myndigheten skall i varje medlemsstat att rampinspektioner genomförs av flygplan från tredje land som trafikerar någon av landets flygplatser, om misstanke föreligger om att de inte internationella säkerhetsstandarder uppfyller la. De behöriga myndigheterna i synnerhet genomföra rampinspektioner av alla flygplan skall som visar tecken på eller om vilka information har erhållits om dåligt underhåll eller tydliga skador eller defekter, som rapporterats uppträda onormalt sedan de flög in i en medlemsstats luftrum, som brister som vid en tidigare rampinspektion föranleder uppvisat allvarliga misstankar om att flygplanet internationella inte uppfyller säkerhetsstandarder och då medlemsstaten misstänker att bristerna eventuellt inte har åtgärdats. i de fall entydiga uppgifter föreligger om att de behöriga myndigheterna i registreringslandet inte utövar vederbörlig säkerhetsstillsyn. eventuellt i de fall då information som samlats in i enlighet med artikel 4 föranleder misstankar om flygföretaget eller då en tidigare rampinspektion av ett flygplan som används av samma flygföretag har avslöjat brister, i väntan på att tillfredsställande åtgärder vidtas av flygföretaget för att lösa problemen. vars flygföretag eller detta företags land varit föremål för beslut enligt artikel 9. i väntan på att det tredje landets behöriga myndighet vidtar tillfredsställande åtgärder för att lösa problemen. 2. 2 Rampinspektionen skall utföras enligt det förfarande som anges i bilaga 2 och med användning av ett formulär för rampinspektion som minst innehåller de uppgifter som anges i formuläret i den bilagan. Efter rampinspektionen skall flygplanets befälhavare fiL_en kopia av rampinspektionsrapporten. Rampinspektionen skall utföras enligt det förfarande som anges i bilaga 2 och med användning av ett formulär för rampinspektion som minst innehåller de uppgifter som anges i formuläret i den bilagan Efter rampinspektionen skall flygplanets befälhavare informeras om innehållet i rampinspektionsrapporten, och om rapporten varskor att brister har upptäckts skall rapporten skickas till det berörda flygföretaget och till de behöriga i registreringslandet. myndigheterna 3. När den behöriga myndigheten utför en rampinspektion enligt detta direktiv skall alla ansträngningar göras för att undvika onödiga förseningar. 3. När den behöriga myndigheten utför en rampinspektion enligt detta direktiv skall alla ansträngningar göras för att undvika onödiga förseningar, såvida det inte föreligger skälig grund för en mer ingående undersökning. Artikel 6, rubrik och punkt 1 Informationsutbyte Informationsutbyte och samarbete 1 Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall ömsesidigt utbyta information. skall besluta om 1 Medlemsstaterna förhållningsregler för informationsutbyte och samarbete mellan respektive medlemsstats behöriga övriga medlemsstaters behöriga myndigheter och kommissionen. myndigheter. alla Artikel 7. 1 1. Den information som utbyts i enlighet med artikel 6 skall endast användas för detta endast vara direktivs tillgänglig för de berörda myndigheterna och för kommissionen. syften och skall syften och 1. Den information som utbyts i enlighet med artikel 6 skall endast användas för detta endast vara direktivs tillgänglig för de berörda myndigheterna och för kommissionen utan att det påverkar tillämpningen av de bestämmelser som här fastställts om offentliggörande av startförbud. skall ^ Artikel 8. 2 2 Om ett flygplan beläggs med startförbud skall den behöriga myndigheten i den utfördes där medlemsstat omedelbart behöriga underrätta myndigheterna i de berörda länderna. inspektionen de 2. Om ett flygplan beläggs med startförbud i den skall den behöriga myndigheten utfördes där medlemsstat omedelbart skriftligen underrätta det berörda flygföretaget och de behöriga myndigheterna i det land där flygföretaget har sitt säte samt i den stat där flygplanet är registrerat. inspektionen Artikel 8. 5 Artikel 8a Rätt att överklaga för dessa 5^ Flygplanets ägare eller flygföretag eller företrädare i den berörda medlemsstaten skall ha rätt att överklaga ett beslut om startförbud som fattats av den behöriga myndigheten i medlemsstaten. Att ett överklagande lämnats in skall inte i sig vara ett skäl att upphäva startförbudet. för dessa JL Flygplanets ägare eller flygföretag eller företrädare i den berörda medlemsstaten skall ha rätt att överklaga ett beslut om startförbud som fattats av den behöriga myndigheten i medlemsstaten. Att ett överklagande lämnats in skall inte i sig vara ett skäl att upphäva startförbudet. skall 2. Medlemsstaterna fastställa och upprätthålla lämpliga förfaranden för detta sin nationella ändamål lagstiftning. i enlighet med 3. Den behöriga myndigheten sätt vederbörligt befälhavare om rätten att överklaga. informera skall på flygplanets Artikel 9, första stycket, första strecksatsen - Systematiska rampinspektioner och andra övervakningsåtgärder för ett visst flygföretag eller för flygföretagen i ett visst tredje land. - Systematiska rampinspektioner och andra övervakningsåtgärder för ett visst flygföretag eller för flygföretagen i ett visst tredje land,J väntan på att flygföretaget eller det tredje vidtar landets lösa tillfredsställande problemen. myndighet behöriga åtgärder för att S Artikel 10. 1 underrätta 1 Medlemsstaterna kommissionen om de praktiska åtgärder som vidtagits och de medel som beviljats tor alt uppfylla kraven i artikel 4-6. skall I Medlemsstaterna skall underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om de praktiska åtgärder som vidtagits och de medel som beviljats för att uppfylla kraven i artikel 4- 6. Artikel 10a (ny) Artikel 10a Offentliggörande av startförbud 1 Varje behörig myndighet skall minst en gång i kvartalet på ett för allmänheten tillgängligt sätt offentliggöra information om flygplan som belagts med startförbud under den föregående tremånadersperioden. 2 Denna information skall även innehålla alla flygplan, flygföretag, länder där flygföretag har sitt säte och registreringsstater vars flygplan har kvarhållits mer än en gång under de senaste 24 månaderna 3. Den information som offentliggörs skall i synnerhet innehålla uppgifter om flygplanstyp, flygföretagets namn och säte, registreringsstat, skälet till startförbudet samt flygplatsen där startfprbudet utfärdades och datum för detta. Artikel 13a (ny) Artikel 13a Informationsrapport och översyn år två detta direktivs efter Senast ikraftträdande skall kommissionen utarbeta en rapport om dess tillämpning och då bland i Europeiska annat beakta utvecklingen unionen och i internationella forum. En sådan rapport kan, om detta visar sig lämpligt, åtföljas av förslag till en översyn av detta direktiv. ISSN 1024-4506 KOM(98) 123 slutlig DOKUMENT SV 07 06 11 Katalognummer : CB-CO-98-126-SV-C ISBN 92-78-31714-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 1$


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 602/98 van Arthur NEWENS aan de Commissie. Relatieve waarde van overheidspensioenen in de landen van de Europese Unie

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU statistics
Eurostat
pension scheme
retired person
unmarried person

formats: html pdf print

text: C 310/100 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 9. 10. 98 (98/C 310/133) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0602/98 van Arthur Newens (PSE) aan de Commissie (4 maart 1998) Betreft: Relatieve waarde van overheidspensioenen in de landen van de Europese Unie Kan de Commissie, in aansluiting op haar antwoord op de schriftelijke vragen nrs. 2620/88 (1) en 792/92 (2) over de relatieve waarde van overheidspensioenen in de lidstaten van de Europese Unie thans, voor een zo recente datum als de beschikbare cijfers mogelijk maken, een bijgewerkte berekening geven voor een ongehuwde die, na gedurende zijn volledige arbeidsleven premie te hebben afgedragen, op de daarvoor bij wet bepaalde leeftijd met pensioen gaat? (1) PB C 262 van 16. 10. 1989, blz. 58. (2) PB C 16 van 21. 1. 1993, blz. 5. Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie (20 april 1998) De Commissie zendt de geachte afgevaardigde en het secretariaat van het Parlement rechtstreeks eerste schattingen die zijn opgesteld in het kader van een studie van Eurostat betreffende de bijwerking van het voor het eerst in 1990 verschenen (cid:132)Old age replacement rates › volume 1(cid:148). De volledige methodiek en de uiteindelijke schattingen voor de acht bestreken lidstaten zullen in juni 1998 worden gepubliceerd. (98/C 310/134) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0603/98 van Bartho Pronk (PPE) aan de Commissie (4 maart 1998) Betreft: Maatschappelijke vorming voor volwassenen en de plaats ervan in het onderwijsbeleid van de Commissie Ziet de Commissie maatschappelijke vorming voor volwassenen als basis voor het naar elkaar toegroeien van de EU en zo ja, hoe denkt zij hiertoe met haar programma bij te dragen? Is het juist dat geen aparte begrotingslijn bestaat voor maatschappelijke vorming voor volwassenen? Is het juist dat de Commissie maatschappelijke onderwerpen slechts steunt wanneer zij voor de Commissie actueel zijn (bijvoorbeeld de euro), maar de NGO(cid:146)s geen gelegenheid geeft steun te verkrijgen van de Commissie voor onderwerpen die zij zelf selecteren? Hoe kunnen onderwijsmanifestaties voor ethische onderwerpen en waardeproblemen worden gesteund, of ook methodekwesties in verband met de maatschappelijke vorming voor volwassenen die door NGO(cid:146)s wordt georganiseerd? Is de Commissie bereid de maatschappelijke vorming voor volwassenen als aparte sector te erkennen en te steunen, naast het onderwijs dat plaatsvindt op de universiteit, binnen de beroepsopleiding en op school? Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie (8 april 1998) De Commissie hecht veel belang aan de ontwikkeling van volwassenenonderwijs. Het Socrates-programma beoogt de Europese samenwerking op het gebied van het volwassenenonderwijs te verbeteren ten einde bij de volwassenen de Europese burgerzin te bevorderen. Voor de actie volwassenenonderwijs bestaat geen begrotingslijn ad hoc. Het budget hiervoor is opgenomen in dat van het Socrates-programma (actie 3. 5. A)


title: 98/197/GUSP: Gemensam ståndpunkt av den 4 mars 1998 fastställd av rådet på grundval av artikel J.2 i Fördraget om Europeiska unionen om framsteg mot ett rättsligt bindande protokoll för att stärka efterlevnaden av BTV-konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen och intensifieringen av arbetet i Ad Hoc-gruppen i detta syfte

eurovoc_concepts:
Treaty on European Union
biological weapon
common position
non-proliferation of arms
weapon of mass destruction

text: L 75/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 98 GEMENSAM ST(cid:138)NDPUNKT av den 4 mars 1998 fastst(cid:228)lld av r(cid:229)det p(cid:229) grundval av artikel J. 2 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen om framsteg mot ett r(cid:228)ttsligt bindande protokoll f(cid:246)r att st(cid:228)rka efterlevnaden av BTV-konventionen om i Ad bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen och intensifieringen av arbetet Hoc-gruppen i detta syfte (98/197/GUSP) EUROPEISKA UNIONENS R(cid:138)D HAR ANTAGIT F(cid:214)LJANDE GEMENSAMMA ST(cid:138)NDPUNKT med beaktande av F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen, s(cid:228)r- skilt artikel J 2 i detta, och med beaktande av f(cid:246)ljande: R(cid:229)det fastst(cid:228)llde den 25 juni 1996 den gemensamma st(cid:229)ndpunkten 96/408/GUSP om f(cid:246)rberedelserna inf(cid:246)r den fj(cid:228)rde (cid:246)versynskonferensen av konventionen om f(cid:246)rbud mot utveckling, framst(cid:228)llning och lagring av bakteriolo- giska (biologiska) vapen och toxinvapen samt om deras f(cid:246)rst(cid:246)ring (BTV-konventionen) (1). H(cid:190)RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE: Artikel 1 Syftet med denna gemensamma st(cid:229)ndpunkt skall vara att fr(cid:228)mja en snar och lyckad avslutning av f(cid:246)rhandlingarna i BTV-Ad Hoc-gruppen om ett r(cid:228)ttsligt bindande protokoll i vilket fastst(cid:228)lls ett system f(cid:246)r kontroll och efterlevnad, vil- ket effektivt kommer att st(cid:228)rka konventionen. Artikel 2 1. F(cid:246)r de syften som fastst(cid:228)lls i artikel 1 anser medlems- staterna att f(cid:246)rhandlingarna om ett protokoll till BTV- konventionen b(cid:246)r f(cid:229) h(cid:246)g prioritet f(cid:246)r det internationella samfundet (cid:229)r 1998, och de skall aktivt fr(cid:228)mja avg(cid:246)rande framsteg i Ad Hoc-gruppens arbete i syfte att avsluta f(cid:246)r- handlingarna i sak f(cid:246)re 1998 (cid:229)rs utg(cid:229)ng s(cid:229) att protokollet kan antas tidigt (cid:229)r 1999 av en s(cid:228)rskild konferens med de stater som (cid:228)r parter in konventionen. 2. Medlemsstaterna anser att det (cid:228)r mycket viktigt att n(cid:246)dv(cid:228)ndig tid ansl(cid:229)s till Ad Hoc-gruppens f(cid:246)rhandlingar s(cid:229) att de kan avslutas snarast m(cid:246)jligt. Medlemsstaterna kommer att i Ad Hoc-gruppen verka f(cid:246)r att tillr(cid:228)cklig tid ansl(cid:229)s. 3. Medlemsstaterna skall, i synnerhet, samarbeta f(cid:246)r att fr(cid:228)mja enighet i f(cid:246)rhandlingarna om f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder, (1) EGT L 168, 6. 7. 1996, s. 3. inbegripet kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder, som (cid:228)r b(cid:229)de centrala och vik- tiga f(cid:246)r ett effektivt protokoll i syfte att st(cid:228)rka efterlevna- den av BTV-konventionen: — Deklarationer av en rad anl(cid:228)ggningar och aktiviteter av potentiell betydelse under konventionen, f(cid:246)r att bland annat (cid:246)ka insynen och (cid:246)ppenheten. — Best(cid:228)mmelser f(cid:246)r bes(cid:246)k vid anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r att fr(cid:228)mja exakta och fullst(cid:228)ndiga deklarationer och p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt ytterligare (cid:246)ka (cid:246)ppenheten och f(cid:246)rtroendet. — Best(cid:228)mmelser om snabba och effektiva utredningar av inbegripet utredningar farh(cid:229)gor om icke-efterlevnad, b(cid:229)de vid anl(cid:228)ggningar och p(cid:229) f(cid:228)ltet. — En kostnadseffektiv och oberoende organisation, inbe- gripet en liten fast personalstyrka, som (cid:228)r kapabel att effektivt genomf(cid:246)ra protokollet. 4. Medlemsstaterna skall ocks(cid:229) forts(cid:228)tta att fr(cid:228)mja uni- versell anslutning till konventionen. Artikel 3 De (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas till st(cid:246)d f(cid:246)r de syften som anges i artiklarna 1 och 2 skall inbegripa — medlemsstaternas str(cid:228)van att uppn(cid:229) gemensamma st(cid:229)ndpunkter i f(cid:246)rhandligarna inbegripet, vid behov, framl(cid:228)ggandet av s(cid:228)rskilda dokument och f(cid:246)rslag i Ad Hoc-gruppen, i synnerhet om de centrala omr(cid:229)dena och punkterna som anges i artikel 2. 3, — de´marcher av ordf(cid:246)randeskapet, enligt villkoren i artikel J 5. 3 i f(cid:246)rdraget, n(cid:228)r det g(cid:228)ller de stater som (cid:228)r parter i konventionen f(cid:246)r att uppmana till deras st(cid:246)d f(cid:246)r syftena i artikel 2 i denna gemensamma st(cid:229)nd- punkt, — de´marcher av ordf(cid:246)randeskapet, enligt villkoren i artikel J 5. 3 i f(cid:246)rdraget, n(cid:228)r det g(cid:228)ller stater som (cid:228)nnu inte har undertecknat och stater som har undertecknat men (cid:228)nnu inte ratificerat BTV-konventionen, f(cid:246)r att fr(cid:228)mja universell anslutning till konventionen, 12. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 75/3 — kontakter mellan medlemsstaternas regeringar, kom- missionen och industrin, inbegripet seminarier, i syfte att fr(cid:228)mja f(cid:246)rst(cid:229)elsen mellan den europeiska industrins f(cid:246)retr(cid:228)dare och de som (cid:228)r involverade i f(cid:246)rhandlingar- na i Ad Hoc-gruppen. Artikel 5 Denna gemensamma st(cid:229)ndpunkt Officiella tidningen. skall offentligg(cid:246)ras i Artikel 4 Utf(cid:228)rdad i Bryssel den 4 mars 1998. Denna gemensamma st(cid:229)ndpunkt tr(cid:228)der i kraft samma dag som den antas. P(cid:229) r(cid:229)dets v(cid:228)gnar G. BROWN Ordf(cid:246)rande


title: EFTAN Valvontaviranomaisen Päätös N:o 45/98/KOL, tehty 4 päivänä maaliskuuta 1998, kolmannestatoista muutoksesta valtion tukea koskeviin menettelysääntöihin ja aineellisiin sääntöihin

eurovoc_concepts:
EFTA countries
State aid
aid system
competition law
export credit insurance

text: 23. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 120/27 EUROOPAN TALOUSALUE EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S N:o 45/98/KOL, tehty 4 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998, kolmannestatoista muutoksesta valtion tukea koskeviin menettelys(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)ihin ja aineel- lisiin s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)ihin EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka on muuttanut 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1994 (1) annettuja valtion tukea koskevia menettelys(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132) ja aineellisia s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132) (2), sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 (3), seuraavasti: Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n valtion tukea koskeviin s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)ihin seuraavat lyhytaikaisia vientiluottovakuutuksia koskevat s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t ja seuraava luettelo markkinoitavissa olevien riskien maista (lyhytaikaisia vienti- luottovakuutuksia koskevien 17 a luvun s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen soveltamiseksi), edelliset uutena 17 a lukuna ja j(cid:132)lkimm(cid:132)inen uutena liitteen(cid:132) IX: ”17A. LYHYTAIKAISIA VIENTILUOTTOVAKUUTUKSIA KOSKEVAT S(cid:142)(cid:142)NN(cid:153)T (1) 17A. 1. Johdanto 1) tukien vahingolliset vaikutukset, ne ovat Vientituilla on suora vaikutus markkinoilla tavaroita ja palveluja tarjoavien mahdollisten toimittajien v(cid:132)liseen kilpailutilanteeseen. Koska Euroopan komissio ja EFTAn valvonta- viranomainen tuntevat johdonmukaisesti tuominneet vientitukien k(cid:132)yt(cid:148)n ETAn sis(cid:132)isess(cid:132) kaupassa (2). Vaikka ETA-valtioiden ETAn ulkopuolelle suuntautuvalle viennilleen antama tuki voi vaikuttaa my(cid:148)s ETAn sis(cid:132)iseen kilpailuun (3), ei Euroopan komissio eik(cid:132) EFTAn valvontaviranomainen ole kuitenkaan j(cid:132)rjestelm(cid:132)llisesti puuttunut t(cid:132)h(cid:132)n toimintaan EY:n perustamissopimuksessa (92, 93 ja 94 artikla) ja ETA-sopimuksessa (61 artikla ja valvonta- ja tuomioistuinsopi- muksen p(cid:148)yt(cid:132)kirjassa 3 oleva 1 artikla) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyjen valtion tukea koskevien s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen nojalla. T(cid:132)h(cid:132)n on ollut monia syit(cid:132). Ensinn(cid:132)kin kyseinen toiminta kuuluu Euroopan yhteis(cid:148)ss(cid:132) osittain EY:n perustamissopimuksen ulkomaankauppaa koskevien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten soveltamisalaan (112 ja 113 artikla). Lis(cid:132)ksi kolmansiin maihin suuntautuvalle viennille annettava tuki vaikuttaa yhteis(cid:148)n tai ETAn sis(cid:132)isen kilpailun ohella my(cid:148)s ETAn viejien kilpailukykyyn samankaltaista tukea my(cid:148)nt(cid:132)viin ETA-valtioiden kauppakumppaneihin verrattuna. Todettakoon viel(cid:132), ett(cid:132) tuen valvonta on edistynyt OECD:n ja WTO:n toiminnan ansiosta. (1) J(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’valtion tukea koskevat s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t’. (2) EYVL L 231, 3. 9. 1994, s. 1; EYVL:n ETA-t(cid:132)ydennysosa 32, 3. 9. 1994. (3) EYVL C 38, 5. 2. 1998, s. 19; EYVL:n ETA-t(cid:132)ydennysosa 5, 5. 2. 1998, s. 214. L 120/28 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 23. 4. 98 2) 3) 4) 5) 6) Vaikka Euroopan komissio on pid(cid:132)ttynyt n(cid:132)it(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132) vastaavan tiedonannon hyv(cid:132)ksy- miseen saakka k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) valtion tuet valvontaa koskevaa toimivaltaansa vientiluottojen ja vientiluottovakuutusten osalta, se katsoo Euroopan unionin neuvoston vientiluottoty(cid:148)- ryhm(cid:132)n ty(cid:148)n (4) ja Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimessa k(cid:132)siteltyjen asioiden (5) osoitta- neen, ett(cid:132) ainakin yhdell(cid:132) alueella eli lyhytaikaisissa vientiluottovakuutuksissa yhteis(cid:148)ss(cid:132) aiheutuneiden tosiasiallisten tai mahdollisten kilpailun v(cid:132)(cid:132)ristymisen vuoksi voi olla perusteltua, ett(cid:132) komissio ryhtyy valtion tukea koskevien s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukaisiin toimiin odottamatta muilla alueilla saavutettavaa edistymist(cid:132). ETA-sopimuksessa ei ole m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) yhteisest(cid:132) kauppapolitiikasta kolmansiin maihin n(cid:132)hden eik(cid:132) se n(cid:132)in ollen sis(cid:132)ll(cid:132) EY:n perustamissopimuksen 112 ja 113 artiklan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) vastaavia m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132). Siksi ETA-sopimus ei rajoita EFTA-valtioiden vapautta edist(cid:132)(cid:132) kolmansien maiden kanssa k(cid:132)yt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) kauppaa samalla tavoin kuin EY:n perusta- missopimus rajoittaa Euroopan yhteis(cid:148)n j(cid:132)senvaltioiden vapautta, mik(cid:132)li kyseiset kaupan edist(cid:132)mistoimenpiteet eiv(cid:132)t vaikuta ETA-sopimuksen sopimuspuolten v(cid:132)liseen kauppaan. Kuten edell(cid:132) on todettu, t(cid:132)llaiset toimenpiteet voivat kuitenkin vaikuttaa ETAn sis(cid:132)iseen kilpailuun ja kauppaan. Lis(cid:132)ksi, kun eri ETA-valtioiden viejien v(cid:132)linen kilpailu voi v(cid:132)(cid:132)risty(cid:132) ETAn sis(cid:132)ll(cid:132) ja sen ulkopuolella k(cid:132)yt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) kaupassa, niin voi v(cid:132)(cid:132)risty(cid:132) my(cid:148)s ETAn sis(cid:132)ll(cid:132) toimivien vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajien v(cid:132)linen kilpailu. N(cid:132)in ollen EFTAn valvontaviranomainen katsoo ETA-sopimuksen 61 artiklan ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen p(cid:148)yt(cid:132)kirjassa 3 olevan 1 artiklan lyhytaikaisiin vientiluottova- kuutuksiin soveltamisen osalta, ett(cid:132) tilanne on samanlainen kuin EY:n perustamissopi- muksen 92 ja 93 artiklan niihin soveltamisen osalta. Toisin sanoen tosiasiallinen tai mahdollinen ETAn sis(cid:132)isen kilpailun ja kaupan v(cid:132)(cid:132)ristyminen edellytt(cid:132)(cid:132) valvontavi- ranomaisen toimenpiteit(cid:132) valtion tukea koskevien s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen nojalla. N(cid:132)iden s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen tarkoitus on poistaa valtion tuesta johtuvat kilpailun v(cid:132)(cid:132)ristym(cid:132)t silt(cid:132) vientiluottovakuutustoiminnan alalta, jolla julkiset tai julkisesti tuetut vientiluottovakuu- tuspalvelujen tarjoajat ja yksityiset vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajat kilpailevat. T(cid:132)m(cid:132) kaupallinen vientiluottovakuutustoiminta liittyy lyhytaikaisten vientiluottoriskien vakuuttamiseen ETAn sis(cid:132)isess(cid:132) kaupassa ja monien ETAn ulkopuolisten maiden kanssa k(cid:132)yt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) kaupassa. Kyseisi(cid:132) riskej(cid:132) kutsutaan ”markkinoitavissa oleviksi” ja ne m(cid:132)(cid:132)ritel- l(cid:132)(cid:132)n j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) 17 a luvun 2 jaksossa. M(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132)(cid:132)n sis(cid:132)ltyv(cid:132)t t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) ainoastaan ETAn sis(cid:132)isess(cid:132) ja useimpien, n(cid:132)iden s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen liitteess(cid:132) IX lueteltujen OECD-maiden kanssa k(cid:132)yt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) kaupassa esiintyv(cid:132)t ”poliittisista” riskeist(cid:132) erotetut niin sanotut ”kaupal- liset” riskit. Vaikka EFTA-valtiot ovat pyrkineet m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tietoisesti poistamaan tuen kaupal- lisesta vientiluottovakuutustoiminnasta, ETA-sopimuksen toimivuus edellytt(cid:132)(cid:132) suoja- toimia tasapuolisten toimintaedellytysten takaamiseksi kaikissa olosuhteissa. N(cid:132)iss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)iss(cid:132) ei k(cid:132)sitell(cid:132) pitk(cid:132)aikaisiin ja keskipitkiin vientiluottoihin liittyvi(cid:132) riskej(cid:132), joiden vuoksi Euroopan komissio ja EFTAn valvontaviranomainen ovat pid(cid:132)ttyneet k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) laajasti valtion tuen valvontaan liittyv(cid:132)(cid:132) toimivaltaansa, vaikuttavat edelleen entiseen tapaan. joista suurin osa ei ole nykyisin markkinoitavissa. Tekij(cid:132)t, N(cid:132)iden s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen 17 a luvun 2 jaksossa kuvataan vientiluottovakuutusmarkkinoiden rakennetta. Kaupallisen osa-alueen osalta, jolla yksityiset vakuutuspalvelujen tarjoajat toimivat ja joka kuuluu n(cid:132)iden s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen soveltamisalaan, siin(cid:132) erotetaan toisaalta yksi- tyiset vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajat tuetut vakuutuspalvelujen tarjoajat. Siin(cid:132) selitet(cid:132)(cid:132)n my(cid:148)s miksi ja miss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin valtion tukea koskevia ETA-sopimuksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) sovelletaan. Valvontaviranomainen ilmoittaa lopuksi 17 a luvun 4 jaksossa, mitk(cid:132) toimet se katsoo tarpeellisiksi sen varmistamiseksi, ett(cid:132) 17 a luvun 3 jaksossa lueteltujen kaltaiset, mahdollisesti j(cid:132)ljell(cid:132) olevat valtionavun poistetaan kaupalliselta osa-alueelta, ja tuomioistuinsopimuksen p(cid:148)yt(cid:132)kirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdan nojalla EFTA-valtioita ryhtym(cid:132)(cid:132)n tarvittaessa kyseisiin toimiin. ja pyyt(cid:132)(cid:132) valvonta- ja toisaalta julkiset julkisesti tai 23. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 120/29 17A. 2. Lyhytaikaistenvientiluottovakuutustenkaupallinenjaei-kaupallinenosa-alue 1) 2) 3) 4) Edell(cid:132) 17 a luvun 1 jakson toisen kappaleen alaviitteess(cid:132) mainittu Euroopan unionin neuvoston vientiluottoty(cid:148)ryhm(cid:132)n kertomus (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’kertomus’), yksityisten vienti- luottovakuutuspalvelujen tarjoajien Euroopan komissiolle tekem(cid:132)t valitukset ja Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimessa k(cid:132)sitellyt asiat ovat osoittaneet, ett(cid:132) joissakin Euroopan yhteis(cid:148)n j(cid:132)senvaltioissa samat ”viralliset” vientiluottovakuutuslaitokset, jotka vakuuttavat valtion lukuun tai sen takaamina (6) viejien pitk(cid:132)aikaisia ja keskipitki(cid:132) riskej(cid:132), toimivat valtion lukuun tai sen takaamina my(cid:148)s sellaisilla lyhytaikaisten vientiluottovakuutusten markkinoiden osa-alueilla, joilla ne kilpailevat yksityisten, vailla vastaavia yhteyksi(cid:132) valtioon olevien vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajien kanssa. EFTAn valvontaviran- omaisen alustavat tutkimukset osoittavat, ett(cid:132) n(cid:132)in tapahtuu my(cid:148)s kahdessa kolmesta EFTAn j(cid:132)senvaltiosta, jotka ovat ETA-sopimusvaltioita, eli Norjassa ja Islannissa. Kyseiset ”viralliset” vientiluottolaitokset voivat olla valtion virastoja, valtion omistuksessa tai valvonnassa olevia yrityksi(cid:132) tai kokonaan yksityisess(cid:132) omistuksessa ja valvonnassa olevia yrityksi(cid:132). N(cid:132)iss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)iss(cid:132) kyseisi(cid:132) laitoksia kutsutaan ”julkisiksi tai julkisesti tuetuiksi vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajiksi”. Valtiot voivat tukea takuin tai niit(cid:132) vastaavin j(cid:132)lleenvakuutusj(cid:132)rjestelyin ”virallisten”, sek(cid:132) keskipitkien tai pitk(cid:132)aikaisten vakuutusten ett(cid:132) lyhytaikaisten vakuutusten alalla toimivien vakuutuslaitosten lis(cid:132)ksi my(cid:148)s joitakin yksityisess(cid:132) omistuksessa ja valvonnassa olevia vain lyhytaikaisten vakuutusten alalla toimivia vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajia niiden joidenkin toimintalohkojen osalta. My(cid:148)s t(cid:132)llaiset vakuutuspalvelujen tarjoajat on luokiteltava ”julkisiksi tai julkisesti tuetuiksi”. Sen sijaan p(cid:132)(cid:132)asiassa tai yksinomaan lyhytaikaisten vakuutusten alalla toimivia vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajia, jotka eiv(cid:132)t toimi lainkaan valtion lukuun tai sen takaamina (7), kutsutaan ”yksityisiksi vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajiksi”. julkisesti Kertomus osoitti, ett(cid:132) julkisten tai tuettujen vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajien toimiessa valtion lukuun tai sen takaamina sellaisilla lyhytaikaisten vakuu- tusten markkinoiden osa-alueilla, joilla ne kilpailivat yksityisten vakuutuspalvelujen tarjoajien kanssa, ne saivat tiettyj(cid:132) rahoituksellisia etuja, jotka saattoivat v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) kilpailua yksityisten vakuutuspalvelujen tarjoajien vahingoksi. Julkisilla tai julkisesti tuetuilla vien- tiluottovakuutuspalvelujen tarjoajilla ei ollut miss(cid:132)(cid:132)n maassa lyhytaikaisten vakuutusten monopolia. Vaikeimpia kertomuksessa k(cid:132)siteltyj(cid:132) asioita oli valtion suoraan tai v(cid:132)lillisesti my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) j(cid:132)lleenvakuutus. Kertomuksessa todettiin olevan olemassa j(cid:132)lleenvakuutusj(cid:132)rjestelyj(cid:132), joilla taataan 100 prosentin turva, mit(cid:132) voidaan pit(cid:132)(cid:132) takauksia vastaavana tukimuotona. Nykyisin katsotaan, ett(cid:132) my(cid:148)s j(cid:132)lleenvakuutusj(cid:132)rjestelyt, joissa valtio ainoastaan osallistuu yksityisen sektorin j(cid:132)lleenvakuutussopimukseen tai t(cid:132)ydent(cid:132)(cid:132) sit(cid:132), voivat antaa niist(cid:132) hy(cid:148)tyville vakuutuspalvelujen tarjoajille etua kyseist(cid:132) turvaa vailla oleviin yksityisiin vakuutuspalvelujen tarjoajiin n(cid:132)hden ja v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) siten kilpailua. Vaikka viime aikoina on toteutettu parannuksia siten, ett(cid:132) julkiset ja julkisesti tuetut vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajat ovat alkaneet yh(cid:132) useammissa tapauksissa irrottaa lyhytaikaisen vakuutustoimintansa hoidettavaksi erillisiss(cid:132) yhti(cid:148)iss(cid:132) tai muusta toimin- nasta erillisen kirjanpidon alaisena, edell(cid:132) on todettu, ett(cid:132) tavoiteltujen tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi tarvitaan edelleen toimia. Ensimm(cid:132)iseksi on m(cid:132)(cid:132)ritelt(cid:132)v(cid:132) lohko, jolla kilpailua k(cid:132)yd(cid:132)(cid:132)n. Ratkaisevana tekij(cid:132)n(cid:132) kaupallisen osa-alueen erottamiseksi kertomuksessa k(cid:132)ytettiin sit(cid:132), oliko yksityisi(cid:132) j(cid:132)lleenvakuutuspalveluja saatavilla yleisesti, eik(cid:132) vain yksitt(cid:132)isiss(cid:132) tapauksissa. Yksityisen sektorin ostajiin liittyvien kaupallisten riskien osalta t(cid:132)m(cid:132) ehto yleens(cid:132) t(cid:132)yttyi, mutta poliittisten riskien osalta (mukaan lukien julkisen sektorin ostajiin liittyv(cid:132)t riskit, valuutansiirtoriskit ja muut kuin kaupalliset suuronnettomuusriskit) tarjolla oleva kapasiteetti oli niin riitt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)n, ett(cid:132) kyseisten riskien varalta vakuuttamista ei selv(cid:132)sti voitu pit(cid:132)(cid:132) markkinaehtoisena toimintana. Kolmeen muuttujaan perustuva yksityisten j(cid:132)lleenvakuutusmarkkinoiden analysointi, jossa otettiin huomioon vakuutettujen riskien kesto, sijainti ja luonne, osoitti kerto- muksen mukaan ”markkinoitavissa olevien” riskien sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)n kaupalliset riskit, joissa riskin kesto minne tahansa maailmassa suuntautuvan viennin osalta oli tavallisesti enin- t(cid:132)(cid:132)n kolme vuotta. L 120/30 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 23. 4. 98 5) 6) 7) 8) Kertomusta koskevista Euroopan yhteis(cid:148)n j(cid:132)senvaltioiden, EFTA-valtioiden, talous- el(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjest(cid:148)jen ja vakuutuspalvelujen tarjoajien huomautuksista k(cid:132)vi ilmi, ett(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ri- telm(cid:132) oli yleisesti katsoen liian laaja. Useimmissa huomautuksissa my(cid:148)nnettiin, ett(cid:132) kertomuksen mukaisesti poliittiset riskit olisi j(cid:132)tett(cid:132)v(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132)n ulkopuolelle, koska yksityiset j(cid:132)lleenvakuutusmarkkinat eiv(cid:132)t ole tarpeeksi suuret, ja niiss(cid:132) pidettiin parem- pana kaupallisen riskin keston rajoittamista enint(cid:132)(cid:132)n kahteen vuoteen. Lis(cid:132)ksi osoittauti hyvin vaikeaksi saada yksityisilt(cid:132) markkinoilta j(cid:132)lleenvakuutusta muista kuin OECD- maista per(cid:132)isin olevien saatavien pitkittyneen laiminly(cid:148)nnin vuoksi syntyv(cid:132)n kaupallisen riskin varalta. Koska saatavien pitkittynyt laiminly(cid:148)nti ja maksukyvytt(cid:148)myys liittyv(cid:132)t l(cid:132)heisesti toisiinsa — saatavien pitkittyneen laiminly(cid:148)nnin riskit muuttuvat usein maksukyvytt(cid:148)myysris- keiksi — ja molemmat riskit on sen vuoksi syyt(cid:132) luokitella samaan ryhm(cid:132)(cid:132)n (markkinoi- tavissa olevina ja ei-markkinoitavissa olevina riskein(cid:132)), on j(cid:132)rkev(cid:132)(cid:132) j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) toistaiseksi kaikki muihin kuin OECD-maihin liittyv(cid:132)t kaupalliset riskit markkinoitavissa olevien riskien m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132)n ja n(cid:132)iden s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen soveltamisalan ulkopuolelle. Lis(cid:132)ksi n(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) silt(cid:132), ett(cid:132) kaupallisten riskien j(cid:132)lleenvakuuttaminen yksityisesti on joissakin OECD-maissa nykyisin edelleen vaikeaa. tarkoittavat n(cid:132)iss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)iss(cid:132) kaupallisia N(cid:132)in ollen ”markkinoitavissa olevat” riskit riskej(cid:132), jotka koskevat johonkin liitteess(cid:132) IX luetelluista maista sijoittautuneita muita kuin julkisia velallisia (8). Kyseisten riskien osalta riskin enimm(cid:132)iskesto (eli valmiusaika lis(cid:132)ttyn(cid:132) luottoajalla, alkamisajankohdan ollessa Bernin unionin mukainen ja luotto- kauden ollessa tavanomainen) on alle kaksi vuotta. Kaikkia muita riskej(cid:132) (eli poliittisia riskej(cid:132), suuronnettomuusriskej(cid:132) (9) ja julkisiin ostajiin sek(cid:132) muihin kuin liitteess(cid:132) IX lueteltuihin maihin liittyvi(cid:132) kaupallisia riskej(cid:132)) pidet(cid:132)(cid:132)n toistaiseksi ei-markkinoitavissa olevina riskein(cid:132). 9) ”Kaupallisilla riskeill(cid:132)” tarkoitetaan n(cid:132)iss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)iss(cid:132) — velallisen omavaltaista kielt(cid:132)ytymist(cid:132) noudattamasta sopimuksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyj(cid:132) velvoit- teita eli mit(cid:132) tahansa yksityisen velallisen yksipuolista p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) keskeytt(cid:132)(cid:132) sopi- muksen noudattaminen tai irtisanoa sopimus ilman laillista syyt(cid:132) — yksityisen velallisen omavaltaista kielt(cid:132)ytymist(cid:132) hyv(cid:132)ksym(cid:132)st(cid:132) sopimuksen kohteena olevia tavaroita ilman p(cid:132)tev(cid:132)(cid:132) syyt(cid:132) — yksityisen velallisen tai t(cid:132)m(cid:132)n takaajan maksukyvytt(cid:148)myytt(cid:132) — yksityisen velallisen tai t(cid:132)m(cid:132)n takaajan maksettavaksi sopimuksen mukaan kuuluvan velan maksamatta j(cid:132)tt(cid:132)minen eli saatavien pitkittynyt laiminly(cid:148)nti. 10) Yksityisten j(cid:132)lleenvakuutusmarkkinoiden kapasiteetti vaihtelee. T(cid:132)m(cid:132) merkitsee sit(cid:132), ett(cid:132) markkinoitavissa olevien riskien m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132) ei ole pysyv(cid:132), vaan se voi muuttua ajan my(cid:148)t(cid:132); sit(cid:132) voidaan esimerkiksi laajentaa kattamaan poliittiset riskit. Siksi valvontaviran- omaisen on arvioitava m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132)(cid:132) uudelleen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisin v(cid:132)liajoin (v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n kerran vuodessa). Valvontaviranomainen kuulee asiasta EFTAn j(cid:132)senvaltioita ja tarvittaessa muita osapuolia, joita asia koskee. M(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132)(cid:132) muutettaessa on tarpeellisessa laajuudessa otet- tava huomioon vientiluottovakuutusta koskevan ETA-lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n soveltamisala, jotta v(cid:132)ltyt(cid:132)(cid:132)n aiheuttamasta ristiriitoja tai oikeudellista ep(cid:132)varmuutta. 17A. 3. Yksityisten ja julkisten tai julkisesti tuettujen vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajien v(cid:132)list(cid:132) kilpailua v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)v(cid:132)t tekij(cid:132)t 1) Tekij(cid:148)it(cid:132), jotka saattavat v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) kilpailua julkisten tai julkisesti tuettujen, markkinoita- vissa olevia riskej(cid:132) vakuuttavien vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajien hyv(cid:132)ksi ovat (10): — Lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n perustuvat tai tosiasialliset valtion takaukset lainoille ja tappioille. T(cid:132)llaiset takaukset mahdollistavat sen, ett(cid:132) vakuutuspalvelujen tarjoajat voivat saada lainaa tavanomaisia markkinakorkoja alhaisemmilla koroilla tai ett(cid:132) yleens(cid:132) voivat saada lainaa. Lis(cid:132)ksi vakuutuspalvelujen tarjoajien ei niiden ansiosta ole tarpeen hankkia j(cid:132)lleenvakuutuksia yksityisilt(cid:132) markkinoilta. 23. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 120/31 — Mahdolliset yksityisille vakuutuspalvelujen tarjoajille asetetuista velvoitteista poik- keavat velvoitteet pit(cid:132)(cid:132) yll(cid:132) asianmukaisia varauksia. On huomattava, ett(cid:132) kun neuvoston direktiivi(cid:132) 73/239/ETY (11) muutettiin direktiivill(cid:132) 87/343/ETY (12), valtion lukuun tai sen takaamana tapahtuvan vientiluottovakuutustoiminnan j(cid:132)tt(cid:132)minen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle (alkuper(cid:132)isen direktiivin 2 artiklan 2 kohdan d alakohta) ei koskenut julkisten tai julkisesti tuettujen vientiluottovakuutuspalve- lujen tarjoajien toimintaa lyhytaikaisten kaupallisten riskien alalla omaan lukuunsa ja ilman valtion takausta (13). N(cid:132)in ollen julkisilla tai julkisesti tuetuilla vakuutuspalve- lujen tarjoajilla on oltava tietty m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) omia varoja (maksukykyvara, mukaan lukien ja niiden on my(cid:148)s takausrahasto) saada direktiivin 73/239/ETY 6 artiklan ja sit(cid:132) seuraavien artiklojen pit(cid:132)nyt jotta ne voisivat vakuuttaa lyhytaikaisia taloudellisia riskej(cid:132). mukainen lupa, ja teknisi(cid:132) varauksia (erityisesti tasoitusvastuu), — Verohelpotus tai vapautus tavallisesti maksettavaksi tulevista veroista (kuten yhti(cid:148)ve- roista ja vakuutusmaksuveroista). — Valtion my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)t tuet tai silt(cid:132) saatu p(cid:132)(cid:132)oma. J(cid:132)lkimm(cid:132)isen vaihtoehdon osalta on noudatettava periaatetta, jonka mukaan valtiolta saatu p(cid:132)(cid:132)oma merkitsee valtion tukea (14), ellei valtio toimi markkinaehtoisesti toimivan yksityisen sijoittajan tavoin. Tukia ovat my(cid:148)s valtion omakustannushintaa alhaisemmalla hinnalla k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)ksi antamat palvelut kuten mahdollisuus k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) valtion infrastruktuuria, j(cid:132)rjestelmi(cid:132) tai suurl(cid:132)hetyst(cid:148)jen ker(cid:132)(cid:132)mi(cid:132) tietoja velallisista), etuoikeutettuja tietoja (esimerkiksi valtion my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) j(cid:132)lleenvakuutus joko suoraan tai julkisen tai julkisesti tuetun vien- tiluottovakuutuspalvelujen tarjoajan v(cid:132)lityksell(cid:132) yksityisill(cid:132) j(cid:132)lleenvakuutusmarkki- noilla saatavilla olevia j(cid:132)lleenvakuutuksia edullisemmin ehdoin, mink(cid:132) vuoksi joko j(cid:132)lleenvakuutuspalvelu on alihinnoiteltua tai syntyy keinotekoista kapasiteettia, jota ei olisi mahdollista saada yksityisilt(cid:132) markkinoilta. 2) 3) 4) Edell(cid:132) 17 a luvun 3 jakson 1 kohdassa luetelluissa tapauksissa asianomaiset vientiluotto- vakuutuspalvelujen tarjoajat saavat tai voivat saada rahoituksellista etua verrattuna muihin vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajiin. Kyseiset tietyille yrityksille my(cid:148)nnetyt rahoi- tukselliset edut v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)v(cid:132)t kilpailua ja ovat ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohtaa sovelletaan kaikkiin toimenpiteisiin, joilla tietyille yrityksille tai tuotteille my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n rahoituksellista tai taloudellista etua ja jotka tosiasial- lisesti tai mahdollisesti merkitsev(cid:132)t julkisiin varoihin kohdistuvaa rasitetta tai tappiota ilman, ett(cid:132) asianomaiselta edunsajalta edellytet(cid:132)(cid:132)n edun saamiseksi mit(cid:132)(cid:132)n vastiketta tai vaadittu vastike on v(cid:132)h(cid:132)inen, mik(cid:132)li kyseiset toimenpiteet vaikuttavat sopimuspuolten v(cid:132)liseen kauppaan ja v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)v(cid:132)t tai uhkaavat v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) kilpailua suosimalla tiettyj(cid:132) yrityksi(cid:132) tai tietty(cid:132) tuotannonalaa (15). Edell(cid:132) 17 a luvun 3 jakson 1 kohdassa luetellut, 17 a luvun 2 jakson 7–9 kohdassa m(cid:132)(cid:132)riteltyihin markkinoitavissa oleviin riskeihin liittyv(cid:132)t rahoitukselliset edut vaikuttavat ETA:n sis(cid:132)iseen palvelujen kauppaan. Lis(cid:132)ksi ne johtavat siihen, ett(cid:132) markkinoitavissa oleville riskeille eri ETA-valtiossa saatavilla oleva vakuutusturva vaihtelee, mik(cid:132) v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) ETA-valtioiden yritysten v(cid:132)list(cid:132) kilpailua ja mill(cid:132) on sivuvaikutuksia ETA:n sis(cid:132)iseen kauppaan riippumatta siit(cid:132), suuntautuuko ETA:n sis(cid:132)inen vienti sopimusvaltioiden alueen ulkopuolelle (16). ETA-sopimuksen 61 artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyj(cid:132) poikkeuksia ei sovel- leta markkinoitavissa olevien riskien vakuuttamista varten my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132)n tukeen. T(cid:132)llaisen tuen v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)v(cid:132)t vaikutukset ETAn sis(cid:132)ll(cid:132) ovat merkitt(cid:132)v(cid:132)mm(cid:132)t kuin viennin tukemista puoltava mahdollinen kansallinen tai ETAn yhteinen etu. T(cid:132)m(cid:132) n(cid:132)kemys on vahvistettu Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen antamalla tuomiolla asiassa C-63/89, joka koski juuri n(cid:132)iss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)iss(cid:132) k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) aihetta. Tuomioistuin katsoi, ett(cid:132) vaikka vakuutusyhti(cid:148)iden tasoitusvastuiden osittaisesta yhdenmukaistamisesta annettu direktiivi, jonka soveltamisalaan ei kuulu vientiluottovakuutustoiminta valtion lukuun tai valtion takaamana, ei olekaan lainvastainen, yksityisten ja julkisten tai julkisesti tuettujen vienti- L 120/32 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 23. 4. 98 tehd(cid:132) luottovakuutuspalvelujen tarjoajien v(cid:132)list(cid:132) kilpailua v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)v(cid:132)t s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten rikkomisen rankaisemiseksi” (17) oikeustoimiin ryhtymisen perustelluksi (s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksill(cid:132) tarkoitetaan EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa olevia m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132)). Asiassa C-44/93 tuomioistuin katsoi, ett(cid:132) kyseiset edut ovat valtiontukea ja vahvisti, ett(cid:132) komissio voi ryhty(cid:132) toimiin niiden poistamisen varmistamiseksi. ”voivat tekij(cid:132)t 17A. 4. Kilpailun v(cid:132)(cid:132)ristymien poistamiseksi tarvittavat toimet markkinoitavissa olevienriskienkattamiseksitarjottavienlyhytaikaistenvientiluottovakuutusten alalla 1) 2) Edell(cid:132) 17 a luvun 3 jakson 1 kohdassa lueteltujen kaltaiset valtiontuet 17 a luvun 2 jakson 7–9 kohdassa m(cid:132)(cid:132)riteltyj(cid:132) markkinoitavissa olevia riskej(cid:132) vakuuttaville julkisesti tuetuille vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajille voivat v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) kilpailua, eik(cid:132) niihin soveltaa valtion tukia kooskevien ETA-sopimuksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi voi mukaisia poikkeuksia. EFTA-valtioita pyydet(cid:132)(cid:132)n n(cid:132)in ollen valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen p(cid:148)yt(cid:132)kirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdan nojalla muuttamaan tarvittaessa markkinoitavissa olevia seuraavan tyyppisten riskej(cid:132) koskevia vientiluottovakuutusj(cid:132)rjestelmi(cid:132)(cid:132)n niin, ett(cid:132) valtiontukien my(cid:148)nt(cid:132)minen kyseisi(cid:132) riskej(cid:132) vakuuttaville julkisille tai julkisesti tuetuille vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajille lopetetaan ennen tammikuun 1. p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) 1999: a) valtion takaukset lainoille tai tappioille b) poikkeukset riitt(cid:132)vien varausten vaatimuksesta ja muista 17 a luvun 3 jakson 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa luetelluista vaatimuksista c) helpotus tai vapautus veroista tai muista tavanomaisesti maksettavaksi tulevista maksuista d) tuen my(cid:148)nt(cid:132)minen tai p(cid:132)(cid:132)oman antaminen taikka muunlainen rahoittaminen olosuh- teissa, joissa tavanomaisin markkinaehdoin toimiva yksityinen sijoittaja ei sijoittaisi joita yksityinen sijoittaja ei hyv(cid:132)ksyisi yritykseen, tai ehdoin, e) valtion omakustannushintaa alhaisemmalla hinnalla k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)ksi antamat palvelut j(cid:132)rjestelmi(cid:132) tai etuoikeutettuja kuten mahdollisuus k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) valtion infrastruktuuria, tietoja (esimerkiksi suurl(cid:132)hetyst(cid:148)jen ker(cid:132)(cid:132)mi(cid:132) tietoja velallisista) f) valtion my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) j(cid:132)lleenvakuutus joko suoraan taikka julkisen tai julkisesti tuetun vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajan v(cid:132)lityksell(cid:132) yksityisill(cid:132) j(cid:132)lleenvakuutusmarkki- noilla saatavilla olevia j(cid:132)lleenvakuutuksia edullisemmin ehdoin, mink(cid:132) vuoksi joko j(cid:132)lleenvakuutuspalvelu on alihinnoiteltua tai syntyy keinotekoista kapasiteettia, jota ei olisi mahdollista saada yksityisilt(cid:132) markkinoilta. 3) Nykyiset t(cid:132)ydent(cid:132)v(cid:132)t valtion j(cid:132)lleenvakuutusj(cid:132)rjestelyt ovat kuitenkin edelleen sallittuja siirtym(cid:132)kauden ajan siihen saakka, kunnes 17 a luvun 4 jakson 6 kohdassa mainitun uudelleentarkastelun tulokset ovat k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132), jos: — valtion my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) j(cid:132)lleenvakuutus on v(cid:132)h(cid:132)inen osa vakuutuspalvelujen tarjoajan j(cid:132)lleenvakuutusten kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132) — markkinoitavissa olevien ja ei-markkinoitavissa olevien riskien yhdistyess(cid:132) vakuutus- palvelujen tarjoajan j(cid:132)lleenvakuutussopimuksissa ja mahdollisen valtion my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lleenvakuutuksen n(cid:132)in ollen v(cid:132)ist(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) liittyess(cid:132) markkinoitavissa olevaan riskiin, valtion my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lleenvakuutuksen taso ei markkinoitavissa olevien riskien osalta ylit(cid:132) yksityisilt(cid:132) j(cid:132)lleenvakuutusmarkkinoilta saatavissa ollutta tasoa, jos kyseisille riskeille olisi haettu j(cid:132)lleenvakuutusta erikseen — vakuutuspalvelujen tarjoaja ei saa valtion my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lleenvakuutuksen ansiosta mahdollisuutta vakuuttaa yksitt(cid:132)isten ostajien liiketoimintaa yli sen rajan, jonka yksi- tyisill(cid:132) markkinoilla toimivat asianosaiset j(cid:132)lleenvakuutuspalvelujen tarjoajat ovat asettaneet — valtion my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) j(cid:132)lleenvakuutuksesta peritty maksu vastaa todistettavasti riski(cid:132), on laskettu kaupallisilla markkinoilla k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)ll(cid:132) tavalla ja on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n saman suuruinen kuin vastaava markkinaperusteinen vakuutusmaksu, jos sellainen on k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) — valtion markkinoitavissa oleville riskeille my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) j(cid:132)lleenvakuutus on kaikkien sellaisten luottovakuutuspalvelujen tarjoajien saatavilla, jotka t(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t yleiset hyv(cid:132)ksy- misperusteet. 23. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 120/33 4) 5) 6) 7) 8) 9) 10) julkisesti Edell(cid:132) 17 a luvun 4 jakson 2–3 kohdassa olevien s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten noudattamiseksi julkisten tai tuettujen vientiluottovakuutuspalvelujen vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajien on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n pidett(cid:132)v(cid:132) valtion lukuun ja valtioin takaamana tapahtuvan mark- kinoitavissa olevia riskej(cid:132) ja ei-markkinoitavissa olevia riskej(cid:132) koskevan vakuutustoimin- tansa hallinto ja kirjanpito erillisin(cid:132) voidakseen osoittaa, ett(cid:132) ne eiv(cid:132)t saa valtion tukea markkinoitavissa olevia riskej(cid:132) koskevalle vakuutustoiminnalleen. Vakuutuspalvelujen tarjoajan omaan lukuun tapahtuvaa liiketoiminnan vakuuttamista koskevan kirjanpidon on oltava ETA-sopimuksen liitteen IX 12b kohdassa mainitun s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksen mukainen (18). Lis(cid:132)ksi sellaisten EFTA-valtioiden, jotka my(cid:148)nt(cid:132)v(cid:132)t vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoa- jalle j(cid:132)lleenvakuutusturvan osallistumalla tai my(cid:148)t(cid:132)vaikuttamalla yksityisen sektorin sek(cid:132) markkinoitavissa olevia riskej(cid:132) ett(cid:132) ei-markkinoitavissa olevia riskej(cid:132) koskeviin j(cid:132)lleenva- kuutussopimuksiin, on osoitettava, ett(cid:132) j(cid:132)rjestelyihin ei liity 17 a luvun 4 jakson 2 kohdan f luetalmakohdassa tarkoitettua valtiontukea. T(cid:132)t(cid:132) tarkoitusta varten ja toimien l(cid:132)heisess(cid:132) yhteisty(cid:148)ss(cid:132) EFTA-valtioiden kanssa EFTAn valvontaviranomainen seuraa jatkuvasti kyseisi(cid:132) j(cid:132)rjestelyj(cid:132) n(cid:132)iden s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen julkaisemi- sesta alkaen asianomaisten EFTA-valtioiden toimittamien puolivuosittaisten kertomusten perusteella ja toimittaa kyseisten j(cid:132)rjestelyjen t(cid:132)ydellisen uudelleentarkastelun helmi- kuuhun 1999 menness(cid:132). Uudelleentarkastelussa otetaan huomioon kaikki lyhytaikaisten vientiluottovakuutusten markkinoiden toiminnasta sek(cid:132) EFTA-valtioiden toimista kysei- sill(cid:132) markkinoilla siihen menness(cid:132) saadut tiedot ja kokemukset, jotka perustuvat 17 a luvun 4 jakson 14 kohdan nojalla toimitettuihin s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoa koskeviin kertomuksiin, ensimm(cid:132)iseen 17 a luvun 4 jakson 15 kohdan mukaiseen vuosittaiseen tarkasteluun ja mahdollisiin 17 a luvun 4 jakson 8–13 kohdan nojalla toimitettuihin ilmoituksiin poikkeuslausekkeen k(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132). Jos uudelleentarkastelussa todetaan, ett(cid:132) jonkin EFTA-valtion j(cid:132)rjestelyihin sis(cid:132)ltyy valtiontukea, kyseist(cid:132) EFTA-valtiota kehote- taan lopettamaan j(cid:132)rjestelyjen soveltaminen viimeist(cid:132)(cid:132)n vuoden 1999 lopussa. Periaatteesta, jonka mukaan julkiset tai julkisesti tuetut vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajat voivat my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) vientiluottovakuutuksia markkinoitavissa olevien riskien kattami- seksi vain, jos niiden k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) ei ole 17 a luvun 4 jakson 2 kohdassa lueteltuja rahoi- tuksellisia etuja ottaen kuitenkin huomioon, mit(cid:132) 17 a luvun 4 jakson 3 kohdassa on sanottu, voidaan poiketa j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) 8–13 kohdassa luetelluissa olosuhteissa (poikkeus- lauseke). Tietyiss(cid:132) maissa voi olla tilap(cid:132)isesti mahdotonta kattaa markkinoitavissa olevia vientiluot- toriskej(cid:132) yksityisten tarjoajien tai omaan lukuunsa toimivien julkisten tai julkisesti tuet- tujen vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajien my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) vakuutuksella, koska vakuu- tus- tai j(cid:132)lleenvakuutuskapasiteettia ei ole riitt(cid:132)v(cid:132)sti saatavilla. T(cid:132)llaisessa tapauksessa n(cid:132)it(cid:132) riskej(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n tilap(cid:132)isesti ei-markkinoitavissa olevina riskein(cid:132). N(cid:132)iss(cid:132) olosuhteissa kyseiset tilap(cid:132)isesti ei-markkinoitavissa olevat riskit voidaan kattaa ei-markkinoitavissa olevia riskej(cid:132) valtion lukuun tai valtion takaamana vakuuttavan julkisen tai julkisesti tuetun vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajan my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) vakuu- tuksella. Vakuutuspalvelujen tarjoajan on mahdollisuuksien mukaan asetettava kyseisten riskien vakuuttamisesta perim(cid:132)ns(cid:132) maksut yksityisten vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajien samantyyppisten riskien osalta muualla perimien maksujen mukaisiksi. EFTA-valtion, joka aikoo k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) poikkeuslauseketta, on viipym(cid:132)tt(cid:132) ilmoitettava suunni- telmastaan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132) EFTAn valvontaviranomaiselle. Ilmoitukseen on liitett(cid:132)v(cid:132) markki- nakatsaus, joka osoittaa, ett(cid:132) yksityisilt(cid:132) vakuutusmarkkinoilta ei ole saatavissa kyseiset riskit kattavaa vakuutusta. Toimitettaviin todisteisiin on sis(cid:132)llytt(cid:132)v(cid:132) kahden suuren ja tunnetun kansainv(cid:132)lisesti toimivan yksityisen vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajan ja yhden kansallisen luottovakuutuspalvelujen tarjoajan lausunnot, joiden mukaan poik- keuslausekkeen soveltaminen voidaan todeta perustelluksi. Vaihtoehtoisesti n(cid:132)ytt(cid:148) siit(cid:132), ett(cid:132) riskin kattaminen ei ole mahdollista yksityisill(cid:132) vakuutusmarkkinoilla, voidaan osoittaa markkinakatsauksella, jonka on laatinut valvontaviranomaisen luotettavana ja puolueettomana pit(cid:132)m(cid:132) riippumaton konsultti. Ilmoituksessa on lis(cid:132)ksi oltava kuvaus ehdoista, joita julkinen tai julkisesti tuettu vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoaja aikoo soveltaa kyseisiin riskeihin. 11) Valvontaviranomainen tutkii kahden kuukauden kuluessa kyseisen ilmoituksen vas- taanottamsesta, onko poikkeuslausekkeen soveltaminen edell(cid:132) esitettyjen ehtojen ja ETA-sopimuksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten mukaista. L 120/34 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 23. 4. 98 12) 13) 14) 15) Jos valvontaviranomainen katsoo, ett(cid:132) poikkeuslausekkeen k(cid:132)yt(cid:148)lle asetetut ehdot t(cid:132)ytty- v(cid:132)t, sen my(cid:148)nteinen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on voimassa enint(cid:132)(cid:132)n kaksi vuotta p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tekop(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) lukien sill(cid:132) edellytyksell(cid:132), ett(cid:132) poikkeuslausekkeen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n oikeuttavat markkinaolosuh- teet eiv(cid:132)t muutu kyseisen ajanjakson kuluessa. Lis(cid:132)ksi valvontaviranomainen voi EFTA-valtioita asiasta kuultuaan muuttaa poikkeuslau- sekkeen soveltamisehtoja, ja se voi my(cid:148)s tehd(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen poikkeuslausekkeen sovelta- misen lopettamisesta tai sen korvaamisesta muulla asianmukaisella j(cid:132)rjestelm(cid:132)ll(cid:132). N(cid:132)it(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132) sovelletaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) tammikuuta 1998 vuoden 2002 loppuun. EFTA-val- tioita pyydet(cid:132)(cid:132)n ilmoittamaan EFTAn valvontaviranomaiselle kahden kuukauden kuluessa n(cid:132)iden s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen tiedoksi antamisesta, hyv(cid:132)ksyv(cid:132)tk(cid:148) ne sen esitt(cid:132)m(cid:132)t suosituk- set. Lis(cid:132)ksi EFTA-valtioiden on viimeist(cid:132)(cid:132)n 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1999 ilmoitettava joihin ne ovat ryhtyneet s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen noudattami- valvontaviranomaiselle toimenpiteist(cid:132), seksi. Jos kyseisist(cid:132) kertomuksista tai muuten k(cid:132)y ilmi, ett(cid:132) EFTA-valtioissa k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) oleviin j(cid:132)rjestelmiin sis(cid:132)ltyy edelleen valtion tukea, valvontaviranomainen arvioi kyseisen tuen ETA-sopimuksen 61 artiklan ja valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen p(cid:148)yt(cid:132)kirjassa 3 olevan 1 artiklan nojalla ja edell(cid:132) esitettyjen periaatteiden mukaisesti. Viranomainen tarkastelee yhteisty(cid:148)ss(cid:132) EFTA-valtioiden ja muiden osapuolten kanssa, joita asia koskee, markkinoitavissa olevien riskien m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132)(cid:132) ja n(cid:132)iden s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen toimi- vuutta ottaen huomioon markkinoilla tapahtuvan kehityksen ja mahdollisen ETA:n jotka valvontaviranomainen kannalta merkitykselliosen lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n. Kaikki vastaanottaa kyseisten tarkastelujen yhteydess(cid:132) EFTA-valtioilta ja osapuolilta, joita asia koskee, saatetaan tietojen antajan luvalla kaikkien muiden tarkasteluun osallistuvien osapuolten saataville. tiedot, (1) T(cid:132)m(cid:132) luku vastaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdan mukaista komission tiedonantoa j(cid:132)senvaltioille perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta lyhytaikai- siin vientiluottovakuutuksiin (EYVL C 281, 17. 9. 1997, s. 4). (2) Euroopan komissio on todennut seitsem(cid:132)nnen kilpailupolitiikkaa koskevan kertomuksensa (1977) 242 kohdassa, ett(cid:132) ”poikkeukset eiv(cid:132)t yhteis(cid:148)n sis(cid:132)kaupassa koske vientitukea riippu- matta sen intensiteetist(cid:132), muodosta, my(cid:148)nt(cid:132)missyist(cid:132) tai tarkoituksesta”. (3) Katso Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen 21. 3. 1990 antama tuomio asiassa C-142/87, Belgia v. komissio, (Kok. 1990, s. I-959). Katso my(cid:148)s asia C-44/93, Assurances du Cr(cid:130)dit v. OND ja Belgia (Kok. 1994, s. I–3829, 30 kohta). (4) ”L’assurance cr(cid:130)dit et le march(cid:130) unique 1992 (court-terme)”, kertomus koordinointiryhm(cid:132)lle, esittelij(cid:132) P. Callut. (5) Katso asia C-63/89, Assurances du Cr(cid:130)dit ja Cobac v. neuvosto ja komissio (Kok. 1991, s. I–1799) ja asia C-44/93, Assurances du Cr(cid:130)dit v. OND ja Belgia (Kok. 1994, s. I–3829). (6) Joissakin tapauksissa on mahdollista, ett(cid:132) valtio ei takaa pitk(cid:132)aikaisia ja keskipitki(cid:132) vakuutuk- sia, vaan sen kanssa tehd(cid:132)(cid:132)n kattava j(cid:132)lleenvakuutussopimus. (7) Tai vastaavin j(cid:132)lleenvakuutusj(cid:132)rjestelyin. (8) Tai muita kuin julkisia takaajia. Julkinen velallinen tai takaaja edustaa itse velallisena tai takaajana jollakin tavoin julkista viranomaista, eik(cid:132) siit(cid:132) voi oikeudellisesti eik(cid:132) hallinnolli- sesti todeta maksukyvytt(cid:148)m(cid:132)ksi. Julkisessa omistuksessa tai valvonnassa olevat ja johonkin liitteess(cid:132) IX luetelluista markkinoitavissa olevien riskien maista sijoittuneet yritykset, joihin sovelletaan yksityisi(cid:132) yrityksi(cid:132) koskevan lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n tavanomaisia s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132), katsotaan n(cid:132)iss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)iss(cid:132) muiksi kuin julkisiksi velallisiksi tai takaajiksi. (9) Eli sota, vallankumous, luonnonkatastrofit, ydinvoimaan liittyv(cid:132)t onnettomuudet ja muut sellaiset, ei kuitenkaan niin kutsutut ”kaupalliset suuronnettomuusriskit” (tuhoisat tappioiden kasautumiset yksitt(cid:132)isille ostajille tai maille), jotka voidaan kattaa ylivahinkoj(cid:132)lleenvakuutuk- sella ja jotka ovat kaupallisia riskej(cid:132). 23. 4. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 120/35 (10) Se, ett(cid:132) julkinen tai julkisesti tuettu vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoaja vaatii ei-markki- noitavissa olevien riskien vakuuttamisen ehtona hyv(cid:132)ksym(cid:132)(cid:132)n markkinoitavissa olevien riskien kattamisen, voi olla ristiriidassa ETA-sopimuksen 54 artiklan kanssa. Kyseinen ehto voi edellytt(cid:132)(cid:132) sek(cid:132) EFTAn valvontaviranomaisen tai Euroopan komission toimenpiteit(cid:132) ett(cid:132) asian saattamista tuomioistuinten ja kansallisten kilpailuviranomaisten k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)ksi. (11) Muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koske- vien lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten yhteensovittamisesta 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)- kuuta 1973 annettu ensimm(cid:132)inen neuvoston direktiivi 73/239/ETY (EYVL L 228, 16. 8. 1973, s. 3), ks. ETA-sopimuksen liitteen IX 2 kohta. (12) Muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koske- vien lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 73/239/ETY muuttamisesta 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1987 annettu neuvoston direk- tiivi 87/343/ETY (EYVL L 185, 4. 7. 1987, s. 72), ks. ETA-sopimuksen liitteen IX 2 kohdan kolmas luetelmakohta. (13) Katso Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen asiassa C-63/89, Assurances du Cr(cid:130)dit ja Cobac v. neuvosto ja komissio antama tuomio, mainittu edell(cid:132) alaviitteess(cid:132) 5, s. 1848, 22 kohta. (14) Katso n(cid:132)iden valtiontukea koskevien s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen 19 ja 20 luku. (15) Katso Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen asiassa 30/59, Steenkolenmijnen v. korkea vira- nomainen antama tuomio 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1961 (Kok. 1961, s. 1–19), asiassa 173/73, Italia v. komissio antama tuomio 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1974 (Kok. 1974, s. 709 ja sit(cid:132) seuraava) ja asiassa 730/79, Philip Morris v. komissio antama tuomio 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1980 (Kok. 1980, s. 2671 ja sit(cid:132) seuraava). (16) Asiassa C-142/87, Belgia v. komissio (mainittu edell(cid:132) 17 a luvun 1 jakson 1 kohdan 1 alakoh- dassa) antamassaan tuomiossa Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuin katsoi, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n sis(cid:132)lle suuntautuvan viennin lis(cid:132)ksi my(cid:148)s yhteis(cid:148)n ulkopuolelle suuntautuva vienti voi vaikuttaa yhteis(cid:148)n sis(cid:132)iseen kilpailuun ja kauppaan. Vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajat vakuuttavat kummankin tyyppist(cid:132) toimintaa ja kumpaakin koskeva tuki voi n(cid:132)in ollen vaikuttaa yhteis(cid:148)n sis(cid:132)iseen kilpailuun ja kauppaan. (17) Katso Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen asiassa C-63/89 (mainittu edell(cid:132) 17 a luvun 1 jakson 3 kohdassa olevassa alaviitteess(cid:132)) antaman tuomion 24 kohta. Julkisasiamies Tesauro katsoi asiaa koskevassa lausunnossaan, ett(cid:132) silloin, kun yksityiset ja julkiset tai julkisesti tuetut ”voidaan suuresti ep(cid:132)ill(cid:132), vientiluottovakuutuspalvelujen tarjoajat kilpailevat kesken(cid:132)(cid:132)n, voivatko j(cid:132)senvaltiot antaa laillisesti rahoitustukea julkisille toimijoille. T(cid:132)llainen toiminta voisi olla ristiriidassa julkista tukea koskevien s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen kanssa. ” (Kok. 1991, s. I–1835, 15 kohta). (18) Vakuutusyhti(cid:148)iden tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksist(cid:132) ja konsolidoiduista tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksist(cid:132) 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/674/ETY (EYVL L 374, 31. 12. 1991, s. 7), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimusta varten ETA:n sekakomitean p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) N:o 7/94 (EYVL L 160, 28. 6. 1994; EYVL:n ja ETA-t(cid:132)ydennysosa 17, 28. 6. 1994). ” ”LIITE IX MARKKINOITAVISSA OLEVIEN RISKIEN MAIDEN LUETTELO LY- HYTAIKAISIA VIENTILUOTTOVAKUUTUKSIA KOSKEVIEN 17 A LUVUSSA ESITETTYJEN S(cid:142)(cid:142)NT(cid:153)JEN SOVELTAMISEKSI Maat, jotka ovat ETA-sopimuksen sopimuspuolia Alankomaat Belgia Espanja L 120/36 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 23. 4. 98 Irlanti Italia It(cid:132)valta Kreikka Luxemburg Portugali Ranska Ruotsi Saksa Suomi Tanska Yhdistynyt kuningaskunta Islanti Liechtenstein Norja Muut maat, jotka ovat OECD:n j(cid:132)senmaita ja jotka katsotaan markkinoitavissa olevien riskien maiksi Australia Japani Kanada Sveitsi Uusi-Seelanti Yhdysvallat” Tehty Brysseliss(cid:132) 4 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1998. EFTAn valvontaviranomaisen puolesta Knut ALMESTAD Puheenjohtaja


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 583/98 του Jose BARROS MOURA προς την Επ τροπή. Εργασία των παιδιών

eurovoc_concepts:
Africa
EU relations
International Labour Office
Lomé Convention
child
child labour
child protection
children's rights
report
slavery

text: C 310/96 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 9. 10. 98 Oi dieunei·w prosklh·seiw prow ypobolh· prosforv· n dhmosiey·ontai sthn Epi·shmh Efhmeri·da tvn EK kauv· w kai se ayth· tvn kratv· n AKE. H dhmosieyo·menh prokh·ryjh perie·xei tiw dieyuy·nseiw stiw opoi·ew mporei· zhthuei· to tey·xow thw pro·sklhshw prow ypobolh· prosforv· n h· na epitrapei· h mele·th toy (sthn Eyrv· ph, ta grafei·a thw Epitroph·w sta kra·th me·lh kai h yphresi·a prosklh·sevn prow ypobolh· prosforv· n gia to Be·lgio). Ako·mh sth diey·uynsh Internet thw GD VIII ei·nai dynato· na breuoy·n oi plhrofori·ew sxetika· me thn kata·stash tvn e·rgvn kai tvn prosklh·sevn prow ypobolh· prosforv· n poy bri·skontai se eje·lijh. Diey·uynsh: http://europa. eu. int/en/comm/dg08/dgviii. htm H symmetoxh· stiw prosklh·seiw prow ypobolh· prosforv· n kai tiw symba· seiw toy ETA ei·nai dynath· me i·soyw o·royw gia o·lew tiw epixeirh·seiw tvn kratv· n melv· n kai tvn kratv· n AKE. Oi hmeromhni·ew dhmosi·eyshw kauv· w kai ta krith·ria epilogh·w kauori·zontai xvrista· gia ka· ue sy·mbash. H prouesmi·a ypobolh·w prosforv· n sto plai·sio anoikth·w pro·sklhshw prow ypobolh· prosforv· n ane·rxetai se 90 hme·rew toyla·xiston apo· thn hmeromhni·a thw dhmosi·eyshw. Throy·ntai statistika· stoixei·a mo·no gia tiw anado·xoyw epixeirh·seiw tvn symba·sevn. H Epitroph· aposte·llei apeyuei·aw sto ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy kauv· w kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy ta stoixei·a gia to 1996 apo· ta opoi·a fai·netai me·sv tvn posv· n kai tvn posostv· n h katanomh· ana· dieunh· pro·sklhsh prow ypobolh· prosforv· n tvn symba·sevn toy ETA metajy· tvn kratv· n melv· n. (1) EE L 382 thw 31. 12. 1990. (98/C 310/128) GRAPTH ERVTHSH E-0583/98 ypobolh· : Jose· Barros Moura (PSE) prow thn Epitroph· (4 Marti·oy 1998) Ue·ma: Ergasi·a tvn paidiv· n Lamba·nontaw ypo·ch thn e·kuesh toy BIT (Dieunh·w Yphresi·a Ergasi·aw) poy kyklofo·rhse pro·sfata kai anafe·retai se problepo·menh ay·jhsh, kata· 1 ekat. kat(cid:146) e·tow, toy ariumoy· tvn paidiv· n poy erga·zontai sthn Afrikh· («apo· ta 80 ekat. poy ei·nai sh·mera ua e·xoyn fua·sei, e·vw to e·tow 2015, ta 100 ekat. »), sxedo·n pa·nta ypo· synuh·kew stygnh·w ekmeta·lleyshw kai eiw ba·row thw sxolikh·w ekpai·deyshw. Lamba·nontaw ypo·ch th sxe·sh toy problh·matow aytoy· me thn epidei·nvsh thw koinvnikooikonomikh·w kata·stashw sthn Afrikh· kai tiw eyuy·new thw EE sto plai·sio thw Sy·mbashw Lome·, dy·natai h Epitroph· na dhlv· sei poia me·tra proti·uetai na la·bei gia na bohuh·sei ta uy·mata ayth·w thw ma·stigaw; Apa· nthsh toy k. Pinheiro ej ono·matow thw Epitroph· w (1 Aprili·oy 1998) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy parakalei·tai na anatre·jei sthn apa·nthsh thw Epitroph·w sth grapth· erv· thsh R-3355/97 toy k Fernandez Martin (1). (1) EE C 158 thw 25. 5. 1998, sel. 91. (98/C 310/129) GRAPTH ERVTHSH P-0586/98 ypobolh· : Giovanni Burtone (PPE) prow thn Epitroph· (23 Febroyari·oy 1998) Ue·ma: Meivme·new time·w thw Alitalia › Parabi·ash tvn kano·nvn peri· antagvnismoy· Kato·pin apo·fashw thw Epitroph·w, h aeroporikh· etairi·a ALITALIA die·koce orisme·new «meivme·new time·w» poy efa·rmoze se orisme·na dromolo·gia ento·w Itali·aw kai idiai·tera stiw synde·seiw me ta nhsia·. Lamba·nontaw ypo·ch o·ti oi time·w ayte·w, › afeno·w epe·trecan kata· toyw teleytai·oyw mh·new, mi·a ay·jhsh thw toyristikh·w roh·w stiw ple·on perifereiake·w zv· new thw xv· raw (idiai·tera sth Sikeli·a kai th Sardhni·a), me katafane·w o·felow tvn parago·ntvn toy tome·a, › afete·roy kate·sthsan prosito·terew tiw metakinh·seiw tvn katoi·kvn tvn perioxv· n aytv· n prow thn ypo·loiph Itali·a,