title: WRITTEN QUESTION No. 826/98 by Lis JENSEN to the Commission. Information budget of the Commission's Copenhagen office

text: C 310/136 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 10. 98 (98/C 310/183) SKRIFTLIG FR¯GA E-0826/98 fr(cid:229)n Lis Jensen (I-EDN) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Kommissionens informationskontor i Ko¤penhamn › informationsbudgeten Vilka medel har kommissionens informationskontor i Danmark o¤ronma¤rkt fo¤r informationsa¤ndam(cid:229)l i sin budget fo¤r 1998? Hur stor del av dessa medel kommer att anva¤ndas fo¤re den 28 maj 1998? Svar fr(cid:229)n Marcelino Oreja p(cid:229) kommissionens va¤gnar (2 juni 1998) ¯r 1998 fick kommissionens representation i Danmark 1 248 000 ecu i (cid:229)tagandeanslag fo¤r allma¤n informationsverksamhet via budgetpost B3-300 (allma¤nna (cid:229)tga¤rder fo¤r information och kommunikation om Europeiska unionen) samt 20 000 ecu i (cid:229)tagandeanslag via budgetpost B3-301 (informationscentrum). Representationen ger bland annat ut m(cid:229)nadstidningar, nyhetsbrev och faktablad samt anordnar konferenser och seminarier. Den allma¤nna informationsverksamheten p(cid:229)g(cid:229)r under hela (cid:229)ret, b(cid:229)de fo¤re och efter folkomro¤st- ningen. Den danska representationen fick 295 000 ecu i (cid:229)tagandeanslag fo¤r att informera om Amsterdamfo¤rdraget via budgetpost B3-306 (Prince-programmet fo¤r att informera de europeiska medborgarna: informationsverksamhet fo¤r sa¤rskilda politikomr(cid:229)den). Fo¤r na¤rvarande a¤r det sv(cid:229)rt att bedo¤ma hur mycket som kommer att anva¤ndas fo¤re respektive efter den 28 maj. Kommissionen a¤r skyldig att informera allma¤nheten om viktiga fr(cid:229)gor inom gemenskapen och verksamheten a¤r ett av informationssa¤tten (bland annat har en handbok givits ut om Amsterdamfo¤rdraget). (98/C 310/184) SKRIFTLIG FR¯GA E-0832/98 fr(cid:229)n Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Info¤rlivande av Kuba i gruppen med AVS-la¤nder inom Lome·konventionen Kan kommissionen bekra¤fta att Kuba formellt har bega¤rt att f(cid:229) ing(cid:229) i gruppen med AVS-la¤nder som undertecknat Lome·konventionen? A¤ r Kubas o¤nskan att ing(cid:229) i gruppen med AVS-la¤nder som undertecknat Lome·konventionen fo¤renligt med att kommissionen fo¤r tv(cid:229) (cid:229)r sedan konstaterade att man inte kunde underteckna ett bilateralt avtal om samarbete mellan Kuba och Europeiska unionen? Svar fr(cid:229)n Manuel Marin p(cid:229) kommissionens va¤gnar (7 april 1998) Kommissionen har underra¤ttats om att Kubas regering formellt har anso¤kt om anslutning till la¤nderna i Afrika, Va¤stindien och Stillahavsomr(cid:229)det (AVS-la¤nderna), vilka a¤r parter i Lome·konventionen. AVS-la¤nderna skall emellertid fo¤rst yttra sig om denna anso¤kan. Da¤refter skall parterna i Lome·konventionen (AVS-la¤nderna och gemenskapen) vid behov gemensamt behandla anso¤kan i o¤verenssta¤mmelse med konven- tionens m(cid:229)l och principer samt ga¤llande fo¤rfaranden i detta avseende


title: PERGUNTA ESCRITA n. 825/98 do Deputado Kirsten JENSEN à Comissão. PVC

eurovoc_concepts:
materials technology
motor car
plastics
producer's liability
substitute product
waste recycling

formats: html pdf print

text: 5. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 31/5 Resposta dada pelo ComissÆrio de Silguy em nome da Comissªo (12 de Maio de 1998) A proposta da Comissªo para a simplifica(cid:231)ªo do sistema Intrastat tem por objectivo diminuir o nœmero de dados recolhidos, a fim de reduzir o fardo que recai sobre as empresas. A proposta faz parte de um pacote de simplifica(cid:231)ªo proposto pela Comissªo com base nas recomenda(cid:231)ıes da equipa Slim/Intrastat. A proposta compreende dois tipos de dados, sendo o primeiro obrigat(cid:243)rio e o segundo facultativo. Estes dois tipos constam igualmente do actual sistema Intrastat. Os dados obrigat(cid:243)rios incluem um conjunto comum de informa(cid:231)ªo recolhido em todo o territ(cid:243)rio comunitÆrio. Os dados facultativos podem ser recolhidos a n(cid:237)vel nacional, mas sªo da responsabilidade dos Estados-membros. Por conseguinte, as diferen(cid:231)as entre os Estados- -membros persistirªo no que respeita aos requisitos de informa(cid:231)ªo. (cid:201) de real(cid:231)ar que o novo sistema Intrastat introduziu, em 1993, um documento administrativo œnico, incluindo todos os dados obrigat(cid:243)rios e faculativos (Regulamento (CEE) 3590/92 da Comissªo, de 11 de Dezembro de 1992, relativo aos suportes da informa(cid:231)ªo estat(cid:237)stica do comØrcio entre os Estados-membros (1)). Os declarantes podem utilizar, em princ(cid:237)pio, este impresso ou o impresso nacional existente. Um impresso electr(cid:243)nico criado pelo projecto Edicom encontra-se igualmente (cid:224) disposi(cid:231)ªo dos declarantes no pacote de «software» IDEP/CN8, jÆ utilizado em 12 Estados-membros. EstÆ prevista para 1999 uma versªo revista deste programa que inclui uma op(cid:231)ªo multinacional e multilingue, destinada, em particular, a empresas que operem em vÆrios Estados-membros. (1) JO L 364 de 12. 12. 1992. (1999/C 31/006) PERGUNTA ESCRITA E-0825/98 apresentada por Kirsten Jensen (PSE) (cid:224) Comissªo (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: PVC Na proposta de directiva do Conselho relativa aos ve(cid:237)culos em fim de vida, a Comissªo propıe que o PVC nªo seja progressivamente eliminado dos ve(cid:237)culos constru(cid:237)dos ap(cid:243)s 1 de Janeiro de 2002, argumentando que, dado que o PVC Ø utilizado num grande nœmero de produtos, o probelma deve ser resolvido horizontalmente. Quando tenciona a Comissªo apresentar uma proposta sobre a aplica(cid:231)ªo do critØrio horizontal (cid:224) utiliza(cid:231)ªo do PVC e de que forma poderÆ ser integrado o princ(cid:237)pio da responsabilidade do produtor? Tenciona a Comissªo adoptar outras medidas com o objectivo de assegurar uma redu(cid:231)ªo significativa da presen(cid:231)a de PVC no fluxo de res(cid:237)duos? Resposta dada pela Sra Bjerregaard em nome da Comissªo (20 de Julho de 1998) Remete-se a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para a resposta (cid:224) pergunta escrita P-1524/98 da Senhora Deputada Riis- -Jłrgensen (1). (1) Ver p. 51


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 883/98 dell'on. Bill MILLER alla Commissione. Nuovo millennio e nuove tecnologie

eurovoc_concepts:
European official
Member of the European Parliament
access to EU information
administrative procedure
correspondence
interinstitutional relations
translation
written question

text: C 310/144 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 9. 10. 98 (98/C 310/195) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0882/98 di Bill Miller (PSE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Numero di solleciti Quanti solleciti in media occorre inviare ad un funzionario della Commissione prima che un membro del Parlamento europeo possa ottenere una risposta ad una sua richiesta? (98/C 310/196) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0883/98 di Bill Miller (PSE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Nuovo millennio e nuove tecnologie Con l(cid:146)avanzamento delle nuove tecnologie e con l(cid:146)approssimarsi del terzo millennio vi e‘ una qualche possibilita‘ di ricevere una risposta ad una precedente corrispondenza con la Commissione? (98/C 310/197) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0884/98 di Bill Miller (PSE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Tempo richiesto per rispondere alla corrispondenza Quanto tempo impiega in media un funzionario della Commissione per rispondere alla corrispondeza di un membro del Parlamento europeo? Risposta comune data dal sig. Santer in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-0882/98, E-0883/98 e E-0884/98 (14 aprile 1998) La Commissione si adopera perche· a tutta la corrispondenza venga data risposta il piu‘ presto possibile. I tempi di risposta, tuttavia, dipendono in larga misura dall(cid:146)eventuale necessita‘ di tradurre la risposta resa, ovvero di coordinare i diversi servizi responsabili della sua redazione o ancora dal grado di tecnicita‘ degli argomenti affrontati. Nell(cid:146)intento di garantire una buona collaborazione fra le istituzioni, il termine normale di risposta ad una richiesta proveniente da un membro del Parlamento e‘ stato fissato, tuttavia, a tre settimane. Una volta che la lettera inviata da un membro del Parlamento e‘ stata registrata presso l(cid:146)apposito servizio del Segretariato generale, questo assicura il follow-up delle risposte inviando ai servizi interessati un richiamo in caso di mancata risposta entro il suddetto termine. Il problema dell(cid:146)approssimarsi dell(cid:146)anno Duemila non influisce minimamente sulla procedura sopra descritta. (98/C 310/198) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0885/98 di Bill Miller (PSE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Accesso alla documentazione Riconosce la Commissione la decisione del tribunale di prima istanza del 6 febbraio 1998 (causa T-124/96) relativa alll(cid:146)accesso alla documentazione? In caso affermativo, conviene la Commissione con il punto 6 di tale decisione che stabilisce un codice di condotta? In tal caso, accetta la Commissione quanto stabilito al punto 6 e cioe‘ che al pubblico sia accordato il piu‘ ampio accesso possibile ai documenti detenuti dalla Commissione e dal Consiglio, intendendo in questo caso per documento qualsiasi testo scritto, quale che sia il mezzo, che contenga dati esistenti e sia detenuto dalla Commissione o dal Consiglio?


title: QUESTION ECRITE no 821/98 de José APOLINÁRIO à la Commission. Leader et tourisme

eurovoc_concepts:
EU action
EU financing
EU initiative
action programme
decentralisation
eligibility criteria
local authority
regional and local authorities
rural development
rural tourism

text: C 323/80 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 21. 10. 98 (98/C 323/106) QUESTION E· CRITE E-0821/98 pose·e par Jose· Apolina·rio (PSE) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Leader et tourisme La Commission peut-elle indiquer quel est le montant global, par E· tat membre, des actions et projets relevant de l(cid:146)initiative communautaire Leader qui concernent spe·cifiquement le tourisme, pour la pe·riode de programmation financie‘re 1994-1999? Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (23 avril 1998) L(cid:146)initiative communautaire Leader II se caracte·rise, notamment par sa mise en (cid:156)uvre de·centralise·e, dans le respect des compe·tences institutionnelles de chaque collectivite· territoriale et en application du principe de subsidiarite·. Les programmes approuve·s par la Commission dans le cadre de cette initiative pour chaque E· tat membre ou re·gion contiennent une enveloppe financie‘re globale re·partie par 4 mesures: acquisition de compe·tences, groupes d(cid:146)action locale (GAL), autres acteurs collectifs et coope·ration transnationale. Conforme·ment a‘ la communication aux E· tats membres sur l(cid:146)initiative communautaire Leader II (1) chaque programme d(cid:146)innovation rurale de chaque GAL (ensemble de partenaires publiques et prive·s mettant en (cid:156)uvre, sur un territoire cohe·rent de dimension locale, une strate·gie de de·veloppement multisectoriel) peut porter sur plusieurs domaines d(cid:146)intervention: appui technique au de·veloppement rural, formation professionnelle et aide a‘ l(cid:146)embauche, tourisme rural, petites entreprises, artisanat et services de proximite·, valorisation sur place et commercialisation des produits agricoles, sylvicoles et de la pe(cid:136)che locale et pre·servation et ame·lioration de l(cid:146)environnement et du cadre de vie. La Commission ne participe pas a‘ la se·lection des groupes d(cid:146)action locale (environ 800 GAL pour les 15 E· tats membres), et l(cid:146)approbation des programmes d(cid:146)innovation rurale a‘ mettre en (cid:156)uvre par les GAL incombe aux E· tats membres. La se·lection individuelle des projets est de la compe·tence du partenariat de·cisionnel au niveau re·gional, dans le respect des politiques communautaires, des crite‘res d(cid:146)e·ligibilite· des actions aux fonds structurels. E· tant donne· que le tourisme rural couvre une large gamme d(cid:146)activite·s, l(cid:146)importance du tourisme rural varie d(cid:146)un E· tat membre a‘ l(cid:146)autre et d(cid:146)un groupe Leader a‘ l(cid:146)autre en fonction des possibilite·s de de·velopper des projets touristiques et de l(cid:146)importance accorde·e a‘ cette activite· dans les plans de de·veloppement soumis par chaque groupe d(cid:146)action local. Sur la base de l(cid:146)expe·rience de Leader I et des premie‘res communications pour Leader II, on estime que 40 % de la contribution de la Communaute· de 1 700 millions d(cid:146)e·cus, soit 680 millions d(cid:146)e·cus, seront investis dans des projets de tourisme rural au cours de la pe·riode de programmation 1994-1999. L(cid:146)investissement Leader total dans le tourisme rural peut e(cid:136)tre estime· a‘ quelque 1 300 millions d(cid:146)e·cus si l(cid:146)on tient compte du financement national et prive·. La Commission disposera tre‘s prochainement d(cid:146)un rapport d(cid:146)e·valuation ex-post sur le programme Leader I, ou‘ il sera possible d(cid:146)avoir une vision plus de·taille·e des activite·s lie·es au tourisme rural. (1) JO C 180 du 1. 7. 1994. (98/C 323/107) QUESTION E· CRITE E-0838/98 pose·e par Roberta Angelilli (NI) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Irre·gularite·s pre·sume·es de l(cid:146)Enfap UIL dans la gestion des fonds du FSE destine·s a‘ la formation professionnelle Au cours de ces jours derniers de nouveaux e·pisodes peu clairs concernant la gestion des fonds destine·s a‘ la formation professionnelle dans la re·gion Latium ont e·te· signale·s. Le 7 fe·vrier dernier M. Penna, directeur ge·ne·ral


title: PREGUNTA ESCRITA n. 929/98 del Concepció FERRER a la Comisión. Ayudas a pequeñas y medianas empresas

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Structural Funds
aid to undertakings
small and medium-sized enterprises
structural expenditure

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 821/98 von José APOLINÁRIO an die Kommission. Die Gemeinschaftsinitiative LEADER und der Tourismus

text: C 323/80 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 21. 10. 98 (98/C 323/106) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0821/98 von Jose· Apolina·rio (PSE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Die Gemeinschaftsinitiative LEADER und der Tourismus Kann die Kommission mir den nach Mitgliedstaaten aufgegliederten Gesamtbetrag fu¤r Ma(cid:223)nahmen und Projekte im Rahmen der Gemeinschaftsinitiative LEADER innerhalb der Finanzprogramme von 1994-1999 mitteilen, die insbesondere fu¤r den Tourismus bestimmt sind? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (23. April 1998) Kennzeichnend fu¤r die Gemeinschaftsinitiative Leader II ist in Anwendung des Subsidiarita¤tsprinzips vor allem ihre dezentralisierte Durchfu¤hrung, bei Beachtung der institutionellen Befugnisse der einzelnen Gebietsko¤rper- schaften. Die globale Finanzausstattung in den von der Kommission im Rahmen dieser Initiative fu¤r jeden Mitgliedstaat oder jede Region genehmigten Programmen entfa¤llt auf vier Ma(cid:223)nahmen: Erwerb von Fachwissen, lokale Aktionsgruppen (LAG), andere kollektive Aktionstra¤ger und grenzu¤berschreitende Zusammenarbeit. Gema¤(cid:223) der Mitteilung an die Mitgliedstaaten u¤ber die Gemeinschaftsinitiative Leader II (1) kann jedes Programm zur Innovation im la¤ndlichen Raum jeder LAG (Partner des o¤ffentlichen und privaten Sektors, die in einem la¤ndlichen Gebiet von lokaler Dimension eine Strategie fu¤r eine multisektorale Entwicklung umsetzen) mehrere Interventionsbereiche umfassen: technische Unterstu¤tzung fu¤r die Entwicklung des la¤ndlichen Raums, Berufsausbildung und Einstellungshilfe, la¤ndlicher Fremdenverkehr, kleine Unternehmen, Handwerk und lokale Dienstleistungen, Verwertung und Vermarktung vor Ort von lokalen land- und forstwirtschaftlichen Erzeugnis- sen sowie von Fischereierzeugnissen, Schutz und Verbesserung der Umwelt und des Lebensraums. Die Kommission ist an der Auswahl der lokalen Aktionsgruppen nicht beteiligt (in den 15 Mitgliedstaaten bestehen etwa 800 LAG), und die Genehmigung der von den LAG durchzufu¤hrenden Programme zur Innovation im la¤ndlichen Raum obliegt den Mitgliedstaaten. Die Auswahl der einzelnen Projekte fa¤llt in die Zusta¤ndigkeit der fu¤r die Entscheidungsfindung auf regionaler Ebene begru¤ndeten Partnerschaft, wobei den Gemeinschafts- politiken und den Fo¤rderkriterien fu¤r Strukturfondsma(cid:223)nahmen Rechnung getragen werden mu(cid:223). Da der la¤ndliche Fremdenverkehr eine breite Palette von Aktivita¤ten umfa(cid:223)t, hat er fu¤r die einzelnen Mitgliedstaaten und Leader-Gruppen einen unterschiedlichen Stellenwert, je nach den Mo¤glichkeiten fu¤r die Entwicklung von Fremdenverkehrsprojekten und der Bedeutung, die die Aktionsgruppen diesem Bereich in ihren Entwicklungspla¤nen beimessen. Aufgrund der Erfahrungen mit Leader I und der ersten Informationen u¤ber Leader II du¤rften im derzeitigen Programmplanungszeitraum 1994-1999 scha¤tzungsweise 40% des Gemeinschaftsbeitrags von 1 700 Mio. Ecu (680 Mio. Ecu) fu¤r Projekte im Bereich des la¤ndlichen Fremdenverkehrs aufgewendet werden. Die lokalen Investitionen in den la¤ndlichen Fremdenverkehr im Rahmen von Leader ko¤nnen auf rund 1 300 Mio. Ecu gescha¤tzt werden, wenn die nationalen und privaten Mittel mitgerechnet werden. Der Kommission wird in Ku¤rze ein Bericht u¤ber die Ex-post-Bewertung des Programms Leader I vorliegen. Dieser Bericht wird ein genaueres Bild der mit dem la¤ndlichen Fremdenverkehr zusammenha¤ngenden Aktivita¤ten bieten. (1) ABl. C 180 vom 1. 7. 1994. (98/C 323/107) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0838/98 von Roberta Angelilli (NI) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Angebliche Unregelma¤(cid:223)igkeiten bei der Verwaltung der EFS-Mittel fu¤r Berufsbildung durch Enfap- UIL In den letzten Tagen wurden neue, verda¤chtige Vorfa¤lle im Zusammenhang mit der Verwaltung der Mittel fu¤r die Berufsbildung in der Region Latium bekannt. Am 7. Februar 1998 u¤bermittelte der Generaldirektor des INPS (Italienische Sozialversicherungsanstalt), Dr. Penna, dem fu¤r das Haushaltsressort zusta¤ndigen Assessor der


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 675/98 af 26. marts 1998 om midlertidig suspension af udstedelsen af eksportlicenser for visse mejeriprodukter

eurovoc_concepts:
export licence
milk
milk product

formats: pdf print

text: L 94/6 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 3. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 675/98 af 26. marts 1998 om midlertidig suspension af udstedelsen af eksportlicenser for visse mejeriprodukter KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 804/68 af 27. juni 1968 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1587/96 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1466/95 af 27. juni 1995 om særbestemmelser for anven- delsen af eksportrestitutioner for mælk og mejeripro- dukter (3), (EF) nr. 2497/97 (4), særlig artikel 8, stk. 3, og forordning ændret senest ved ud fra følgende betragtninger: Markedet for visse mejeriprodukter er præget af usikker- hed; det er nødvendigt at undg(cid:134) ansøgninger i spekula- tionsøjemed, der b(cid:134)de kan føre til fordrejning af konkur- rencen mellem de handlende og true den fortsatte eksport af disse produkter i den resterende del af den p(cid:134)gældende periode; udstedelsen af licenser bør midlertidigt suspen- deres for de p(cid:134)gældende produkter; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Mælk og Mejeriprodukter — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Udstedelsen af eksportlicenser for produkter henhørende i under KN-kode 0402 21 og 0402 29 suspenderes perioden fra den 27. til den 31. marts 1998. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 27. marts 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 148 af 28. 6. 1968, s. 13. (2) EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 21. (3) EFT L 144 af 28. 6. 1995, s. 22. (4) EFT L 345 af 16. 12. 1997, s. 12


title: QUESTION ECRITE no 900/98 de Glyn FORD à la Commission. Vente de billets pour l'Euro 2000

eurovoc_concepts:
EU control
competition law
distributive trades
professional sport
sale
sporting event
sports body


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 934/98 af Elena MARINUCCI til Kommissionen. Life-programmet

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
EU programme
commitment of expenditure
environmental protection
implementation of the budget
payment appropriation


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 816/98 van José SALAFRANCA SÁNCHEZ- NEYRA aan de Commissie. Verzoek van Cuba om toetreding tot de ACS-EU-Overeenkomst

eurovoc_concepts:
ACP countries
Cuba
Lomé Convention
accession to an agreement
bilateral agreement
cooperation agreement (EU)

text: 19. 11. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 354/27 andere omwonenden onacceptabele, smerige stank verspreidt. Alle redelijke pogingen om dit probleem op lokaal niveau op te lossen, zijn gedwarsboomd. Kan de Commissie, hoewel de stank geen gevaar voor de gezondheid oplevert, uitzoeken waarom de suggestie om de installatie te overkappen niet in overweging wordt genomen? Op deze wijze zou de uiterst onaangename stank die de installatie verspreidt, kunnen worden beperkt. Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (30 april 1998) Richtlijn 91/271/EEG van de Raad van 21 mei 1991 inzake de behandeling van stedelijk afvalwater (1) verplicht de lidstaten erop toe te zien dat alle agglomeraties van meer dan 2. 000 inwonerequivalenten (IE) (het inwonerequivalent is een meeteenheid die de organische belasting van e·e·n persoon in e·e·n dag uitdrukt) zijn uitgerust met systemen voor het opvangen en zuiveren van stedelijk afvalwater. Voor de agglomeratie San Juan de los Terreros te Pulpi (Almeria-Spanje) die een inwonerequivalent van iets minder dan 15. 000 IE heeft (met sterke seizoensgebonden schommelingen), is volgens de van de gemeentelijke instanties ontvangen gegevens, de uiterste datum voor de ingebruikneming van een dergelijk systeem 31 december 2005. Eveneens volgens aan de Commissie verstrekte gegevens is deze agglomeratie in 1995 uitgerust met een installatie voor secundaire, d. w. z. biologische zuivering, als vereist in de richtlijn. Overeenkomstig Richtlijn 85/337/EEG van de Raad van 27 juni 1985 betreffende de milieueffectbeoordeling van bepaalde openbare en particuliere projecten (2), heeft in 1992 voor het project voor een zuiveringsinstallatie een dergelijke beoordeling plaatsgevonden. In dit verband zij eraan herinnerd dat het volgens de vermelde richtlijn de lidstaat is die bepaalt of een project een zodanige invloed op het milieu heeft dat een dergelijke beoordeling moet worden uitgevoerd. Hier was dat dus het geval. Om de stank van de waterzuiveringsinstallatie te verdrijven heeft de gemeente een reeks turfbedden aangelegd. Het plan is de reukwerende behandeling te intensiveren door de aanleg van een tweede reeks turfbedden. (1) PB L 135 van 30. 5. 1991. (2) PB L 175 van 5. 7. 1985. (98/C 354/57) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0816/98 van Jose· Salafranca Sa·nchez-Neyra (PPE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Verzoek van Cuba om toetreding tot de ACS-EU-Overeenkomst Cuba is het enige Latijnsamerikaanse land waarmee de Europese Unie nog geen samenwerkingsovereenkomst heeft gesloten. Kan de Commissie mededelen of de Cubaanse autoriteiten verzocht hebben om toetreding van hun land tot de ACS-EU-Overeenkomst? Zo ja, kan zij dan zeggen hoe zij heeft gereageerd op dit verzoek, dat een keerpunt kan zijn in de betrekkingen tussen de Europese Unie en Cuba, en welk standpunt zij ingenomen heeft, of van plan is in te nemen, ten aanzien van dit interessante initiatief? Antwoord van de heer Mari·n namens de Commissie (27 april 1998) Het geachte Parlementslid wordt verwezen naar het antwoord dat de Commissie heeft gegeven op schriftelijke vraag E-832/98 van de heer Cabezo·n Alonso (1). (1) PB C 310 van 9. 10. 1998, blz. 136


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 910/98 van Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA aan de Commissie. Import van halfconserven van ansjovis (gezouten en in olie) uit derde landen

eurovoc_concepts:
EU statistics
import
originating product
preserved product
salted product
sea fish
third country
trade volume

text: 21. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 323/95 (98/C 323/135) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0908/98 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Import van tonijnruggen uit derde landen Kan de Commissie de hoeveelheid in de Europese Unie ingevoerde tonijnruggen mededelen, in totaal en per land van herkomst? (98/C 323/136) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0909/98 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie Betreft: Import van ingeblikte sardines uit derde landen (26 maart 1998) Kan de Commissie de hoeveelheid in de Europese Unie ingevoerde conserven van sardines mededelen, in totaal en per land van herkomst? (98/C 323/137) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0910/98 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Import van halfconserven van ansjovis (gezouten en in olie) uit derde landen Kan de Commissie de hoeveelheid in de Europese Unie ingevoerde halfconserven van ansjovis (gezouten en in olie) mededelen, in totaal en per land van herkomst? (98/C 323/138) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0911/98 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Import van ingevroren en ingeblikte mosselen uit derde landen Kan de Commissie de hoeveelheid in de Europese Unie ingevoerde ingevroren en ingeblikte mosselen mededelen, in totaal en per land van herkomst? (98/C 323/139) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0912/98 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie Betreft: Import van ingevroren tonijn en bonito uit derde landen (26 maart 1998) Kan de Commissie mededelen hoeveel ingevroren tonijn en bonito in de Europese Unie wordt ingevoerd, in totaal en per land van herkomst? (98/C 323/140) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0913/98 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Ingeblikte sardines in de overeenkomsten met derde landen Kan de Commissie informatie verschaffen over de afspraken die in het kader van de overeenkomsten tussen de EU en derde landen zijn gemaakt wat betreft de import van ingeblikte sardines, en daarbij de importhoeveel- heden vermelden per land van herkomst?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 892/98 af Daniela RASCHHOFER til Kommissionen. Hjælp til Bosnien

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
aid programme
economic reconstruction
emergency aid
financial cooperation
peacekeeping

text: 22. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 402/39 (98/C 402/047) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0848/98 af Antoni GutiØrrez D(cid:237)az (GUE/NGL) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Fast byaffald p(cid:229) Formentera (Spanien) P(cid:229) Cap Barbaria p(cid:229) łen Formentera (Balearerne, Spanien) findes der en losseplads for fast byaffald, som ejes af kommunen, og som er placeret p(cid:229) en skr(cid:230)nt mellem to vandlłb. Denne losseplads er genstand for en retssag, som den offentlige anklager i miljłanliggender ved hłjesteret for Balearerne har anlagt for formodet strafbar pligtforsłmmelse ved udstedelse af tilladelsen. Endvidere har borgere fra omr(cid:229)det anlagt sag ved afdelingen for forvaltningssager med henblik p(cid:229) at p(cid:229)vise anl(cid:230)ggets ulovlighed og de alvorlige miljłproblemer som fłlge af dets placering og forvaltning. Problemet berłrer hele łen. Der afbr(cid:230)ndes konstant affald p(cid:229) lossepladsen, hvilket indeb(cid:230)rer emission af giftige luftarter, som skader mennesker, dyr og planter. Lossepladsen er endvidere (cid:229)rsag til alvorlig forurening af Middelhavet: den ikke er sikret mod nedsivning, den har ikke har noget system til opsamling af udvaskede stoffer, og p(cid:229) grund af dens placering p(cid:229) en skr(cid:230)nt ud mod havet udledes alle disse stoffer i vandet. Der er endvidere en overh(cid:230)ngende fare for, at affaldet vil komme i skred og dermed for(cid:229)rsage en miljłkatastrofe. Det er helt nłdvendigt, at F(cid:230)llesskabet yder łkonomisk stłtte med henblik p(cid:229) at lłse det alvorlige problem med fast byaffald p(cid:229) denne lille ł, men det er mere end tvivlsomt, at en s(cid:229)dan lłsning skulle indeb(cid:230)re bevarelse af denne forureningskilde. Den omst(cid:230)ndighed, at regeringen i den autonome region Balearerne muligvis anvender en del at f(cid:230)lles- skabsstłtten til opretholdelse af denne losseplads, giver anledning til fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. Har Kommissionen kendskab til dette anl(cid:230)gs eksistens? 2. Har Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald ogs(cid:229) kendskab til den igangv(cid:230)rende retssag? 3. Er der afsat en budgetbevilling som led i et program eller projekt til finansiering af bortskaffelse af fast byaffald p(cid:229) Formentera? 4. Anvendes en s(cid:229)dan bevilling i bekr(cid:230)ftende fald til bevarelse af det eksisterende anl(cid:230)g? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (26. maj 1998) Kommissionen kender intet til de forhold, det (cid:230)rede medlem her har bragt p(cid:229) bane. Den vil optage de nłdvendige kontakter med henblik p(cid:229) at indhente samtlige pr(cid:230)cisioner vedrłrende disse fakta og sikre sig, at samtlige g(cid:230)ldende direktiver p(cid:229) omr(cid:229)det overholdes behłrigt. Interventioner i form af miljłbeskyttelse finansieres over driftsprogrammet »Baleares 5b« af Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling (EFRU) (aktioner 2-5 til stłtte for centre i landdistrikter). Dog kan man ikke spore nogen intervention p(cid:229) Formentara i medfłr heraf, med undtagelse af de bevillinger til undersłgelser, der er delt mellem Ibiza og Formentera, med henblik p(cid:229) gennemfłrelse af udstykningsprogrammer (0,7 mio pesetas eller ca. 4. 250 ecu), samt planerne for egnsudvikling (1,3 mio pesetas eller ca. 7. 800 ecu). Det błr herunder blandt andet ogs(cid:229) noteres, at det spłrgsm(cid:229)l, det (cid:230)rede medlem har stillet, hidtil aldrig har v(cid:230)ret drłftet i opfłlgsningsudvalget for 5b. (98/C 402/048) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0892/98 af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Hj(cid:230)lp til Bosnien Europa-Parlamentets ad hoc-delegation under ledelse af Tom Spencer har dokumenteret, at Kommissionen i forbindelse med tildeling af hj(cid:230)lp til genopbygning i Bosnien, 408 mio ecu, handler fuldst(cid:230)ndig ineffektivt og ukoordineret. Delegationslederen taler om en bureaukratisk ukorrekt og ineffektiv handlem(cid:229)de fra EU(cid:146)s side


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 813/98 dell'on. Glyn FORD alla Commissione. Comitato di controllo del programma per l'Inghilterra nord occidentale

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
European Regional Development Fund
North West (England)
building subsidy
cultural policy
job creation
museum
project evaluation
tourism

text: 9. 10. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 310/135 Questa impresa, con filiali in Belgio, Paesi Bassi e Inghilterra, si presenta quale consulente per i sussidi nazionali ed europei ed addebita per il suo intervento un importo di 20. 000 BF (IVA esclusa), rimborsabile entro sei mesi se il cliente non ricevera‘ i sussidi. Nel caso in cui ricevera‘ un sussidio, questi dovra‘ versarne il 10% a EBS. L(cid:146)appropriazione di una parte dei sussidi ricevuti e‘ pienamente incompatibile con qualsiasi norma comunitaria. Ci consta che il servizio UCLAF e‘ stato informato di tali pratiche. Puo‘ la Commissione far sapere come evolve il dossier e quali provvedimenti intende adottare? Risposta data dalla sig. ra Gradin a nome della Commissione (28 aprile 1998) L(cid:146)Unita‘ di coordinamento della lotta antifrodi (UCLAF) sta attualmente indagando sulla questione dei sussidi comunitari al Belgio. E‘ comunque prematuro, allo stadio attuale, trarre conclusioni, soprattutto per quanto concerne le prassi descritte dall(cid:146)onorevole parlamentare. La Commissione terra‘ al corrente dell(cid:146)evoluzione del dossier il Parlamento, e piu‘ precisamente la commissione parlamentare per il controllo di bilancio, secondo le procedure recentemente proposte alla suddetta commissione. (98/C 310/182) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0813/98 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: Comitato di controllo del programma per l(cid:146)Inghilterra nord occidentale E(cid:146) la Commissione al corrente della decisione, adottata il 15 dicembre dal Comitato di controllo del programma per l(cid:146)Inghilterra nord occidentale, di concedere 8,1 milioni di sterline al progetto per la realizzazione di un Museo imperiale di guerra (Imperial War Museum) nel nord, progetto che, nella data in questione, non era ammissibile al finanziamento da parte dall(cid:146)Heritage Lottery Funding, e di mettere da parte il progetto Musei di Manchester che necessita di 7,6 milioni di sterline per assicurare un finanziamento di 36 milioni di sterline gia‘ concesso dallo stesso Heritage Lottery Fund? Per quanto valido possa essere il progetto per un Museo imperiale di guerra nel nord, esso non ha purtroppo alcuna possibilita‘ di finanziamento, a causa delle incertezze che lo caratterizzano, e mette in pericolo un progetto, di un valore totale di 51 milioni di sterline, che prevede 135 nuovi posti di lavoro e 328 posti di lavoro indiretti. Intende la Commissione chiedere al Comitato di giustificare la sua decisione? Risposta data dalla sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione (14 aprile 1998) Nella riunione del 15 dicembre 1997, il comitato di sorveglianza del programma dell(cid:146)obiettivo 2 riguardante la zona di Greater Manchester, Lancashire and Cheshire ha preso in esame quattro domande di contributo del Fondo europeo di sviluppo regionale (FESR) nell(cid:146)ambito della misura 19 del DOCUP «investimento turistico strategico». Tali domande riguardavano una sovvenzione per un importo totale di circa 36 milioni di ecu, a fronte di una dotazione di 19 milioni di ecu prevista per la suddetta misura dal FESR. I progetti sono stati valutati in base ai criteri di selezione convenuti dal comitato di sorveglianza nella prima fase del programma. Tali criteri tengono conto di un certo numero di fattori, quali la redditivita‘ in termini di nuovi visitatori attratti nella regione e di nuovi posti di lavoro. Il comitato di sorveglianza ha deciso di finanziare i due progetti, «Xanadu» e «Imperial war museum», i piu‘ adeguati alla realizzazione degli obiettivi fissati nel DOCUP. E‘ stato concesso un termine di sei mesi per dimostrare che i due progetti sono realizzabili durante l(cid:146)applicazione del programma. Una volta trascorso tale termine, Il comitato di sorveglianza procedera‘ alla conferma dell(cid:146)approvazione dei progetti in questione, oppure prendera‘ in considerazione gli altri due progetti, «Union Street cultural quarter» e «Manchester museums», che sono stati iscritti su un elenco di riserva


title: PREGUNTA ESCRITA n. 891/98 del Daniela RASCHHOFER a la Comisión. Certificación de la madurez para el euro

eurovoc_concepts:
EU financing
Economic and Monetary Union
European Monetary System
European industrial area
association
economic analysis
economic convergence
report
source of information

text: 21. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 323/93 (98/C 323/131) PREGUNTA ESCRITA P-0890/98 de Patricia McKenna (V) a la Comisio·n (11 de marzo de 1998) Asunto: Negativa de la compan(cid:152)(cid:14)·a ae·rea Ryanair a reconocer a los sindicatos La compan(cid:152)(cid:14)·a ae·rea irlandesa Ryanair se ha visto envuelta en un prolongado conflicto con sus manipuladores de equipaje cuyo origen fue su negativa a reconocer o negociar con los sindicatos que representan a estos trabajadores. Ryanair se ha negado tambie·n a recurrir al cauce normal para resolver conflictos laborales, en la medida en que no tiene intencio·n de participar en ningu·n procedimiento de arbitraje iniciado por la Irish Labour Court. La direccio·n de Ryanair ha sido una de las grandes beneficiarias de la liberalizacio·n del transporte ae·reo dentro de la UE. Considerando los art(cid:14)·culos 11 a 13 de la Carta Social Europea, que tienen por objeto los derechos de los trabajadores a la libertad de asociacio·n y a la negociacio·n colectiva, ¿puede la Comisio·n investigar los distintos aspectos del conflicto en Ryanair y elaborar un informe al respecto? ¿Que· otras medidas se propone adoptar en relacio·n con este conflicto? ¿Cua·ndo va a publicar la Comisio·n su prometida evaluacio·n del impacto social de la liberalizacio·n de los transportes ae·reos? ¿Tiene la Comisio·n alguna propuesta sobre posibles formas de proteger los derechos de los trabajadores a la libre asociacio·n y a la negociacio·n colectiva en casos en que las empresas traten de denegar estos derechos? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (23 de abril de 1998) La Comisio·n esta· realizando un minucioso examen del problema al que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, y le informara· de su resultado lo ma·s ra·pidamente posible. (98/C 323/132) PREGUNTA ESCRITA E-0891/98 de Daniela Raschhofer (NI) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Certificacio·n de la madurez para el euro El mie·rcoles 25 de febrero de 1998 se presento· en Bonn un estudio de la Asociacio·n para la Unio·n Monetaria Europea. En este estudio se certifica que 14 pa(cid:14)·ses esta·n maduros para el euro. 1. 2. 3. ¿De que· entidad depende esta Asociacio·n para la Unio·n Monetaria Europea? ¿Que· economistas europeos y que· instituciones han colaborado en la elaboracio·n de dicho estudio? ¿Co·mo fueron seleccionados? ¿Ha encargado la Comisio·n estudios propios sobre este tema y, en caso afirmativo, de que· estudios se trata 4. y a quie·n los encargo·? 5. 6. ¿Cua·l fue la ayuda financiera que la Comisio·n otorgo· a este estudio o a esta asociacio·n? ¿Asume plenamente la Comisio·n la opinio·n contenida en el estudio? ¿Proceden los datos considerados de fuentes nacionales o se han utilizado otras fuentes como, por ejemplo, 7. datos de Eurostat? ¿Co·mo definen los autores de los estudios los te·rminos «criterios de pol(cid:14)·tica financiera» y «cumplimiento a 8. largo plazo de los criterios de convergencia»? 9. ¿Co·mo justifica el estudio la cuestio·n de la legitimacio·n democra·tica del BCE?


title: WRITTEN QUESTION No. 880/98 by Nikitas KAKLAMANIS Freedom of movement in the EU to acquire medical specialization (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
EU Member State
doctor
freedom of movement
freedom to provide services
medical specialisation
professional qualifications
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

text: 21. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 370/3 Supplementary answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (29 June 1999) Further to its answer of 5 June 1998 (1), the Commission is now able to provide the following additional information. The Commission’s decision to bring before the Court of justice on the basis of Article 226 EC Treaty (ex Article 169) the treatment of language lecturers in Italian universities has not been influenced by press articles. The Commission’s decision is based on legal arguments and documentary evidence deriving from its investigation in the framework of the infringement file. From a legal point of view, the Commission has based its decision on the fact that substantive evidence has shown that the acquired rights of the language lecturers have not been properly safeguarded in a number of Italian universities. (1) OJ C 310, 15. 12. 1998. (1999/C 370/004) WRITTEN QUESTION E-0870/98 by Gerhard Hager (NI) to the Commission (26 March 1998) Subject: Legalization of illegal immigrants The report on the human rights situation in the European Union in 1996 that was adopted during the February part-session singled out a number of Member States in which the residential status of persons living illegally in their territory is legalized after a given period. Does the Commission consider the approach adopted by these Member States to be inconsistent with 1. the Union’s current legislation? Does the Commission consider the approach adopted by these Member States to be inconsistent with 2. the Schengen acquis? 3. What does the Commission intend to do as regards integrating the Schengen acquis into the Community and such differences? Supplementary answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (28 June 1999) Neither EU law nor the Schengen acquis, which has just been integrated into the framework of the European Union, stand in the way of a Member State legalising the situation of illegal immigrants living on its territory. (1999/C 370/005) WRITTEN QUESTION E-0880/98 by Nikitas Kaklamanis (UPE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Freedom of movement in the EU to acquire medical specialization Directive 93/16 (1) has created difficulties for people wishing to acquire a medical specialization in the Member States. Before the Directive entered into force (April 1993) it was possible to recognize in Greece a qualification awarded in Austria, for example, and to grant doctors authorization to practise the profession in order to acquire a specialist field in Greece. Once the Directive entered into force, however,


title: WRITTEN QUESTION No. 934/98 by Elena MARINUCCI to the Commission. Life programme


title: Oznámenie Komisie členským štátom o spojeniach medzi regionálnou politikou a politikou hospodárskej súťaže: Posilnenie koncentrácie a vzájomného súladu (98/C 90/03)

eurovoc_concepts:
Structural Funds
competition policy
eligibility criteria
eligible region
regional aid
regional policy

text: 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 249 31998Y0326(01) C 90/3 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 26. 3. 1998 Oznámenie Komisie členským štátom o spojeniach medzi regionálnou politikou a politikou hospodárskej súťaže POSILNENIE KONCENTRÁCIE A VZÁJOMNÉHO SÚLADU (98/C 90/03) V roku 1996 Komisia predložila svoju prvú správu o hospodár- skej súdržnosti v únii. Správa poznamenáva, že zameranie sa na zdroje problémových oblastí, známe ako „koncentrácia“, je kľúčovou zásadou podporujúcou efektívnosť politiky súdržnosti (kapitola 6 oddiel 2) a dospela k záveru najmä, že „v súvislosti s koncentráciou zdrojov v najviac znevýhodnených regiónoch, členské štáty a Komisia musia riešiť, ako partneri, nerovnosti medzi regiónmi, ktoré sú podporované v rámci národnej regio- nálnej politiky a tými, ktoré sú podporované v rámci regionálnej politiky únie. Je potrebné, aby sa oprávnenosť získať regionálnu pomoc únie v budúcnosti stala jedným z kritérií na získanie pomoci v rámci vlastných regionálnych politík členských štátov“ (kapitola 7). Komisia znova zdôraznila v Agende 2000, ktorá bola prijatá v júli 1997, že bolo potrebné zvýšiť geografickú koncentráciu štruktu- rálnej pomoci s cieľom viac ju zviditeľniť, zefektívniť a tiež ju viac zosúladiť s politikou hospodárskej súťaže únie (1). V tom istom dokumente Komisia oznámila, že by sa tým znížil geografický rozsah oblastí, na ktoré sa vzťahuje regionálna pomoc. Nakoniec, vo svojom akčnom programe pre jednotný trh Komi- sia uviedla, že predloží nové usmernenia pre regionálnu štátnu pomoc, ktoré sa zamerajú na zníženie rozdielov prostredníctvom koncentrovania pomoci. 1. Vymedzenie problému Koncentrácia Napriek pokroku od začiatku fungovania regionálnej politiky spoločenstva, existujú stále významné štrukturálne rozdiely vo vnútri únie a jedným z jej základných cieľov zostáva zvýšenie hos- podárskej a sociálnej súdržnosti, ako požaduje článok 130a Zmluvy o založení ES. Je potrebné, aby únia bola v stave pokra- čovať vo svojej podpore pre vytváranie a rozvoj produktívnych (1) „To by viedlo k rozdeleniu na pásma, ktoré by boli menej rozptýlené, a pokiaľ je to možné, v súlade s oblasťami podporovanými členskými štátmi podľa článku 92 odsek 3 písm. c) zmluvy. “ činností v regiónoch zaostávajúcich v rozvoji a tými, v ktorých sa uskutočňuje hospodárska a sociálna transformácia. Posledné skú- senosti ukazujú, že efektívnosť v podmienkach regionálneho roz- voja znamená, že takáto pomoc by sa nemala rozširovať na obla- sti, ktoré sú príliš rozsiahle alebo členené. Potrebujeme zvýšiť koncentráciu čiastočného financovania zo strany spoločenstva, ak máme dosiahnuť kritický rozsah a významný účinok a to, okrem iného znamená aj identifikáciu regiónov v únii, ktoré sú najviac postihnuté. Koncentrácia je rovnako dôležitý cieľ v súvislosti s politikou hos- podárskej súťaže spoločenstva, ako je stanovené v článku 92, 93 a 94 zmluvy, pretože koncentrácia by pomohla obmedziť naru- šenia spôsobené národnými systémami regionálnej pomoci, pokiaľ ide o rozsah danej geografickej oblasti, pričom sa súčasne zameriava na regióny zaostávajúce v rozvoji. Vzájomný súlad Rozhodovanie v únii je systém zahŕňajúci niekoľkých aktívnych účastníkov, ktorí majú rôzne inštitucionálne zodpovednosti. To sa uplatňuje najmä na regionálnu politiku. Napríklad, Komisia má výlučnú zodpovednosť za kontrolu, či národné programy pomoci (rovnako ako aj akékoľvek príslušné zoznamy označených obla- stí), ktorých schválenie členské štáty žiadajú podľa článku 93 ods. 3 zmluvy, sú zlučiteľné s cieľmi zmluvy, keďže úloha zabez- pečovať pomoc menej prosperujúcim regiónom, je hlavne v rukách regionálnych a národných orgánov, pričom únia pri- spieva k tomuto spôsobu podpory prostredníctvom svojej štruk- turálnej pomoci. Štrukturálne fondy poskytujú túto podporu inter alia prostredníctvom čiastočného financovania programov pomoci pri investíciách do produktívnych činností, ktoré sú určené a vykonávané na národnej a/alebo regionálnej úrovni. Pomoc zo štrukturálneho fondu predstavuje iba pomerne malú časť celkovej regionálnej pomoci vynakladanej členskými štátmi. Logicky to znamená, že Európska nadácia pre regionálny rozvoj (ERDF) by mala poskytovať túto pomoc iba v oblastiach, kde aj samotné členské štáty poskytujú regionálnu pomoc, aj keď im to nebráni v tom, aby v prípade záujmu poskytovali pomoc aj iným regiónom. Ale národné programy regionálnej pomoci sa majú schváliť prioritne na základe politiky štátnej pomoci únie, takže oblasti oprávnené na pomoc zo štrukturálnych fondov by mali byť zahrnuté tiež národnými programami pomoci. Avšak, 250 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 nakoľko existuje niekoľko rôznych aktívnych účastníkov s rôz- nymi právomocami, cieľmi a harmonogramami, ukázalo sa, že je problematické koordinovať tieto dve politiky. Táto situácia bola kritizovaná zainteresovanými aktívnymi účastníkmi, ako sú regio- nálne a miestne orgány a Európsky parlament. programov štátnej pomoci, Komisia dáva súhlas s určeniami v rámci každého členského štátu na základe návrhu daného člen- ského štátu. Napríklad, v oblastiach v súčasnosti oprávnených na regionálne programy štátnej pomoci na základe výnimiek v článku 92 ods. 3 je stále možné čiastočne financovať programy písm. a) a c), na pomoc malým podnikom a programy zaoberajúce sa život- ným prostredím alebo výskumom pri nižších sadzbách, ako sú povolené v oblastiach oprávnených podľa článku 92 ods. 3 písm. a) a c). V takýchto oblastiach štrukturálne fondy nie sú schopné prilákať investície väčších spoločností, aj keď by to bolo veľmi žia- duce čo sa týka regionálneho rozvoja, pretože by to prinieslo pod- porný účinok a prístup na svetové trhy. Existencia tohto nesúladu by sa ďalej nemala tolerovať z politických a hospodárskych dôvo- dov. Komisia sa pokúsila o zavedenie väčšieho súladu pri revidovaní nariadení o štrukturálnych fondoch v roku 1993. Neskôr, keď sa Komisia a členské štáty dohodli na zoznamoch označených obla- stí, najmä podľa cieľa 2, ale tiež podľa cieľa 5b, Komisia ich znova vyzvala k navrhnutiu oprávnených oblastí, ktoré boli zlučiteľné s ich určeniami štátnej pomoci. V súčasnosti je potrebné včas sta- noviť skupinu zásad a nájsť spôsoby na uskutočnenie rozhodujú- ceho pokroku v tejto oblasti pre ďalšie plánované obdobie fungo- vania štrukturálnych fondov (roky 2000 až 2006). Požadovaný súlad by v podstate zaistil, aby regióny v každom členskom štáte, ktoré sú oprávnené na pomoc zo štrukturálnych fondov, boli zahrnuté tiež regionálnym programom štátnej pomoci. Pokiaľ ide o pomoc zo štrukturálnych fondov, v súčasnosti exis- tujú štyri ciele vychádzajúce z regiónov, t. j. ciele 1, 2, 5b a 6. Regióny cieľa 1 boli doteraz určené Radou konajúcou jednomy- seľne na návrh Komisie. Teoreticky ide o regióny NUTS II, kde je HDP na obyvateľa (v PPPs) nižší ako 75 % priemeru spoločenstva. Avšak, ako bolo poukázané v kapitole 6 oddiel 2 správy o súdrž- nosti „politický kompromis v roku 1993 viedol k začleneniu do cieľa 1 [regiónov zahŕňajúcich] 7,4 milióna ľudí, 8 % celkovej oprávnenej populácie, žijúcej v regiónoch s HDP na obyvateľa vyšším ako 75 % priemeru únie. “ Oblasti cieľa 6, t. j. kde je hustota obyvateľstva nižšia ako osem obyvateľov na km2, boli určené v Akte o pristúpení Rakúska, Fín- ska a Švédska v roku 1995. Podľa pravidiel stanovených Radou, oblasti cieľa 2 a 5b boli určené Komisiou na základe socio-ekonomických, ako aj národ- ných kritérií, v úzkej spolupráci s členskými štátmi. Členské štáty určili tieto oblasti vo svojich návrhoch Komisii a potom sa stali predmetom rokovaní medzi nimi a Komisiou. Ako už bolo uve- dené, množstvo rôznych aktívnych účastníkov, každý so svojimi vlastnými zodpovednosťami, a rôzne vykonávacie časové harmo- nogramy znemožnili snahy o zníženie nesúladu počas posled- ného plánovacieho obdobia, aj keď bola ideálna príležitosť tak urobiť. 2. Skúmanie súčasnej situácie 2. 2. Štatistické údaje 2. 1. Vzájomný súlad ako spoluzodpovednosť Komisie, Rady a člen- ských štátov Chronologicky pri rozvoji politiky spoločenstva boli oblasti oprávnené na základe politiky hospodárskej súťaže ako prvé označené použitím metódy uverejnenej Komisiou v roku 1998 (Ú. v. ES C 212, 12. 8. 1988), aj keď Komisia už objasnila a rozší- rila základné zásady pre koordináciu regionálnej pomoci z roku 1997. Na základe svojej výlučnej zodpovednosti za skúmanie V rokoch 1994 až 1999 celkove 50,6 % obyvateľstva únie (EÚ- 15) žilo v regiónoch oprávnených na štrukturálnu pomoc spolo- čenstva, pričom 46,7 % žilo v oblastiach oprávnených na výnimku podľa článku 92 ods. 3 a písm. c). Ako ukazujú tieto čísla, nie- ktoré regióny oprávnené podľa štrukturálnych fondov nemôžu zároveň dostávať štátnu pomoc na regionálne účely. Nasledujúce dve tabuľky naznačujú mieru prekrývania sa medzi týmito dvoma skupinami. Avšak, treba zdôrazniť, že čísla uvedené nižšie, pred- stavujú iba približný ukazovateľ, pretože sa týkajú v súhrne celého spoločenstva a existuje určitý posun v skutočných oblastiach zahrnutých počas obdobia vykonávania programov. 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 251 VZÁJOMNÝ SÚLAD MEDZI OZNAČENÝMI OBLASŤAMI PODĽA ŠTRUKTURÁLNYCH FONDOV A PODĽA PROGRAMOV ŠTÁTNEJ POMOCI Tabuľka 1 (percentá obyvateľstva spoločenstva) Regióny oprávnené podľa štruk- turálnych fondov Regióny, ktoré nie sú oprávnené podľa štrukturálnych fondov kde Oblasti, je povolená národná regionálna pomoc (článok 92 ods. 3) Oblasti, kde nie je povolená národná regionálna pomoc Celkom 44,0 6,6 50,6 2,7 46,7 49,4 Celkom 46,7 53,3 100 Tieto čísla ukazujú, že 6,6 % obyvateľstva spoločenstva žije v regiónoch oprávnených podľa štrukturálnych fondov tam, kde politika hospodárskej súťaže znemožňuje poskytnutie regionálnej pomoci. Naproti tomu 2,7 % obyvateľstva spoločenstva žije v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje národný program regionálnej pomoci, ale nie sú oprávnené podľa štrukturálnych fondov. Nejde o zvláštny problém. Naopak, pomáha to podporovať súlad medzi politikou regionálnych programov pomoci a vlastnou pomocou spoločenstva na základe štrukturálnych fondov, pretože to znamená, že členské štáty majú dostatočný priestor na manévrovanie pri uskutočňovaní cieľov regionálnej politiky, ktoré sú pre nich osobitné, okrem oblastí určených spoločne na účely regionálnej politiky spoločenstva. Tabuľka 2 Percento národného obyvateľstva v regiónoch oprávnených podľa štrukturálnych fondov, ale nezahrnutých národnými programami regionálnej pomoci B 0 D 5,3 DK 0 E 8,9 EL 0 F IRL I L NL A 9,6 0 7,5 6,4 10,4 5,9 P 0 S FIN UK 8,7 12,6 9,0 EÚ 6,6 Úplná zhoda už existuje v piatich krajinách: Belgicko, Dánsko a tri členské štáty, ktorých celé územie je klasifikované v cieli 1. Naproti tomu všetky ostatné členské štáty vykazujú veľké rozdiely. 3. Návrh na koordinovaný prístup 3. 1. Lepšia identifikácia zodpovedností Dosiahnutie súladu medzi týmito dvoma skupinami oblastí sa opiera o celkový obraz rôznych zapojených nástrojov, ktoré možno sústrediť na tento spoločný cieľ, na základe časového plá- nu, ktorý zaistí jeho dosiahnutie. Komisia, Rada, Parlament a členské štáty majú svoj podiel zodpo- vednosti na presadzovaní väčšieho súladu: — Komisia, ktorá má výlučnú zodpovednosť za štátnu pomoc a zdieľa zodpovednosť s členskými štátmi a Radou za štruk- turálnu politiku, zdôraznila potrebu väčšieho súladu a geogra- fickej koncentrácie. Vo svojom usmernení o štátnej pomoci zo 16. decembra 1997, Komisia podľa toho zmenila pravidlá pre regionálne programy pomoci a navrhne Rade úpravu 252 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 regulačných a vykonávacích ustanovení týkajúcich sa štruk- turálnych fondov. Komisia je prirodzene v tej správnej pozícii zaistiť celkový koordinovaný prístup, na základe budúcich cieľov 1 a 2, umožňujúci celkový súlad v celej únii. Tieto dva systémy určenia oblastí predstavujú teda akoby dva sústredné okruhy pre úniu ako celok. Tento vzťah sa odrazí rovnako v každom z 15 členských štátov, najmä v tom, aby oblasti podľa cieľa 2 spadali do oblastí označených na základe článku 92 ods. 3 písm. c). — Rada a Parlament musia zohľadniť potrebu súladu a koncen- trácie pri prijímaní nových nariadení o štrukturálnych fon- doch, — je potrebné, aby národné orgány zodpovedné za regionálnu politiku prijali svoje zodpovednosti týkajúce sa snahy o súlad a koncentráciu a spolupracovali v oblastiach, ktoré sa týkajú ich kompetencie. Dôležité je, aby sa určenia oblastí podľa národných programov regionálnej pomoci ako aj štrukturálnych fondov schválili tak, aby nadobudli účinnosť 1. januára 2000. V prípade národných pro- gramov bremeno je na Komisii kvôli jej konkrétnym právomo- ciam, pričom v inom prípade sú zainteresovaní všetci – Komisia, Rada, Parlament a členské štáty. 3. 2. Navrhovaná metóda a časový harmonogram Komisia objasnila v Agende 2000, že percento obyvateľstva Európskej únie oprávnené na štrukturálnu pomoc na základe budúcich cieľov 1 a 2 by sa malo znížiť z dnešného čísla 51 % na číslo v rozpätí medzi 35 % a 40 % a že celkové číslo má byť menšie ako rozsah obyvateľstva regiónov oprávnených podľa článku 92 ods. 3 a písm. c) (spočítané spolu). Komisia tiež uviedla, že rozsah národných programov regionálnej pomoci sa musí zní- žiť. vo tieto údaje, Komisia svojom rozhodnutí Sledujúc zo 16. decembra 1997 o stropoch štátnej pomoci stanovila cel- kové číslo pre rozsah obyvateľstva podľa článku 92 ods. 3 a písm. c) na 42,7 % na obdobie plánované obdobie v rokoch 2000 až 2006, t. j. zníženie o štyri percentá v porovnaní so súčasným roz- sahom 46,7 %. Komisia nedávno predložila členským štátom opa- trenia, ktoré sú potrebné podľa článku 93 ods. 1 zmluvy na uplat- ňovanie nového režimu regionálnej pomoci do požadovaného dátumu podľa nových pravidiel regionálnej štátnej pomoci, ktoré schválila. Číslo 42,7 % je vyššie ako rozsah medzi 35 % až 40 % stanovený v Agende 2000 pre podiel oprávneného obyvateľstva Ako poukazuje Agenda 2000, osobitná situácia najodľahlejších regiónov znamená, že sa môžu zahrnúť ako osobitný prípad do cieľa 1. Rovnako, najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, ktoré sú v súčasnosti oprávnené podľa cieľa 6, ale ktoré by neboli oprávnené podľa cieľa 1, by sa mali považovať za osobitný prípad. Regióny zaostávajúce v rozvoji (t. j. oprávnené podľa cieľa 1) by sa mali určiť na základe dôsledného uplatňova- nia kritéria 75 % HDP na obyvateľa tak, aby boli v súlade s tými, ktoré sú oprávnené na výnimku podľa článku 92 ods. 3, inak by sa spochybnila celková snaha o súlad, ako aj o koncentráciu v rámci štrukturálnych fondov. Zoznam regiónov cieľa 1 má dostať konečnú podobu začiatkom roku 1999 na základe najnov- ších údajov, ktoré sú k dispozícii na začiatku posledného štvrť- roka 1998. Čo sa týka nového cieľa 2, treba zaistiť súlad s článkom 92 ods. 3 písm. c), ktorý musí zahŕňať regióny posudzované rovnakým spô- sobom ako cieľ 1 alebo tie, ktoré sú oprávnené na osobitné postu- py, ale nie sú oprávnené na výnimku podľa článku 92 ods. 3. Vo svojom rozhodnutí stanovujúcom stropy pomoci, Komisia uvá- dza mieru krytia pre každú krajinu, ktorá predstavovala celkom (t. j. článok 92 ods. 3 a písm. c) spolu) výšku 42,7 %. Tieto čísla by mali zaistiť, aby zoznam oblastí cieľa 2 pre každú krajinu exi- stoval v rámci hraníc článku 92 ods. 3 písm. c). Ak sa nedodrží odporúčanie Komisie na dôsledné dodržiavanie kritéria 75 % pre výber regiónov zaostávajúcich v rozvoji (t. j. cieľ 1), dôsledkom je nevyhnutne nesúlad medzi článkom 92 ods. 3 a cieľom 1, ale tiež medzi článkom 92 ods. 3 písm. c) a cieľom 2, vzhľadom k celkovej stropnej hodnote 42,7 % a rôznym národ- ným stropným hodnotám. Komisia neakceptuje región na základe nového cieľa 2, pokiaľ sa daný členský štát nezaviaže zahrnúť ho do zoznamu podporova- ných oblastí, o ktorých schválenie žiada Komisiu podľa článku 92 ods. 3 písm. c). Avšak, v riadne opodstatnených prípadoch Komisia by mohla zahrnúť aj iné regióny do nového cieľa 2 ako výnimky. Tieto by 08/zv. 1 SK Úradný vestník Európskej únie 253 sa mali obmedziť pre členský štát maximálne na 2 % obyvateľstva, ktoré nespadá pod cieľ 1, v súlade so všeobecným cieľom geogra- fickej koncentrácie (t. j. cieľ 1 a 2 spolu by mal byť v rozsahu 35 % až 40 % celkového obyvateľstva Únie (EÚ-15)). predpoklady na zaistenie súladu medzi týmto dvoma zoznamami určených oblastí od roku 2000. Týmto oznámením Komisia by chcela vyzvať národné vlády k ich účasti samostatne a kolektívne v rámci príslušných orgánov Rady. Súčasná situácia je taká, že Agenda 2000 navrhuje, aby sa zoz- nam oblastí cieľa 2 navrhol na základe kritérií odsúhlasených Komisiou v spolupráci s členskými štátmi, zohľadňujúc ich regio- nálne priority. Skutočná metóda výberu sa definuje v nových nariadeniach pre štrukturálne fondy. Tak, aby obidva zoznamy oblastí mohli nadobudnúť účinnosť 1. januára 2000, Komisia požiada členské štáty o ich návrhy podporovaných regiónov na základe štrukturálnych fondov po prijatí nariadení o štruktu- rálnych fondoch najneskôr 31. marca 1999. Komisia vyzýva Radu a členské štáty na prijatie potrebných opatrení na zaistenie včasného prijatia týchto rozhodnutí. Čo sa týka regiónov, na ktoré sa vzťahujú regionálne programy štátnej pomoci, Komisia nedávno navrhla členským štátom, aby požiadali o ich schválenie čo možno najskôr, ale tiež najneskôr do 31. marca 1999. Komi- sia rozhodne o zoznamoch regionálnej pomoci v súlade s prísluš- nými postupmi a lehotami najneskôr do 31. decembra 1999. Komisia v tomto okamihu nevie povedať, aký bude rozsah oby- vateľstva v oprávnených oblastiach podľa cieľa 2 v každej krajine, nakoľko metódu pre ich určenie nie je možné použiť, pokiaľ nie sú prijaté nariadenia o regionálnych fondoch. Je taká predstava, že sa použijú najnovšie socio-ekonomické údaje, ktoré sú k dispozí- cii v tomto čase. 3. 3. Prechodné opatrenia Ako dôsledok snahy o koncentráciu vynaloženej počas určova- nia týchto dvoch oblastí, množstvo regiónov v celej únii stratí svoje súčasné postavenie po roku 2000. Ako sa bude vykonávať toto „postupné vyraďovanie“ sa mení v závislosti od toho, ktoré z týchto dvoch postupov sa použijú. Avšak súlad medzi nimi je zaistený, ako poukazuje Agenda 2000, skutočnosťou, že „opatre- nia pre regióny, ktoré využívajú prechodnú podporu (postupné odstraňovanie) zo štrukturálnych fondov, musia vyhovovať pra- vidlám hospodárskej súťaže pre štátnu pomoc. “ 4. Závery Existujú rôzne etapy, ktoré treba absolvovať a zapojení sú mnohí základné rôzni aktívni účastníci, ale Komisia stanovila Komisia navrhuje nasledovné opatrenia. a) V nových nariadeniach o štrukturálnych fondoch, Rada určí regióny zaostávajúce v rozvoji dôsledným uplatnením stropu 75 % HDP na obyvateľa tak, aby tieto regióny boli rovnaké ako tie, ktoré sú oprávnené na výnimku podľa článku 92 ods. 3 písm. a) a tiež, aby sa zabránilo ďalším nezrovnalostiam medzi zoznamom oblastí cieľa 2 a určeniami oblastí podľa článku 92 ods. 3 písm. c). b) Na základe usmernenia o programoch štátnej pomoci schvá- leného Komisiou 16. decembra 1997, Komisia vyzýva člen- ské štáty, aby žiadali o schválenie všetkých regiónov považo- vaných za regióny cieľa 1 alebo oprávnených na vlastný osobitný režim podľa článku 92 ods. 3. c) Komisia teraz oznamuje, že v súvislosti s budúcimi nariade- niami o štrukturálnych fondoch, nebude akceptovať región ako oprávnený podľa nového cieľa 2, pokiaľ sa daný členský štát nezaviaže, že ho zahrnie do zoznamu regiónov, ktorým sa poskytuje pomoc, a nepožiada Komisiu o jeho schválenie podľa článku 92 ods. 3 písm. c). Avšak, v riadne opodstatnených prípadoch Komisia môže zahrnúť aj iné regióny do nového cieľa 2 ako výnimky. Tieto by sa mali obmedziť maximálne pre členský štát na 2 % oby- vateľstva, ktoré nespadá pod cieľ 1, v súlade so všeobecným cieľom geografickej koncentrácie (t. j. spoločne cieľ 1 a 2 by mali existovať v rozsahu 35 % až 40 % celkového obyvateľ- stva Únie (EÚ-15)). d) Komisia zdôrazňuje, že usmernenie pre programy regionálnej pomoci stanovujú oprávnenosť na štrukturálne fondy ako hlavné kritérium výberu pod podmienkou, že je dodržaný sta- novený strop a že regióny oprávnené na pomoc z fondov, nie sú určené potom, ako zoznam regiónov získa regionálnu štátnu pomoc. e) Komisia zaistí, aby sa včas začalo a ukončilo určovanie oblastí po ich príslušných postupoch tak, aby sa zaistilo, aby obidva 254 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 zoznamy oblastí mohli nadobudnúť účinnosť 1. januára 2000. Čo sa týka štrukturálnych fondov, toto určovanie začne oka- mžite po prijatí nových nariadení, ktoré sa musia zasa prijať včas, aby členské štáty boli schopné predložiť svoje návrhy na určené regióny Komisii najneskôr do 31. marca 1999. Pokiaľ ide o regionálne programy štátnej pomoci, členské štáty musia požiadať Komisiu o schválenie čo najskôr, avšak najne- skôr do 31. marca 1999. f) Komisia oznamuje, že strop pre zahrnutie celkovej populácie spoločenstva v regiónoch Únie (EÚ-15) vybratých podľa článku 92 ods. 3 písm. a) a 92 ods. 3 písm. c) má byť 42,7 % v období medzi rokom 2000 až 2006. g) Komisia zašle toto oznámenie členským štátom a uverejní ho v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. V Bruseli 17. marca 1998 Za Komisiu Monika WULF-MATHIES členka Komisie


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 898/98 van Daniela RASCHHOFER aan de Commissie. Permanente vertegenwoordigingen van de Europese Unie

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
accession to the European Union
diplomatic representation
enlargement of the Union
job creation
recruitment

text: C 310/144 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 9. 10. 98 (98/C 310/195) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0882/98 van Bill Miller (PSE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Aantal herinneringen Moet een ambtenaar bij de Commissie een bepaald gemiddeld aantal herinneringen ontvangen voordat hij reageert op een vraag van een lid van het Europees Parlement? (98/C 310/196) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0883/98 van Bill Miller (PSE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Millennium en nieuwe technologie Loop ik door de voortschrijdende nieuwe technologie en de komst van het nieuwe millennium het gevaar antwoord te ontvangen op een vroegere brief aan de Commissie? (98/C 310/197) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0884/98 van Bill Miller (PSE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Termijn voor de beantwoording van brieven Hoe lang heeft een ambtenaar bij de Commissie gemiddeld nodig om te reageren op brieven van een lid van het Europees Parlement? Gecombineerd Antwoord van de heer Santer namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-0882/98, E-0883/98 en E-0884/98 (14 april 1998) De Commissie zorgt ervoor dat elke vraag zo spoedig mogelijk wordt beantwoord. De termijn waarbinnen dit gebeurt, is echter grotendeels afhankelijk van de vraag of het antwoord moet worden vertaald en of bij de opstelling ervan coo¤rdinatie tussen verschillende diensten nodig is, alsmede van het technische karakter van de behandelde onderwerpen. Met het oog op de goede samenwerking tussen de instellingen is de normale termijn voor een antwoord op een vraag van een Parlementlid evenwel vastgesteld op drie weken. Voor zover de vragen van Parlementsleden zijn geregistreerd bij de dienst (cid:132)Post van de Commissie(cid:148) van het Secretariaat-generaal, zorgt deze voor de follow-up van de antwoorden; wanneer binnen deze termijn niet is geantwoord, wordt een herinnering verstuurd. Het milleniumprobleem heeft geen gevolgen voor deze procedure. (98/C 310/198) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0885/98 van Bill Miller (PSE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Toegang tot documentatie Erkent de Commissie het besluit van het Gerecht van eerste aanleg van 6 februari 1998 (Zaak T-124/96) over de toegang tot documentatie? Zo ja, is zij voornemens paragraaf 6 van dit besluit na te leven, waarin een Gedragscode wordt geformuleerd? Zo ja, aanvaardt de Commissie dat in paragraaf 6 wordt gesteld dat de burger in zo ruim mogelijke mate toegang heeft tot documenten die bij de Commissie en de Raad berusten? Met de term (cid:132)documenten(cid:148) wordt in dit geval bedoeld alle geschreven teksten, ongeacht de drager, die bestaande gegevens bevatten en in het bezit zijn van Commissie en Raad


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 932/98 von Giuseppe RAUTI an die Kommission. Verpflichtung Italiens zur Einfuhr von Reis

eurovoc_concepts:
Italy
South-East Asia
food aid
import (EU)
increase in production
intervention price
over-production
rice
trade agreement (EU)


title: PREGUNTA ESCRITA n. 935/98 del Antonio TAJANI a la Comisión. Protección de la salud de las policías locales

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
health policy
infringement of EU law
mortality
occupational disease
occupational health
occupational safety
police

text: 9. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 310/147 (98/C 310/202) PREGUNTA ESCRITA E-0925/98 de Carles-Alfred Gaso‘liba i Bo¤hm (ELDR) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Informacio·n sobre el importe de las ayudas de la Unio·n Europea a las escuelas de estudios superiores y los institutos de investigacio·n de Catalun(cid:152)a en los an(cid:152)os 1995, 1996 y 1997 ¿Podr(cid:14)·a sen(cid:152)alar la Comisio·n a que· importe ascendieron y a que· medidas se destinaron en 1995, 1996 y 1997 los recursos comunitarios concedidos a las escuelas de estudios superiores y a los institutos de investigacio·n de Catalun(cid:152)a en el marco de: 1. el Primer programa marco de investigacio·n, desarrollo tecnolo·gico y demostracio·n, 2. 3. 4. 5. 6. los programas comunitarios en los a·mbitos de la energ(cid:14)·a y el medio ambiente, las iniciativas comunitarias, en particular el Programa INTERREG, los Programas SOCRATES, Leonardo da Vinci y La juventud con Europa, los fondos regionales y estructurales, as(cid:14)· como los dema·s programas de la Comunidad? Respuesta del Sr. Santer en nombre de la Comisio·n (7 de mayo de 1998) Debido a la gran extensio·n de la respuesta, que consta de numerosos diagramas, la Comisio·n la remite directamente a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y a la Secretar(cid:14)·a General del Parlamento. (98/C 310/203) PREGUNTA ESCRITA E-0935/98 de Antonio Tajani (PPE) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: Proteccio·n de la salud de las polic(cid:14)·as locales La legislacio·n italiana no preve· la inclusio·n de los funcionarios de los cuerpos de polic(cid:14)·a local entre los trabajadores que pertenecen a categor(cid:14)·as de riesgo y enfermedades laborales. Sin embargo, tan so·lo en Roma, murieron 180 guardias municipales en activo entre 1980 y 1996: el 42 % de ca·ncer y el 40 % de enfermedades cardiorrespiratorias. La edad media de los fallecidos es de 51 an(cid:152)os. Si se compara con otros grupos de trabajadores, incluidos entre las categor(cid:14)·as protegidas, la tasa de mortalidad de los guardias municipales es muy elevada y el fallecimiento lo provocan en la mayor(cid:14)·a de los casos enfermedades contra(cid:14)·das debido al trabajo desarrollado en la calle, en contacto con agentes atmosfe·ricos nocivos. ¿No considera la Comisio·n que el hecho de que el Gobierno italiano no incluya a las polic(cid:14)·as locales entre las categor(cid:14)·as de riesgo y enfermedades laborales supone una violacio·n de todas las normativas comunitarias en materia de proteccio·n de la salud? ¿No considera la Comisio·n que ello supone asimismo una violacio·n de los Tratados de Roma, Maastricht y Amsterdam y de la Carta comunitaria de los derechos sociales fundamentales de los trabajadores? ¿Que· iniciativas tiene previsto adoptar la Comisio·n para hacer que el Gobierno italiano respete los derechos de los funcionarios de las fuerzas de polic(cid:14)·a local? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (8 de mayo de 1998) La Directiva marco 89/391/CEE del Consejo, de 12 de junio de 1989, relativa a la aplicacio·n de medidas para promover la mejora de la seguridad y de la salud de los trabajadores en el trabajo (1), as(cid:14)· como sus directivas espec(cid:14)·ficas, no obliga a los Estados miembros a designar o a clasificar determinadas profesiones como «categor(cid:14)·a de riesgo». Adema·s, en el caso concreto de las fuerzas de polic(cid:14)·a, se establece en el apartado 2 del art(cid:14)·culo 2 de la Directiva 89/391/CEE que dicha Directiva no sera· de aplicacio·n cuando se opongan a ello de manera concluyente


title: WRITTEN QUESTION No. 846/98 by Klaus REHDER to the Commission. Support by the Commission for European schools competitions

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
artistic creation
association
child
education
education grant
examination
promotion of the European idea

text: C 31/6 Official Journal of the European Communities EN 5. 2. 1999 (1999/C 31/007) WRITTEN QUESTION E-0846/98 by Klaus Rehder (PSE) to the Commission (26 March 1998) Subject: Support by the Commission for European schools competitions How does the Commission check applications from clubs, associations and private individuals for support 1. from the Commission for European schools competitions? In particular, how does it determine whether the applicant himself deserves support, has an educationally 2. viable concept and is not misusing such competitions e. g. simply to collect addresses? On what grounds did the Commission support 3. the (cid:145)Verein zur F(cid:246)rderung kreativer Bezieh-ungen europ(cid:228)ischer Kinder e. V(cid:146) (Association for the promotion of creative relations between European children) and allow this association to advertize this support publicly? Answer given by Mrs Cresson on behalf of the Commission (30 April 1998) The Commission does not finance European schools competitions, with the exception of (cid:145)Europe at school(cid:146) 1. activities, which have existed for more than 40 years and are funded by the Commission, Parliament and European Cultural Foundation. Consequently, the Commission is not called upon to check applications for support submitted by associations or private individuals. It sees Socrates, the European education programme, as the main framework for transnational cooperation between pupils and schools, including school partnerships under Action 1 of the Comenius chapter, but Socrates does not make provision for the funding of competitions. As the Commission does not examine applications for financial support for competitions of this type, it 2. cannot reply to this question. Since the Commission does not finance European schools competitions, it was unable to give a positive 3. response to an application for support for a European drawing competition received from the mentioned association in January 1998. Instead, it drew attention to the many possibilities offered by the Socrates programme. In particular, it made the point that school partnerships under Action 1 of Comenius allow pupils to become involved in creative work on the subject of the diversity of the European situation, in a transnational framework. Nevertheless, the Commission welcomes initiatives such as a European drawing competition designed to foster cross-border friendships among children. (1999/C 31/008) WRITTEN QUESTION P-0890/98 by Patricia McKenna (V) to the Commission (11 March 1998) Subject: Refusal by the Irish airline Ryanair to recognize trade unions Ryanair, the Irish airline, has been involved in a protracted dispute with its baggage handlers. The dispute arises from the company(cid:146)s refusal to recognize or negotiate with the trade union representing these workers. The company has also refused to go through the normal channels for resolving trade disputes, as it will not participate in any arbitration procedure initiated by the Irish Labour Court. Ryanair(cid:146)s management has been a major beneficiary of the liberalization of air transport within the EU. Bearing in mind Articles 11 to 13 of the European Social Charter, which deals with the rights of workers to freedom of association and collective bargaining, will the Commission investigate the issues surrounding the Ryanair dispute and issue a report thereon? What other action does it propose to take on this dispute? When will the Commission be publishing its promised assessment on the social impact of the liberalization of air transport?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 899/98 dell'on. Daniela RASCHHOFER alla Commissione. Incentivi all'agricoltura - tassi verdi

eurovoc_concepts:
Austria
agri-monetary policy
aid to agriculture
euro
exchange rate
monetary union
national currency
representative rate


title: QUESTION ECRITE no 846/98 de Klaus REHDER à la Commission. Octroi, par la Commission, d'un soutien à des concours scolaires européens

text: C 31/6 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 5. 2. 1999 (1999/C 31/007) QUESTION (cid:201)CRITE E-0846/98 posØe par Klaus Rehder (PSE) (cid:224) la Commission (26 mars 1998) Objet: Octroi, par la Commission, d(cid:146)un soutien (cid:224) des concours scolaires europØens 1. De quelle maniŁre la Commission examine-t-elle les demandes introduites par des associations, des fØdØrations et des particuliers, tendant (cid:224) obtenir un soutien de la Commission pour des concours scolaires europØens? 2. Comment la Commission vØrifie-t-elle, en particulier, que le demandeur est «digne» de bØnØficier d(cid:146)un soutien, qu(cid:146)il possŁde un projet pØdagogiquement acceptable et que de tels concours ne sont pas utilisØs abusivement, par exemple dans le seul but de collecter des adresses? 3. Pour quelles raisons la Commission a-t-elle octroyØ un soutien (cid:224) la «Verein zur F(cid:246)rderung Kreativer Beziehungen europ(cid:228)ischer Kinder e. V. » (Association pour la promotion de relations crØatives entre les enfants d(cid:146)Europe) et permis (cid:224) cette association de se prØvaloir publiquement de ce soutien? RØponse donnØe par Mme Cresson au nom de la Commission (30 avril 1998) La Commission ne finance pas de concours europØens d(cid:146)ØlŁves, (cid:224) l(cid:146)exception des activitØs d(cid:146)«Europe (cid:224) 1. l(cid:146)(cid:201)cole» qui existent depuis plus de quarante ans et se dØroulent sous le patronage de la Commission, du Parlement et de la Fondation europØenne pour la culture. De ce fait, la Commission n(cid:146)est pas appelØe (cid:224) examiner des demandes d(cid:146)appui Ømanant d(cid:146)associations et de personnes privØes. La Commission considŁre que le programme europØen en matiŁre d(cid:146)Øducation Socrates offre un cadre priviligiØ (cid:224) la coopØration transnationale entre ØlŁves et Øcoles, y compris les partenariats scolaires de l(cid:146)action 1 du chapitre Comenius, mais ce programme ne prØvoit pas le financement de concours. La Commission n(cid:146)examinant pas de demandes d(cid:146)appui financier pour les concours de ce type, une rØponse (cid:224) 2. cette question ne peut pas Œtre donnØe. 3. La Commission ne finan(cid:231)ant pas de concours europØens d(cid:146)ØlŁves, en janvier 1998 elle n(cid:146)a pas donnØ suite (cid:224) une demande de financement de cette association pour un concours europØen de dessin et elle a mis en relief les multiples possibilitØs offertes par le programme Socrates. La Commission a notamment indiquØ que les partenariats scolaires de l(cid:146)action 1 de Comenius permettent aux ØlŁves de travailler, dans un cadre transnational et avec des moyens artistiques, sur la diversitØ de la rØalitØ europØenne. La Commission se fØlicite nØanmoins des initiatives, telles un concours europØen de dessins, visant (cid:224) contribuer, au del(cid:224) des frontiŁres, (cid:224) l(cid:146)amitiØ entre enfants. (1999/C 31/008) QUESTION (cid:201)CRITE P-0890/98 posØe par Patricia McKenna (V) (cid:224) la Commission (11 mars 1998) Objet: Refus par la compagnie aØrienne irlandaise Ryanair de reconna(cid:238)tre les syndicats La compagnie aØrienne irlandaise Ryanair est impliquØe dans un long conflit qui l(cid:146)oppose (cid:224) ses bagagistes. Ce conflit vient du refus de la compagnie de reconna(cid:238)tre les syndicats reprØsentant ces travailleurs ou d(cid:146)engager avec eux des nØgociations. La compagnie s(cid:146)est Øgalement refusØe (cid:224) suivre la voie normale pour la rØsolution des litiges commerciaux, en ce sens qu(cid:146)elle ne participera (cid:224) aucune procØdure d(cid:146)arbitrage engagØe par le Tribunal irlandais du travail. Les dirigeants de Ryanair ont ØtØ les principaux bØnØficiaires de la libØralisation des transports aØriens dans l(cid:146)UE. Vu les articles 11 (cid:224) 13 de la Charte sociale europØenne sur les droits des travailleurs (cid:224) la libertØ d(cid:146)association et aux nØgociations collectives, la Commission se penchera-t-elle sur les problŁmes liØs au conflit chez Ryanair et Ølaborera-t-elle un rapport (cid:224) ce propos? Quelles autres mesures propose-t-elle pour rØsoudre ce conflit? Quand la Commission publiera-t-elle l(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)impact social de la libØralisation des transports aØriens qu(cid:146)elle avait promise?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 884/98 van Bill MILLER aan de Commissie. Termijn voor de beantwoording van brieven

eurovoc_concepts:
European official
Member of the European Parliament
access to EU information
administrative procedure
correspondence
interinstitutional relations
translation
written question


title: WRITTEN QUESTION No. 814/98 by Shaun SPIERS to the Commission. Use of porous asphalt in road-building

eurovoc_concepts:
EU programme
building materials
environmental protection
motorway
new technology
research report
road building
road safety
transport safety

text: C 354/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 11. 98 Den 30 april 1997 antog kommissionen en (cid:148)¯tga¤rdsplan fo¤r transiteringen i Europa › En ny tullpolitik(cid:148) (1). I denna (cid:229)tga¤rdsplan beskriver kommissionen datorisering av transiteringsfo¤rfarandet som ka¤rnan i transiterings- reformen. I det nya datoriserade transiteringssystemet (NCTS) kommer (cid:229)tersa¤ndandet av returexemplaret att ersa¤ttas med ett elektroniskt meddelande som go¤r det mo¤jligt att fortare avsluta transiteringsfo¤rfarandet och o¤ka sa¤kerheten. I avvaktan p(cid:229) att det datoriserade systemet skall info¤ras har kommissionen vidtagit en rad (cid:229)tga¤rder fo¤r att (cid:229)tersa¤ndandet av transiteringsdokumenten till avg(cid:229)ngstullkontoren skall g(cid:229) snabbare. Ett na¤tverk av lokala transiteringssamordnare och lokala kontaktpersoner har uppra¤ttats och medlemsstaterna har ombetts att anta nationella fo¤rvaltningsplaner fo¤r fo¤rvaltningen i enlighet med en gemensamt o¤verenskommen struktur. Betra¤ffande lagstiftning fo¤reslog kommissionen att tidsfristen fo¤r att (cid:229)tersa¤nda returexemplaret av transiterings- dokumenten skulle klargo¤ras och att de centrala kontoren skulle omorganiseras. (1) KOM(97) 188 slutlig. (98/C 354/55) SKRIFTLIG FR¯GA E-0814/98 fr(cid:229)n Shaun Spiers (PSE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Anva¤ndning av poro¤s asfalt fo¤r va¤gbela¤ggning Har kommissionen tillg(cid:229)ng till n(cid:229)gra uppgifter om anva¤ndningen av poro¤s asfalt som va¤gbela¤ggning inom EU, sa¤rskilt vad avser motorva¤gar och riksva¤gar? Har kommissionen utfo¤rt n(cid:229)gon forskning om fo¤rdelarna med poro¤s asfalt na¤r det ga¤ller minskning av buller och fo¤roreningar och fo¤rba¤ttring av trafiksa¤kerheten (genom ba¤ttre dra¤nering)? Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens va¤gnar (30 april 1998) Kommissionen har ingen information om anva¤ndning inom gemenskapen av poro¤s asfalt som va¤gbela¤ggning. Viss forskning med indirekt anknytning till denna fr(cid:229)ga bedrivs inom fo¤ljande projekt: COST › (cid:229)tga¤rd 324: Denna (cid:229)tga¤rd behandlade utveckling av metoder fo¤r att ma¤ta kvaliteten hos va¤gbela¤ggning. Den nu tillga¤ngliga slutrapporten (1) redogo¤r fo¤r det arbete som har utfo¤rts fo¤r att integrera nationella underso¤kningar om va¤gbela¤ggningskvalitet p(cid:229) l(cid:229)ng sikt fo¤r bruk inom gemenskapen. COST 324 fo¤ljdes av PARIS (analys av kvalitet hos va¤ginfrastruktur), ett a¤nnu p(cid:229)g(cid:229)ende projekt inom Fja¤rde ramprogrammet. COST › (cid:229)tga¤rd 333: Denna (cid:229)tga¤rd inriktar sig p(cid:229) utveckling av nya metoder fo¤r utformning av bitumino¤s va¤gbela¤ggning, och planeras slutfo¤ras i februari 1999. Inom programmet Brite/Euram 1, som slutfo¤rdes 1993, ja¤mfo¤rdes olika typer av va¤gbela¤ggning, bl. a. poro¤s asfalt, med betongva¤gar med ha¤nsyn till miljo¤va¤nlighet och trafiksa¤kerhet. (1) EUR 17546, ISBN nr 92-828-0308-2, 1997. (98/C 354/56) SKRIFTLIG FR¯GA E-0815/98 fr(cid:229)n Richard Howitt (PSE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Reningsverk i San Juan De Los Terreros (Pulpi) En av mina va¤ljare, vid namn Howard, a¤ger en villa i San Juan De Los Terreros, Pulpi, Almeria i Spanien. Ett reningsverk som ligger ungefa¤r 400 meter fr(cid:229)n hans villa ger ifr(cid:229)n sig en extremt obehaglig lukt, som min


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 807/98 van Hedy d'ANCONA aan de Commissie. Onderzoeksrapport onder de titel "An appraisal of technologies of political control- interim study" van de Scientific and Technological Options Assessment (STOA) van het Europees Parlement (PE 166.499/Int. St.)

eurovoc_concepts:
EU control
choice of technology
scientific apparatus
scientific research
supervisory power
technology assessment

text: 21. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 323/77 (98/C 323/100) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0799/98 van Nuala Ahern (V) aan de Commissie (18 maart 1998) Betreft: Weglekken van radioactiviteit van Dounreay in Schotland naar de Noordzee Ziet de Commissie aanleiding haar antwoord op vraag nr. H-0706/96 (1) van 17 september 1996 dat het weglekken van radioactiviteit van de Schotse centrale Dounreay naar de Noordzee (cid:132)voor de bevolking in Scandinavie¤ te verwaarlozen(cid:148) is, te herzien, nu de Britse autoriteit voor atoomenergie op 2 februari 1998 heeft toegegeven dat er in Dounreay een tweede, tot nu toe geheime schacht/silo voor kernafval bestaat? Wanneer heeft zij kennis genomen van het bestaan van deze schacht? (1) Handelingen van het Europees Parlement no 4-488 (september 1996). Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (5 mei 1998) Het krantenartikel waaraan het geachte Parlementslid refereert, verschaft geen nieuwe informatie over lozingen door de installatie te Dounreay. Dientengevolge heeft dit geen invloed op het antwoord van de Commissie op de mondelinge vraag H-706/96 van mevrouw Eriksson van het vragenuur tijdens de vergadering van het Parlement in september 1996 (1). De (cid:132)tot nu toe geheime(cid:148) schacht is, in feite een opslagfaciliteit ter plaatse, die bekend staat als de Silo voor vast middelactief afval. Deze staat in verbinding met het systeem voor de verwijdering van vloeibaar afval van de installatie van Dounreay en als gevolg hiervan maakt elke lozing deel uit van de toegestane lozingen. De Commissie is sinds het Verenigd Koninkrijk het Euratom-Verdrag ondertekend heeft, op de hoogte van het bestaan van deze faciliteit. In dit verband wordt het geachte Parlementslid verwezen naar het antwoord van de Commissie op de schriftelijke vraag E-663/98 van mevrouw Bloch von Blottnitz (2). Het Verenigd Koninklijk heeft eveneens aangekondigd dat het afval zowel uit de desbetreffende schacht als uit de reeds bekende silo in Dounreay voor behandeling zal worden weggehaald. (1) Handelingen van het Europees Parlement no 4-488 (september 1996). (2) Zie blz. 62. (98/C 323/101) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0807/98 van Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Onderzoeksrapport onder de titel (cid:132)An appraisal of technologies of political control- interim study(cid:148) van de Scientific and Technological Options Assessment (STOA) van het Europees Parlement (PE 166. 499/Int. St. ) Heeft de Commissie kennis genomen van het onderzoeksrapport onder de titel (cid:132)An appraisal of technologies of political control › interim study(cid:148) van de Scientific and Technological Options Assessment (STOA) van het Europees Parlement (PE 166. 499/Int. St)? (98/C 323/102) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0808/98 van Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Onderzoeksrapport onder de titel (cid:132)An appraisal of technologies of political control- interim study(cid:148) van de Scientific and Technological Options Assessment (STOA) van het Europees Parlement (PE 166. 499/Int. St. ) Onder andere gezien de inspanningen van het Europees Parlement om waarborgen te stellen ten behoeve van de bescherming van de privacy van burgers, welke consequenties verbindt de Commissie aan de in dat opzicht


title: PERGUNTA ESCRITA n. 880/98 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Problemas de livre circulação na UE para a obtenção de especializações em medicina.

eurovoc_concepts:
doctor
freedom to provide services
medical specialisation
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 818/98 του Jose APOLINARIO προς την Επ τροπή. Kοινοτική πρωτοβουλία για την αλιεία και τον τουρισμό

eurovoc_concepts:
Denmark
EU initiative
European Regional Development Fund
Germany
Iceland
coastal region
sea fishing
sport fishing
tourism
vocational retraining

text: 11. 12. 98 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 386/45 (98/C 386/060) GRAPTH ERVTHSH E-0810/98 ypobolh· : Jens-Peter Bonde (I-EDN) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Dhmosi·eysh tvn telvneiakv· n kano·nvn sthn Epi·shmh Efhmeri·da thw EE Proti·uetai h Epitroph· na diasfali·sei th dhmosi·eysh o·lvn tvn telvneiakv· n kano·nvn sthn Epi·shmh Efhmeri·da thw EE prin apo· th ue·sh toyw se isxy·; Apa· nthsh toy k. Santer ej ono·matow thw Epitroph· w (7 Mai(cid:143)oy 1998) Dyna·mei toy a·ruroy 191 thw synuh·khw EK, oi kanonismoi· dhmosiey·ontai sthn Epi·shmh Efhmeri·da kai arxi·zoyn na isxy·oyn apo· thn hmeromhni·a poy ori·zoyn h·, a·llvw, thn eikosth· hme·ra apo· th dhmosi·eysh· toyw. H Epitroph· prospauei· pa·nta, apo· thn pleyra· thw, na proble·pei eparkh· prouesmi·a metajy· thw dhmosi·eyshw eno·w kanonismoy· kai thw ue·shw toy se isxy·, v· ste oi endiafero·menoi na ei·nai se ue·sh na prosarmo·zontai sth ne·a nomikh· kata·stash. O kano·naw ayto·w isxy·ei kai gia toyw dasmoy·w. Oi dasmoi· aytoi· kauori·zontai sto para·rthma I toy kanonismoy· (EOK) 2658/87 toy Symboyli·oy, thw 23hw Ioyli·oy 1987, gia th dasmologikh· kai statistikh· onomatologi·a kai to koino· dasmolo·gio (1), poy kat(cid:146) e·tow antikaui·statai plh·rvw apo· kanonismo· thw Epitroph·w. Thn teleytai·a fora·, h antikata·stash ayth· pragmatopoih·uhke apo· ton kanonismo· (EK) 2086/97 thw Epitroph·w thw 4hw Noembri·oy 1997 (2). O en lo·gv kanonismo·w a·rxise na isxy·ei apo· thn 1h Ianoyari·oy 1998. Sto metajy·, egkri·uhkan ako·mh dy·o tropopoih·seiw sto para·rthma I toy kanonismoy· 2658/87, kai sygkekrime·na me ton kanonismo· 2472 /97 thw Epitroph·w thw 11hw Dekembri·oy 1997 (3), o opoi·ow a·rxise na isxy·ei thn ejhkosth· hme·ra apo· th dhmosi·eysh· toy, kauv· w kai me ton kanonismo· 2509/97 thw Epitroph·w thw 15hw Dekembri·oy 1997 (4) poy a·rxise na isxy·ei thn eikosth· prv· th hme·ra apo· th dhmosi·eysh· toy. (cid:211)son afora· thn eidikh· kathgori·a tvn kanonismv· n poy metaba·lloyn th nomikh· kata·stash lo·gv epaneilhmme·nvn allagv· n stiw agore·w, ei·nai safe·w o·ti aytoi· pre·pei na ekdi·dontai o·so to dynato·n, apo· xronikh· a·poch, plhsie·stera prow thn hmeromhni·a thw ue·shw toyw se efarmogh·, v· ste na mporoy·n na basi·zontai stiw pio pro·sfatew time·w thw agora·w. Te·toioy ei·doyw kanonismoi·, kai idiai·tera oi pra·jeiw tre·xoysaw diaxei·rishw sto plai·sio thw koinh·w gevrgikh·w politikh·w poy synh·uvw e·xoyn periorisme·nh dia·rkeia isxy·ow, proble·poyn syxna· sy·ntomh prouesmi·a gia th ue·sh toyw se isxy·, dhladh· thn hmeromhni·a thw dhmosi·eysh·w toyw h· thn epo·menh prv· th erga·simh hme·ra. H Epitroph· pistey·ei o·ti oi oikonomikoi· para·gontew poy drasthriopoioy·ntai stoyw tomei·w aytoy·w ei·nai ejoikeivme·noi me thn proanafero·menh kata·stash, aname·noyn thn allagh· toy ryumistikoy· plaisi·oy kai mia taxei·a ue·sh se isxy· toy kanonismoy·, kai ma·lista thn hme·ra thw dhmosi·eysh·w toy. H arxh· thw asfa·leiaw tvn nomikv· n katasta·sevn ei·nai anti·ueth me ton kauorismo· thw e·narjhw isxy·ow miaw koinotikh·w pra·jhw apo· hmeromhni·a prin apo· ekei·nh thw dhmosi·eysh·w thw. Entoy·toiw, to Dikasth·rio de·xuhke o·ti ayto· mporei· na gi·nei, ekta·ktvw, o·tan to apaitei· o epidivko·menow skopo·w kai gi·netai deo·ntvw sebasth· h no·mimh empistosy·nh tvn endiaferome·nvn (5). EE L 256, 7. 9. 1987. EE L 312, 14. 11. 1997. EE L 341, 12. 12. 1997. EE L 345, 16. 12. 1997. (1) (2) (3) (4) (5) Apo·fash thw 25hw Ianoyari·oy 1979, ypo·uesh 98/78, Racke, Syllogh· 1979, 69 (ske·ch 20). (98/C 386/061) GRAPTH ERVTHSH E-0818/98 ypobolh· : JosØ ApolinÆrio (PSE) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Koinotikh· prvtoboyli·a gia thn aliei·a kai ton toyrismo· Ua mporoy·se a·rage h Epitroph· na me plhroforh·sei sxetika· me to synoliko· poso·, ana· kra·tow me·low, tvn dra·sevn kai tvn sxedi·vn poy enta·ssontai sto plai·sio thw prvtoboyli·aw gia thn aliei·a kai proori·zontai, eidiko·tera, gia ton toyrismo· kata· thn peri·odo tvn xrhmatopistvtikv· n programma·tvn 1994-1999;


title: WRITTEN QUESTION No. 804/98 by Florus WIJSENBEEK to the Commission. Delays and fraud in the customs clearance of T- forms

eurovoc_concepts:
EU Member State
administrative formalities
administrative structures
customs document
customs formalities
customs profession
customs transit
fraud
information technology applications


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 925/98 van Carles-Alfred GASOLIBA I BÖHM aan de Commissie. Gegevens over de hoogte van de communautaire subsidie voor hogescholen en onderzoeksinstellingen in Catalonië in de jaren 1995, 1996 en 1997

eurovoc_concepts:
Catalonia
EU aid
EU financing
EU programme
higher education
research body
research programme
technological change

text: 9. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 310/147 (98/C 310/202) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0925/98 van Carles-Alfred Gaso‘liba i Bo¤hm (ELDR) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Gegevens over de hoogte van de communautaire subsidie voor hogescholen en onderzoeksinstellingen in Catalonie¤ in de jaren 1995, 1996 en 1997 Kan de Commissie gegevens verstrekken over de hoogte van de communautaire steun die in de jaren 1995, 1996 en 1997 is toegekend aan hogescholen en onderzoeksinstellingen in Catalonie¤ en aan welke maatregelen deze kredieten zijn besteed, in het kader van: 1. het eerste kaderprogramma voor onderzoek, technologische ontwikkeling en demonstratie, 2. communautaire programma(cid:146)s op het gebied van energie en milieu, 3. de communautaire initiatieven, met name het programma Interreg, 4. de programma(cid:146)s Socrates, Leonardo da Vinci en Jeugd met Europa, 5. de regionale en structuurfondsen, 6. de overige programma(cid:146)s van de Gemeenschap? Antwoord van de heer Santer namens de Commissie (7 mei 1998) Wegens de omvang van het antwoord, dat talrijke tabellen omvat, zal de Commissie het rechtstreeks aan het geachte Parlementslid en aan het Secretariaat-generaal van het Parlement toesturen. (98/C 310/203) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0935/98 van Antonio Tajani (PPE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Bescherming van de gezondheid van de gemeentelijke politiediensten Volgens de Italiaanse wetgeving vallen de agenten van de gemeentelijke politie niet onder de risico- of blootgestelde categoriee¤n. Toch zijn in Rome alleen al tussen 1980 en 1996 180 politieagenten tijdens de uitoefening van hun diensttaken omgekomen: 42% door tumoren en 40% door aandoeningen van hart en bloedvaten en van de longen. De gemiddelde leeftijd van de overledenen lag op 51 jaar. Vergeleken met de werknemers van de beschermde categoriee¤n ligt de mortaliteit zeer hoog en bijna altijd is het overlijden te wijten aan aandoeningen die gerelateerd zijn aan het werken op straat en het contact met schadelijke stoffen in de lucht. Meent de Commissie niet dat het feit dat de Italiaanse regering de lokale politie niet heeft opgenomen in de risico- en blootgestelde categoriee¤n indruist tegen alle communautaire regels op het gebied van de bescherming van de gezondheid? Meent de Commissie niet dat zulks haaks staat op de Verdragen van Rome, Maastricht en Amsterdam en het EG-handvest van de sociale grondrechten van de werkenden? Wat is de Commissie voornemens om de Italiaanse regering te dwingen de rechten van de werknemers van de gemeentelijke politie na te leven? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (8 mei 1998) De kaderrichtlijn 89/391/EEG van de Raad van 12 juni 1989 betreffende de tenuitvoerlegging van maatregelen ter bevordering van de verbetering van de veiligheid en de gezondheid van de werknemers op het werk (1) en de bijzondere richtlijnen bevatten geen enkele verplichting voor de lidstaten om bepaalde beroepen als (cid:132)risicovolle categorie(cid:148) aan te wijzen of in te delen. Bovendien bepaalt, in het speciale geval van de politie, artikel 2, lid 2, van richtlijn 89/391/EEG dat deze richtlijn niet van toepassing is wanneer bijzondere aspecten die aan bepaalde


title: Règlement (CE) n° 679/98 de la Commission du 26 mars 1998 relatif aux offres communiquées pour l'exportation de seigle dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1338/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
export tax
rye

text: 27. 3. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 94/13 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 679/98 DE LA COMMISSION du 26 mars 1998 relatif aux offres communiqu(cid:130)es pour l’exportation de seigle dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1338/97 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, (cid:130)tablissant certaines modalit(cid:130)s d’application du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui concerne l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation ainsi que les mesures (cid:133) prendre en cas de perturbation, dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2052/97 (4), et notamment son article 7, consid(cid:130)rant qu’une adjudication de la restitution et/ou de la taxe (cid:133) l’exportation de seigle vers tous les pays tiers a (cid:130)t(cid:130) ouverte par le r(cid:138)glement (CE) no 1338/97 de la Commission (5); consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 7 du r(cid:138)glement (CE) no 1501/95, sur la base des offres communiqu(cid:130)es, la Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 23 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92, d(cid:130)cider de ne pas donner suite (cid:133) l’adjudication; consid(cid:130)rant que, tenant compte notamment des crit(cid:138)res pr(cid:130)vus (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CE) no 1501/95, il n’est pas indiqu(cid:130) de proc(cid:130)der (cid:133) la fixation d’une restitution maximale ou d’une taxe minimale; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Il n’est pas donn(cid:130) suite aux offres communiqu(cid:130)es du 20 au 26 mars 1998, dans le cadre de l’adjudication de la restitution ou de la taxe (cid:133) l’exportation de seigle vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1338/97. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 27 mars 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 26 mars 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 du 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 184 du 12. 7. 1997, p. 4