title: Comunicazione della Commissione relativa all'armonizzazione delle procedure di esame delle concentrazioni nel quadro dei trattati CECA e CE

text: C 66/36 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 2. 3. 98 COMUNICAZIONE DELLA COMMISSIONE relativa all’armonizzazione delle procedure di esame delle concentrazioni nel quadro dei trattati CECA e CE (98/C 66/05) (Testo rilevante ai fini del SEE) I. INTRODUZIONE interesse delle imprese alla non divulgazione dei loro segreti d’affari. 1. 2. Le seguenti disposizioni riguardano le concentra- zioni disciplinate dal trattato CECA ed hanno lo scopo di migliorare la trasparenza e il rispetto dei diritti della difesa nel quadro dell’istruzione delle operazioni di concentrazione nonche´ di accelerare il processo decisionale. Esse si basano a tal fine sull’armonizzazione di talune regole con quelle che disciplinano le concentrazioni soggette al regola- mento (CEE) n. 4064/89 del Consiglio, del 21 dicembre 1989, relativo al controllo delle opera- zioni di concentrazione fra imprese (1). 4. La Commissione spera in tal modo di rispondere alle aspettative delle imprese, in particolare per quanto riguarda le operazioni di concentrazione che rientrano al contempo nell’ambito del trattato CECA e del trattato CE. La presente comunica- zione va intesa anche come uno sforzo di semplifi- cazione, nei limiti tuttavia inerenti all’esistenza di due trattati distinti. Le regole in tal modo instau- rate devono infine permettere alle imprese CECA di familiarizzarsi con le procedure di diritto comune in vista della prossima scadenza del trat- tato CECA. II. PRINCIPALI MODIFICHE DELLA PROCEDURA PREVISTE NELL’AMBITO DEL CONTROLLO DELLE CONCENTRAZIONI IN BASE AL TRATTATO CECA Pubblicazione dell’avvenuta notificazione 3. La Commissione pubblicherà d’ora in poi nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee l’avve- nuta notificazione delle operazioni di concentra- zione soggette al trattato CECA, indicando in particolare il nome degli interessati, la natura delle operazioni stesse nonche´ i settori economici inte- ressati. Tale pubblicazione terrà conto del legittimo (1) GU L 395 del 30. 12. 1989, pag. 1; versione rettificata: GU L 257 del 21. 9. 1990, pag. 14. Comunicazione delle obiezioni sollevate quando la Commissione prevede di autorizzare un’operazione di concentrazione subordinatamente a determinate condizioni o di vietarla La comunicazione delle obiezioni sollevate prima dell’autorizzazione subordinata a condizioni di una concentrazione, o prima del divieto di una concen- trazione, non figura esplicitamente all’articolo 66 del trattato CECA. Essa e` prevista soltanto in caso di sanzione pecuniaria (articolo 36 CECA) o nel caso di una decisione che impone lo scioglimento di una concentrazione o altre misure destinate a ripristinare una concorrenza effettiva se la concen- trazione e` già stata realizzata (articolo 66, para- grafo 5, secondo comma, del trattato CECA). La Commissione ritiene tuttavia di impegnarsi a comunicare le obiezioni sulla base del principio generale della protezione dei diritti della difesa riconosciuto dalla Corte come principio generale del diritto comunitario. Essa fonderà perciò le sue decisioni soltanto sulle obiezioni in merito alle quali gli interessati abbiano avuto la possibilità di presentare osservazioni. Ciò non esclude comunque la possibilità per la Commissione di consentire che le imprese modifi- chino, di loro iniziativa, i loro progetti di concen- trazione in modo da rendere superflua la comuni- cazione delle obiezioni, in particolare quando il problema di concorrenza e` facilmente individua- bile, di portata limitata e facilmente risolvibile, secondo la prassi attuale in ambito CE. Accesso al fascicolo e possibilità di formulare osservazioni orali (audizione) 5. La possibilità di accedere al fascicolo della Com- missione e di formulare osservazioni orali (audi- zione) a seguito della comunicazione delle obiezioni e` la conseguenza logica di tale comunicazione. La 2. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 66/37 sione in cinque copie. Se la Commissione non riterrà necessario procedere alla comunicazione delle obiezioni, essa procurerà di adottare la pro- pria decisione entro un mese dalla notifica. Per quanto riguarda la data di efficacia della noti- fica, la Commissione applicherà per analogia le disposizioni dell’articolo 4 del regolamento (CE) n. 3384/94 già citato. Ai fini dell’applicazione del paragrafo 5 di tale articolo, l’espressione «a norma dell’articolo 4, paragrafo 3, del regolamento (CEE) n. 4064/89» va intesa come «in conformità del punto 3 della presente comunicazione». Per quanto riguarda i termini di dieci settimane e di cinque mesi menzionati al precedente punto 7, essi ini- ziano a decorrere il giorno lavorativo successivo a quello in cui acquista efficacia la notifica. Il ter- mine di dieci settimane scade allo spirare del giorno della decima settimana successiva a quella del termine che ha lo stesso numero del giorno in cui il termine inizia a decorrere. Il termine di cinque mesi scade allo spirare del giorno, del quinto mese successivo al mese di decorrenza ini- ziale del termine, che ha lo stesso numero del giorni in cui il termine inizia a decorrere. Se nel mese di scadenza manca tale giorno, il termine scade allo spirare dell’ultimo giorno di tale mese. Se l’ultimo giorno del termine non e` un giorno lavorativo, il termine scade allo spirare del primo giorno lavorativo successivo. I giorni lavorativi, secondo la definizione datane dall’articolo 22 del regolamento (CE) n. 3384/94, sono computati ai fini dei termini secondo le regole stabilite all’arti- colo 8 dello stesso regolamento. 9. La Commissione e` bendisposta ad esaminare le domande di dispensa dall’obbligo di comunicare determinate informazioni richieste nel formulario CO, eventualmente presentate nel quadro delle prenotifiche, limitando le informazioni richieste a quanto strettamente necessario per l’istruzione dei singoli casi. III. ATTUAZIONE 10. La Commissione applicherà le regole che prece- dono e che non siano già in vigore, alle concentra- zioni notificate a partire dal 1o marzo 1998. 8. Commissione conferma dunque che essa darà que- sta possibilità alle persone fisiche e giuridiche inte- ressate. Essa applicherà in questo contesto e per analogia le regole di cui agli articoli 14, 15 e 16 del regolamento (CE) n. 3384/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, relativo alle notificazioni, ai termini e alle audizioni di cui al regolamento (CEE) n. 4064/89 del Consiglio relativo al controllo delle operazioni di concentrazione fra imprese (2), rego- lamento recante modalità di applicazione, e ciò conformemente alla decisione 94/810/CECA, CE della Commissione, del 12 dicembre 1994, relativa al mandato dei consiglieri uditori per le procedure in materia di concorrenza dinanzi alla Commis- sione (3) e alla comunicazione della Commissione relativa alle regole di procedura interna per l’esame delle domande di accesso al fascicolo nei casi di applicazione degli articoli 85 e 86 del trattato CE, degli articoli 65 e 66 del trattato CECA e del regolamento (CEE) n. 4064/89 (4). 6. 7. Pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comu- nità europee delle decisioni finali adottate dopo la comunicazione delle obiezioni e carattere pubblico di tutte le decisioni di autorizzazione Le decisioni finali adottate dopo la comunicazione delle obiezioni saranno sistematicamente pubblicate nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Saranno ugualmente rese pubbliche tutte le deci- sioni di autorizzazione. Tali pubblicazioni saranno effettuate nel rispetto del segreto professionale con- formemente all’articolo 47 del trattato CECA. Termini La comunicazione delle obiezioni avrà luogo al più tardi entro dieci settimane dalla notifica dell’opera- zione di concentrazione. La decisione finale, dopo comunicazione delle obiezioni, sarà adottata al più tardi entro cinque mesi dalla notifica. Tali termini presuppongono che le imprese utilizzino il nuovo formulario CO allegato al regolamento (CE) n. 3384/94 e trasmettano la notifica alla Commis- (2) GU L 377 del 31. 12. 1994, pag. 1. (3) GU L 330 del 21. 12. 1994, pag. 67. (4) GU C 23 del 23. 1. 1997, pag. 3


title: 98/188/EF: Kommissionens beslutning af 2. marts 1998 om ændring af Rådets beslutning 97/602/EF om den liste, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, andet afsnit, i Rådets forordning (EØF) nr. 3254/91 og i artikel 1, stk. 1, litra a), i Kommissionens forordning (EF) nr. 35/97

eurovoc_concepts:
export monitoring
hides and furskins industry
hunting regulations
protected species
protection of animal life
third country

formats: html pdf print

text: L 70/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 3. 98 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 2. marts 1998 om ændring af R(cid:134)dets beslutning 97/602/EF om den liste, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, andet afsnit, i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3254/91 og i artikel 1, stk. 1, litra a), i Kommissionens forordning (EF) nr. 35/97 (98/188/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3254/91 af 4. november 1991 om forbud mod anvendelse af ræve- sakse i Fællesskabet og indførsel til Fællesskabet af skind af og varer fremstillet p(cid:134) basis af visse vilde dyrearter med oprindelse i lande, der anvender rævesakse eller fangstme- toder, der ikke opfylder de internationale standarder for human fældefangst (1), særlig artikel 3, stk. 1, andet afsnit, og ud fra følgende betragtninger: Kommissionens forordning (EF) nr. 35/97 af 10. januar 1997 om bestemmelser om udstedelse af certifikater for skind og varer, som er omfattet af forordning (EØF) nr. 3254/91 (2), særlig artikel 1, stk. 1, litra a), finder kun anvendelse p(cid:134) indførsel fra de p(cid:134) listen i artikel 3, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EØF) nr. 3254/91 opførte lande af skind fra dyr, der ikke er født og opdrættet i fangen- skab; den liste, der er vedtaget ved R(cid:134)dets beslutning 97/602/EF af 22. juli 1997 om den liste, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, andet afsnit, i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3254/91 og i artikel 1, stk. 1, litra a), i Kommissionens forordning (EF) nr. 35/97 (3), kan kun være af midlertidig art; den bør ændres i overensstemmelse med de nye situationer, der m(cid:134)tte opst(cid:134), s(cid:134) der ikke skabes hindringer for handelen med skind og varer fremstillet heraf, bl. a. hvis der opst(cid:134)r en situation som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3254/91; en aftale med Amerikas Forenede Stater om internatio- nale standarder for human fældefangst er paraferet og forelagt R(cid:134)det med henblik p(cid:134) godkendelse; det vil være hensigtsmæssigt at undlade at træffe foranstaltninger, der listen omfatter strider mod form(cid:134)let med den aftale; derfor dette land, der har paraferet aftalen; optagelsen p(cid:134) listen bør f(cid:134) virkning, s(cid:134) snart Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater har indg(cid:134)et en aftale; fra den 1. juni 1997 ophævede og erstattede R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol med handelen hermed (4) R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3626/ 82 (5); det udvalg, der er omhandlet i artikel 19 i forord- ning (EØF) nr. 3626/82 er derfor erstattet af det udvalg, der er omhandlet i artikel 18 i forordning (EF) nr. 338/97; de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 5 i forordning (EØF) nr. 3254/91 (cid:190) VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Bilaget til beslutning 97/602/EF erstattes med bilaget til nærværende beslutning. Artikel 2 Denne beslutning finder anvendelse fra den 1. december 1997. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 2. marts 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Ritt BJERREGAARD Medlem af Kommissionen (1) EFT L 308 af 9. 11. 1991, s. 1. (2) EFT L 8 af 11. 1. 1997, s. 2. (3) EFT L 242 af 4. 9. 1997, s. 64. (4) EFT L 61 af 3. 3. 1997, s. 1. (5) EFT L 384 af 31. 12. 1982, s. 1. 10. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 70/29 BILAG Liste over de i artikel 1, stk. 1, litra a), omhandlede lande/arter Land Art Amerikas Forenede Stater Belize Bulgarien Canada El Salvador Grønland Jordan Folkerepublikken Kina Republikken Korea Libanon Mexico Canis latrans Canis lupus Castor canadensis Felis rufus Lutra canadensis Lynx canadensis Martes americana Martes pennanti Mustela erminea Ondatra zibethicus Procyon lotor Taxidea taxus Procyon lotor Canis lupus Canis latrans Canis lupus Castor canadensis Felis rufus Lutra canadensis Lynx canadensis Martes americana Martes pennanti Mustela erminea Ondatra zibethicus Procyon lotor Taxidea taxus Procyon lotor Canis lupus Canis lupus Canis lupus Martes zibellina Mustela erminea Ondatra zibethicus Martes zibellina Canis lupus Canis lupus Canis lupus Canis latrans Castor canadensis Felis rufus Ondatra zibethicus Procyon lotor Taxidea taxus L 70/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 3. 98 Land Art Moldova Nicaragua Norge Pakistan Panama Polen Rumænien Den Russiske Føderation Den Slovakiske Republik Republikken Slovenien Den Tjekkiske Republik Tyrkiet Ungarn Canis lupus Mustela erminea Procyon lotor Canis lupus Mustela erminea Ondatra zibethicus Canis lupus Mustela erminea Procyon lotor Canis lupus Martes zibellina Mustela erminea Ondatra zibethicus Canis lupus Canis lupus Martes zibellina Mustela erminea Ondatra zibethicus Procyon lotor Canis lupus Martes zibellina Mustela erminea Canis lupus Ondatra zibethicus Canis lupus Mustela erminea Ondatra zibethicus Canis lupus Mustela erminea Ondatra zibethicus


title: WRITTEN QUESTION No. 525/98 by Iñigo MÉNDEZ DE VIGO to the Commission. Directive 93/109 EC of 6 December 1993

eurovoc_concepts:
EC Directive
EU Member State
EU national
European Parliament
European election
national implementing measure
report
residence
right to stand for election
right to vote

text: 21. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities C 323/45 The Council would furthermore draw the attention of the Honourable Member to the European Parliament(cid:146)s Resolutions of 28 July 1994 (2) and 12 July 1995 (3). The Council and the Commission are anxious about the unfavourable economic and social repercussions in the short term for a number of fishing fleets and have agreed on the need to introduce in the Community an appropriate range of actions and special supporting measures for fishermen serving on board and the owners of fishing vessels. The measures concerned will have to be exceptional in character, however, and in any event be met from the budget for the affected Member States(cid:146) existing structural programmes. To that end the Commission will present to the Council at the earliest opportunity a proposal for an ad hoc decision, based on Article 43 of the Treaty, introducing a series of accompanying measures. The measures may include alterations to fishing vessels making it possible for them to convert to techniques that are more reliable and more selective, in particular for taking the same species and avoiding those that are being over-exploited; compensation enabling fishermen serving on board and the owners of vessels to face the economic consequences of having to give up driftnet fishing activities; schemes to retrain fishermen for jobs in areas other than fishing or to provide them with new skills; and decommissioning of vessels involved in driftnet fishing. (1) OJ L 9, 15. 1. 1998. (2) PE 182. 123/9. (3) PE 192. 559/67-68. (98/C 323/60) WRITTEN QUESTION E-0525/98 by In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) to the Commission (2 March 1998) Subject: Directive 93/109 EC of 6 December 1993 Directive 93/109/EC (1) of 6 December 1993 lays down detailed arrangements for the exercise of the right to vote and stand as a candidate in elections to the European Parliament for citizens of the Union residing in a Member State of which they are not nationals. To what extent has this directive been transposed in the Member States? (1) OJ L 329, 30. 12. 1993, p. 34. (98/C 323/61) WRITTEN QUESTION E-0527/98 by In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) to the Commission (2 March 1998) Subject: European Parliament elections Article 8b of the Maastricht Treaty concerning citizenship of the Union stipulates that (cid:145)every citizen of the Union residing in a Member State of which he is not a national shall have the right to vote and to stand as a candidate in elections to the European Parliament in the Member State in which he resides, under the same conditions as nationals of that state(cid:146). With a view to the European Parliament elections to be held in October 1999, are there any Member States where residents who are nationals of other Member States are not able to exercise the right to vote?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 734/98 του Paul LANNOYE προς την Επ τροπή. Απαγόρευση της επισήμανσης "βιολογική καλλιέργεια" στα διοικητικά διαμερίσματα του Aude και των Ανατολικών Πυρηναίων (Γαλλία)

eurovoc_concepts:
France
Midi-Pyrenées
eco-label
insecticide
organic farming
plant disease
viticulture

text: C 310/120 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 9. 10. 98 (98/C 310/159) GRAPTH ERVTHSH P-0732/98 ypobolh· : Hiltrud Breyer (V) prow thn Epitroph· (2 Marti·oy 1998) Ue·ma: Pistv· seiw thw EE gia ta omo·sponda krati·dia Rhnani·a Palatina·to kai Sa·ar apo· ton Ianoya·rio 1996 Apo· poia progra·mmata kai tamei·a xorh·ghse h Koino·thta enisxy·seiw sta krati·dia Rhnani·a Palatina·to kai Sa·ar apo· ton Ianoya·rio 1995, se poio y·cow ane·rxontai oi pistv· seiw ayte·w, kai gia poy· proori·zontan kyri·vw oi enisxy·seiw: 1. Gia thn prov· uhsh thw apasxo·lhshw kai thn katapole·mhsh thw makro·xronhw anergi·aw sto plai·sio toy Eyrvpai¤koy· Tamei·oy Perifereiakh·w Ana·ptyjhw, toy Eyrvpai¤koy· Koinvnikoy· Tamei·oy, toy EGTPE kai a·llvn koinotikv· n dra·sevn; 2. Gia thn prov· uhsh thw e·reynaw kai thw ana·ptyjhw, ston tome·a tvn panepisthmi·vn kai idryma·tvn anvta· thw ekpai·deyshw, ston tome·a tvn idivtikv· n epixeirh·sevn; 3. Gia thn prov· uhsh tvn sxe·sevn kai tvn emporikv· n synallagv· n me tiw xv· rew thw Kentrikh·w kai Anatolikh·w Eyrv· phw; 4. Apo· progra·mmata poy aforoy·n toyw ne·oyw; 5. Apo· progra·mmata poy aforoy·n thn ekpai·deysh; 6. Gia progra·mmata ype·r tvn gynaikv· n; 7. Gia politistika· progra·mmata; Pv· w ajiologei· h EE thn epityxi·a tvn me·trvn aytv· n; Po·sew ue·seiw ergasi·aw dhmioyrgh·uhkan kai gia poiew kathgori·ew epaggelma·tvn; Pro·keitai gia ue·seiw ergasi·aw orisme·noy h· aori·stoy xro·noy; Symplhrvmatikh· apa· nthsh toy k. Santer ej ono·matow thw Epitroph· w (25 Mai(cid:143)oy 1998) Lo·gv toy ey·royw thw apa·nthshw, sthn opoi·a perilamba·nontai polloi· pi·nakew, h Epitroph· thn diabiba·zei apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. (98/C 310/160) GRAPTH ERVTHSH P-0734/98 ypobolh·: Paul Lannoye (V) prow thn Epitroph· (2 Marti·oy 1998) Ue·ma: Apago·reysh thw epish·manshw «biologikh· kallie·rgeia» sta dioikhtika· diameri·smata toy Aude kai tvn Anatolikv· n Pyrhnai·vn (Galli·a) H Galli·a, apo· to 1994 se seira· ryumi·sevn poy e·labe sth Galli·a to Ypoyrgei·o Gevrgi·aw kauv· w kai orisme·noi dh·moi ypoxrev· noyn o·loyw toyw ampeloyrgoy·w tvn diamerisma·tvn toy Aude kai tvn Anatolikv· n Pyrhnai·vn na xrhsimopoioy·n prolhptika· se o·loyw toyw ampelv· new synuetika· xhmika· entomokto·na kata· thw asue·neiaw Flavescence Dore·e. H ypoxre·vsh ayth· afora· epi·shw toyw ampeloyrgoy·w poy akoloyuoy·n ton biologiko· tro·po paragvgh·w. Dedome·noy o·ti den parathrh·uhke kauo·loy h asue·neia thw Flavescence Dore·e stoyw ampelv· new toyw, orisme·noi ampeloyrgoi· biologikv· n kalliergeiv· n arnh·uhkan na xrhsimopoih·soyn prolhptika· ta en lo·gv fa·rmaka. Kato·pin thw en lo·gv arnh·sevw to D. G. A. L. (Ypoyrgei·o Gevrgi·aw) apofa·sise na apagorey·sei ston organismo· ele·gxoy «Ecosert» na epishma·nei ta krasia· tvn ampeloyrgv· n aytv· n vw «biologikh·w kallie·rgeiaw» e·stv kai an oi ampelv· new aytoi·, sy·mfvna me toyw ele·gxoyw poy pragmatopoiei· o «Ecosert», throy·n plh·rvw toyw o·royw toy kanonismoy· EOK ariu. 2092/91 (1) sxetika· me toyw tro·poyw biologikh·w paragvgh·w. Oi ampeloyrgoi· aytoi· anagka·sthkan na mhn anafe·royn ple·on kauo·loy ton tro·po biologikh·w paragvgh·w. Ayth· h afai·resh toy sh·matow «biologikh· paragvgh·» fai·netai o·ti antibai·nei plh·rvw stiw ryumi·seiw tvn a·rurvn 9, para·grafow 2 kai 12 toy kanonismoy· EOK 2092/91


title: WRITTEN QUESTION No. 530/98 by Ludivina GARCÍA ARIAS to the Commission. Sexist content of recruitment tests

eurovoc_concepts:
equal treatment
examination
gender equality
psychology
recruitment
sexual discrimination

text: C 310/78 EN Official Journal of the European Communities 9. 10. 98 Answer given by Mr Papoutsis on behalf of the Commission (21 April 1998) The development of local exchange trade systems (or LETs) is a phenomenon which is visibly gaining in popularity, as shown in the cases cited by the Honourable Member. Their importance, however, differs greatly from one Member State to another. Whilst some Member States see them almost as public service initiatives, they pose a number of legal problems in other Member States, particularly as regards taxation, competition, labour law and social security. It is the responsibility of the Member States to examine most of these specific problems, insofar as these systems have not been subject to harmonisation measures at Community level. The Commission is certainly in favour of these many different expressions of solidarity reflected in the LETs mutual assistance schemes, provided that these are in accordance with the respective legal provisions in the different Member States. It should, at all events, be noted that the Member States were asked in the Conclusions to the European Council Meeting on Employment held in Luxembourg to investigate measures to exploit fully the possibilities offered by job creation at local level in the social economy and in new activities linked to needs not yet satisfied by the market, with the aim of reducing any obstacles in the way of such measures (conclusion 65). In compliance with the principle of subsidiarity, the Commission will, for its part, investigate how all forms of economic and legal organisation can, on an equal basis, reap the benefits of the Single Market and take part in future stages of the process of European integration. This will be done by means of Community actions in favour of cooperatives, mutual societies, associations and foundations (CMAF) which will, through the extension of initiatives already launched, aim to promote a true and complete image of the sector, demonstrate and raise its business potential, and improve its ability to prepare for the new challenges and demands of society in the 21st century. (98/C 310/103) WRITTEN QUESTION E-0530/98 by Ludivina Garc(cid:14)·a Arias (PSE) to the Commission (2 March 1998) Subject: Sexist content of recruitment tests Has the Commission sought to analyse whether the phycological and aptitude tests regularly used by companies offering recruitment services ensure equal opportunities for men and women? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (16 April 1998) Studies which the Commission launched on psychotechnical tests, applied in its own recruitment procedures, showed that such tests disadvantage women disproportionally. The Commission has, therefore, abandoned this type of test in its own recruitment policy. Within the next call for proposals in the context of the Fourth action programme on equal opportunities (Council Decision 95/593/EC of 22 December 1995 (1)) for men and women, the Commission will call for projects on raising awareness of possible indirect discrimination in recruitment examinations. (1) OJ L 335, 30. 12. 1995


title: Sdělení Komise o pojmu plně funkčních společných podniků podle nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 o kontrole spojování podniků (98/C 66/01)Text s významem pro EHP.

eurovoc_concepts:
competition law
economic concentration
joint venture
merger control
restriction on competition

text: 08/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 191 31998Y0302(01) C 66/1 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 2. 3. 1998 SDĚLENÍ KOMISE o pojmu plně funkčních společných podniků podle nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 o kontrole spojování podniků (98/C 66/01) (Text s významem pro EHP) I. ÚVOD II. SPOLEČNÉ PODNIKY PODLE ČLÁNKU 3 NAŘÍZENÍ O SPOJOVÁNÍ 1. Společná kontrola 2. Strukturální změna podniků III. ZÁVĚREČNÉ POZNÁMKY I. ÚVOD 1. Cílem tohoto sdělení je objasnit, jak Komise vykládá článek 3 nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 (1) naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 1310/97 (2) (dále jen „nařízení o spojování“), pokud jde o společné podniky (3). 2. Toto sdělení nahrazuje sdělení o rozdílu mezi koncentrativ- ními a kooperačními společnými podniky. Změny provedené v tomto sdělení odrážejí změny provedené v nařízení o spo- jování, jakož i zkušenosti, které získala Komise při uplatňo- vání nařízení o spojování od jeho vstupu v platnost dne 21. září 1990. Zásady uvedené v tomto sdělení bude Komise uplatňovat a dále rozvíjet v jednotlivých případech ve své roz- hodovací praxi. (1) Úř. věst. L 395, 30. 12. 1989, s. 1, opravená verze L 257, 21. 9. 1990, s. 13. (2) Úř. věst. L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (3) Komise hodlá co nejdříve podat vysvětlení o používání čl. 2 odst. 4 nařízení o spojování. Do podání tohoto vysvětlení se zainteresované strany odkazují na zásady uvedené v odstavcích 17 až 20 sdělení Komise o rozdílu mezi koncentrativními a kooperačními společnými podniky, Úř. věst. C 385, 31. 12. 1994, s. 1. 3. Podle pravidel Společenství pro hospodářskou soutěž jsou společnými podniky ty podniky, které jsou společně kontro- lovány dvěma nebo více podniky (4). V praxi zahrnují společné podniky širokou škálu operací, od operací podobných fúzím (4) Pojem společné kontroly je definován ve sdělení o pojmu spojování. 192 CS Úřední věstník Evropské unie 08/sv. 1 po spolupráci v jednotlivých oblastech činnosti, např. ve výzkumu a vývoji, produkci a odbytu. 2. Strukturální změna podniků 4. Společné podniky spadají do oblasti působnosti nařízení o spojování, pokud splňují požadavky na spojování uvedené v článku 3 uvedeného nařízení. 5. Podle bodu 23. odůvodnění nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 je vhodné vymezit pojem spojování tak, aby zahrnoval pouze úkony, které způsobují trvalé strukturální změny dotyčných podniků. 6. Strukturální změny způsobené spojeními často odrážejí dyna- mický proces restrukturalizace dotyčných trhů. Nařízení o spojování je povoleno, pokud nevedou k vážnému narušení struktury hospodářské soutěže vytvořením nebo posílením dominantního postavení. 7. Nařízení o spojování vymezuje pojem plně funkčních spo- lečných podniků v čl. 3 odst. 2 takto: „Vytvoření společného podniku plnícího na trvalém základě všechny funkce samostatné hospodářské jednotky je spojením ve smyslu odst. 1 písm. b). “ II. SPOLEČNÉ PODNIKY PODLE ČLÁNKU 3 NAŘÍZENÍ O SPOJOVÁNÍ 8. Aby určitý úkon byl spojením podniků ve smyslu článku 3 nařízení o spojování, musí splňovat tyto požadavky: 1. Společná kontrola 9. Společný podnik může spadat do oblasti působnosti nařízení o spojování, jestliže nad ním získaly společnou kontrolu dva nebo více podniků, tj. jeho mateřské společnosti (čl. 3 odst. 1 písm. b). Pojem kontroly je vymezen v čl. 3 odst. 3. Ten sta- noví, že kontrola je založena na možnosti výkonu rozho- dujícího vlivu v určitém podniku a tato možnost je pod- míněna jak právními, tak faktickými okolnostmi. 10. Zásady umožňující určit, zda společná kontrola existuje nebo jsou podrobně vyloženy ve sdělení Komise o pojmu ne, spojování (1). 11. Ustanovení čl. 3 odst. 2 stanoví, že společný podnik musí plnit na trvalém základě všechny funkce samostatné hospodářské jednotky. Společné podniky, které splňují tento požadavek, způsobují trvalé změny ve struktuře dotyčných podniků. Tyto společné podniky jsou v tomto sdělení ozna- čeny jako „plně funkční“ společné podniky. 12. To v podstatě znamená, že společný podnik musí působit na trhu a zároveň plnit funkce obvykle vykonávané jinými pod- niky působícími na tomtéž trhu. Aby společný podnik mohl tyto funkce plnit, musí mít vedení, které se věnuje provádění každodenních činností a mít přístup k dostatečným zdrojům včetně finančních prostředků, zaměstnanců a aktiv (hmot- ných i nehmotných), k provádění své činnosti na trvalém základě v oblasti vymezené v dohodě o společném podniku (2). 13. Společný podnik není „plně funkční“, pokud přebírá pouze funkci v rámci hospodářských činností jednu zvláštní mateřských společností, aniž má přístup na trh. Tak je tomu např. u společných podniků omezujících se na výzkum a vývoj nebo produkci. Takové společné podniky hrají jen pomocnou úlohu v hospodářských činnostech svých mateřských společností. Tak je tomu též v případě, kdy spo- lečný podnik, který se v podstatě omezuje na odbyt či prodej produktů svých mateřských společností a působí tudíž hlavně jako obchodní zastoupení. Avšak skutečnost, že spo- lečný podnik používá distribuční síť nebo prodejnu jedné nebo několika mateřských společností, jej obvykle nezbavuje charakteru „plně funkčního“ společného podniku, pokud mateřské společnosti působí jen jako zástupci společného podniku (3). (2) Věc č. IV/M. 527 – Thomson CSF/Deutsche Aerospace ze dne 2. pro- since 1994 (odstavec 10) –práva duševního vlastnictví; věc č. IV/M. 560 EDS/Lufthansa ze dne 11. května 1995 (odstavec 11) – subdodavatelství; věc č. IV/M. 585 – Voest Alpine Industrieanlagen- bau GmbH/Davy International Ltd. ze dne 7. září 1995 (odstavec 8) – právo společného podniku požadovat od svých mateřských spo- lečností další odborné znalosti a zaměstnance; věc č. IV/M. 686 – Nokia/Autoliv ze dne 5. února 1996 (odstavec 7), společný podnik může ukončit „dohody o službách“ s mateřskou společností a vystě- hovat se z prostor mateřské společnosti; věc č. IV/M. 791 – British Gas Trading Ltd. /Group 4 Utility Services Ltd, ze dne 7. října 1996 (odstavec 9) - aktiva určená pro společný podnik budou převedena na leasingovou společnost a pronajata společnému podniku. (3) Věc č. IV/M. 102 – TNT/Canada Post. aj. ze dne 2. prosince 1991 (od- (1) Odstavce 18 až 39. stavec 14). 08/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 193 14. Silné postavení mateřských společností na navazujících trzích je faktorem, který je třeba brát v úvahu při hodnocení zda společný podnik je „plně funkční“, pokud toto postavení vede k významným prodejům nebo nákupům mezi mateřskými společnostmi a společným podnikem. Skuteč- nost, že společný podnik je téměř zcela závislý na prodeji svým mateřským společnostem nebo nákupech od nich pouze v počátečním období, obvykle nemá vliv na jeho cha- rakter „plně funkčního“ společného podniku. Takovéto počá- teční období může být nezbytné k zavedení společného pod- niku na trhu. Obvykle nepřesáhne dobu tří let, v závislosti na zvláštních podmínkách na dotyčném trhu (1). kávají pouze nízkou přidanou hodnotu na úrovni samotného společného podniku. Za takové situace může mít společný podnik svým charakterem blíže ke společnému obchodnímu zastoupení. Naopak pokud společný podnik působí na obchodním trhu a plní obvyklé funkce obchodní společnosti na tomto trhu, nemá tento podnik zpravidla charakter obchodního zastoupení, nýbrž „plně funkčního“ společného podniku. Obchodní trh se vyznačuje tím, že vedle vertikálně integrovaných podniků existují podniky, které se zaměřují na prodej a odbyt produktů, aniž by byly vertikálně integrovány, a tím, že jsou k dispozici různé zdroje dodávek pro dotyčné produkty. Navíc mohou mnohé obchodní trhy vyžadovat, aby hospodářské subjekty investovaly do zvláštního vyba- vení, jako jsou prodejny, skladové zásoby, sklady, vozovny, vozové parky a obchodní personál. Aby podnik mohl být „plně funkčním“ společným podnikem na obchodním trhu, musí mít nezbytné zdroje a musí být pravděpodobné, že získá podstatnou část dodávek nejen od svých mateřských společností, ale také z jiných konkurenčních zdrojů (3). Pokud jsou prodeje společného podniku mateřským společ- nostem zamýšleny jako trvalé, zásadní otázkou je, zda je – bez ohledu na tyto prodeje – společnému podniku přisouzena aktivní role na trhu. V tomto ohledu je důležitým faktorem relativní podíl těchto prodejů ve vztahu k celkové produkci společného podniku. Dalším faktorem je, zda jsou prodeje mateřským společnostem prováděny na základě obvyklých obchodních podmínek (2). Pokud jde o nákupy společného podniku od jeho mateřských společností, je „plně funkční“ charakter společného podniku sporný zejména tam, kde dotyčné produkty nebo služby zís- (1) Věc č. IV/M. 560 – EDS/Lufthansa ze dne 11. května 1995 (odstavec 11); věc č. IV/M. 686 – Nokia/Autoliv ze dne 5. února 1996; srovnej s věcí č. IV/M. 904 – RSB/Tenex/Fuel Logistics ze dne 2. dubna 1997 (odstavce 15-17) a věcí č. IV/M. 979 – Preussag/Voest-Alpine ze dne 1. října 1997 (odstavce 9-12). Ke zvláštní situaci dochází, je-li smě- rování prodejů společného podniku do jeho mateřské společnosti důsledkem právního monopolu na odbyt společného podniku (věc č. IV/M. 468 – Siemens/Italtel ze dne 17. února 1995 (odstavec 12) nebo týkají-li se prodeje určené mateřské společnosti vedlejších pro- duktů, které mají pro společný podnik menší význam (věc č. IV/M. 550 – Union Carbide/Enichem ze dne 13. března 1995 (od- stavec 14). (2) Věc č. IV/M. 556 – Zeneca/Vanderhave ze dne 9. dubna 1996 (odsta- vec 8); věc č. IV/M. 751 – Bayer/Hűls ze dne 3. července 1996 (od- stavec 10). proto stanovit 15. Dále musí být společný podnik zamýšlen jako podnik fun- gující na trvalém základě. Skutečnost, že mateřské společ- nosti svěří společnému podniku výše uvedené zdroje, obvykle potvrzuje, že tomu tak je. Ostatně dohody, na jejichž základě je vytvořen společný podnik, často počítají s určitými nepředvídanými událostmi, jako je např. neúspěch společ- ného podniku nebo zásadní neshoda mezi mateřskými společnostmi (4). Mohou podmínky případného zrušení společného podniku nebo o možnosti jedné nebo více mateřských společností vystoupit ze společ- ného podniku. Takováto ustanovení nebrání tomu, aby spo- lečný podnik byl považován za podnik fungující na trvalém základě. Totéž obvykle platí i v případě, že dohoda vymezí dobu trvání společného podniku, pokud je tato doba dosta- tečně dlouhá pro dosažení trvalé změny ve struktuře dotyč- ných podniků (5), nebo pokud dohoda stanoví možné pokra- čování společného podniku po uplynutí uvedené doby. Naproti tomu se společný podnik nebude pokládat za pod- nik fungující na trvalém základě, je-li založen na krátkou určitou dobu trvání. Tak by tomu bylo například v případě, kdy by byl založen společný podnik za účelem vybudování konkrétního díla, jako je například elektrárna, aniž by se tento společný podnik podílel na využívání tohoto díla po dokončení prací. (3) Věc č. IV/M. 788 – AgrEVO/Marubeni ze dne 3. září 1996 (odstavce 9 a 10). (4) Věc č. IV/M. 891 – Deutsche Bank/Commerzbank/J. M. Voith ze dne 23. dubna 1997 (odstavec 7). (5) Věc č. IV/M. 791 – British Gas Trading Ltd/Group 4 Utility Services Ltd ze dne 7. října 1996 (odstavec 10); ke srovnání s věcí č. IV/M. 722 – Teneo/Merill Lynch/Bankers Trust ze dne 15. dubna 1996 (odsta- vec 15). 194 CS Úřední věstník Evropské unie 08/sv. 1 III. ZÁVĚREČNÉ POZNÁMKY 16. Vytvoření plně funkčního společného podniku je spojením ve smyslu článku 3 nařízení o spojování. Omezení přijatá mateřskými společnostmi společného podniku, která přímo souvisejí s uskutečněním spojení a jsou pro něj nezbytná („podpůrná omezení“), se hodnotí společně se samotným spojením (1). jování. Toto hodnocení se provádí v souladu s kritérii uvede- nými v čl. 85 odst. 1 a 3 Smlouvy s cílem zjistit, zda tento úkon je nebo není slučitelný se společným trhem. jiná omezení článku 85 Smlouvy na Použitelnost hospodářské soutěže, která nejsou ani podpůrnými ome- zeními spojování ani přímým důsledkem vytvoření společ- ného podniku, obvykle musí být přezkoumána Komisí na základě nařízení č. 17. Vytvoření plně funkčního společného podniku může v přímém důsledku vést ke koordinaci soutěžního chování podniků, které zůstávají nezávislé. Pro tyto případy stanoví čl. 2 odst. 4 nařízení o spojování, že takové kooperativní účinky jsou hodnoceny v rámci stejného postupu jako spo- 17. Výklad Komise článku 3 nařízení o spojování, pokud jde o společné podniky, se nedotýká výkladu, který může podat Soudní dvůr nebo Soud prvního stupně Evropských spole- čenství. (1) Viz sdělení Komise o podpůrných omezeních spojení, Úř. věst. C 203, 14. 8. 1990, s. 5


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 733/98 af Joan COLOM I NAVAL til Kommissionen. Gennemførelse af strukturfondene i 1994-1997

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU initiative
Structural Funds
implementation of the budget
multiannual financial framework

text: 2. 10. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 304/151 (98/C 304/228) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0732/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: EU-midler til Rheinland-Pfalz og Saarland siden januar 1996 Fra hvilke projekter og fonde har hhv. Rheinland-Pfalz og Saarland siden januar 1995 modtaget hvilke EF-midler, og hvem har de respektive modtagere v(cid:230)ret 1. til fremme af besk(cid:230)ftigelsen og til bek(cid:230)mpelse af langtidsarbejdslłsheden fra Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling? Fra Den Europ(cid:230)iske Socialfond? Fra EUGFL og andre EU-midler? 2. Til fremme af forskning og udvikling? Inden for universiteterne og de hłjere l(cid:230)reanstalter? Inden for det private erhvervsliv? 3. Til fremme af forbindelserne og handlen med de central- og łsteurop(cid:230)iske lande? 4. Fra programmerne inden for ungdomsomr(cid:229)det? 5. Fra programmerne inden for uddannelsesomr(cid:229)det? 6. 7. Inden for projekter for kvinder? Inden for kulturelle projekter? 8. Hvordan vurderer Kommissionen foranstaltningernes succes? 9. Hvor mange arbejdspladser er der i den forbindelse blevet skabt for hvilke erhvervsgrupper? 10. Har der v(cid:230)ret tale om tidsbegr(cid:230)nsede eller langsigtede arbejdspladser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (19. marts 1998) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (98/C 304/229) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0733/98 af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: Gennemfłrelse af strukturfondene i 1994-1997 Vil Kommissionen oplyse om fłlgende: › gennemfłrelsen pr. land og pr. m(cid:229)l af EF-stłtterammerne i forhold til programmeringen for 1997 samt forel(cid:230)gge et oversigtsskema for perioden 1994-1997 pr. land (jf. svarene p(cid:229) mine spłrgsm(cid:229)l 1877/96 og 1991/97), › gennemfłrelsen i forhold til programmeringen af EF-initiativerne i perioden 1994-1997? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (13. marts 1998) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 505/98 af Dominique SOUCHET til Kommissionen. Forbud mod anvendelse af drivgarn

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
Baltic Sea
UN resolution
anti-discriminatory measure
fishing area
fishing net
fishing regulations
fishing rights
fishing vessel
sea fishing

text: 11. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 386/21 For at styrke de kommende f(cid:230)llesskabsinitiativers effektivitet, synlighed og fornyende karakter p(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen derfor i sit forslag til generel forordning for den n(cid:230)ste programmeringsperiode for strukturfon- dene (1), at dens indsats udelukkende koncentreres p(cid:229) tre emner af f(cid:230)lles interesse med 5 % af midlerne: det gr(cid:230)nseoverskridende, landdistrikterne og lige muligheder i forbindelse med de menneskelige ressourcer. Budgetstigningen til fordel for strukturfondene błr trods en relativ nedgang i den del, der er afsat til f(cid:230)llesskabsinitiativerne, alligevel głre det muligt at gennemfłre aktioner af en bedre kvalitet. tv(cid:230)rnationale og tv(cid:230)rregionale samarbejde, udviklingen i Samtidig med at antallet af emner reduceres, er Kommissionen imidlertid klar over, at det er nłdvendigt at fastholde kvaliteten af den metode og de procedurer, der er knyttet til f(cid:230)llesskabsinitiativerne, for at bevare aktionernes fornyende karakter og deres v(cid:230)rditilv(cid:230)kst for EU samt omfanget af de partnerskaber, der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes. (1) KOM(98) 131 endelig udg. (98/C 386/025) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0503/98 af Dominique Souchet (I-EDN) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: Forbud mod anvendelse af drivgarn De Forenede Nationers resolution af 22. december 1989 fastsl(cid:229)r klart et forsigtighedsprincip, der har til hensigt at forbyde »store drivgarn« til havfiskeri, uanset hvilke omr(cid:229)der og fiskepladser, det drejer sig om. F(cid:230)llesskabet har allerede afgjort spłrgsm(cid:229)let vedrłrende en definition af »store drivgarn«, idet man ved forordning af 27. januar 1992, der er udarbejdet p(cid:229) grundlag af denne resolution, har fastsat deres l(cid:230)ngde til hłjst 2,5 km for fiskeri i Atlanterhavet og Middelhavet. Hvorfor łnsker Kommissionen at forbyde anvendelsen af drivgarn i Atlanterhavet, n(cid:229)r de allerede er begr(cid:230)nset til 2,5 km, og den tillader fiskeri med drivgarn p(cid:229) 21 km i (cid:216)stersłen? Mener Kommissionen, at dette tiltag er rimeligt, ikke-diskriminerende og retf(cid:230)rdigt? (98/C 386/026) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0505/98 af Dominique Souchet (I-EDN) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: Forbud mod anvendelse af drivgarn Ifłlge de seneste forslag fra Kommissionen, vil brugen af drivgarn blive forbudt i forbindelse med hłjsłfiskeri, men forsat v(cid:230)re tilladt i kystomr(cid:229)derne. Derved bliver fiskeri med drivgarn forbudt for franske fiskere, der fanger langfinnet tun, der lever i (cid:229)bent hav (den acoriske strłm), men tilladt alene for spanske fiskere, da en af denne arts vandreruter passerer forbi de spanske kantabriske kyster (den ibiriske strłm). Med andre ord bliver drivgarn et »tilladt fangstredskab« (det vil sige et selektivt fangstredskab, som er uskadeligt for sejladsen, tunens naturlige vandring osv. ) inden for 12 › słmilegr(cid:230)nsen, og et »forbudt fangstredskab« udenfor i internationalt farvand mere end 500 km fra kysterne. Kan Europa-Kommissionen redegłre for de videnskabelige, łkologiske eller tekniske sammenh(cid:230)nge, der retf(cid:230)rdigłr en s(cid:229)dan forskel i ordningerne, s(cid:229)ledes at de franske fiskere ikke fłler, at Spanien og Portugal bliver favoriseret p(cid:229) deres bekostning?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 662/98 af Nikitas KAKLAMANIS til Kommissionen. Opførelse af en atomreaktor ved Akköy

eurovoc_concepts:
Türkiye
nuclear accident
nuclear reactor
nuclear safety
nuclear weapon
quality standard
siting of power stations
technology assessment

text: 2. 10. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 304/143 (98/C 304/213) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0660/98 af Leonie van Bladel (UPE) til R(cid:229)det (16. marts 1998) Om: Hindringer fra nederlandsk side mod international efterforskning af narkotikakriminalitet Er R(cid:229)det klar over, at den nederlandske justitsminister (fra partiet D66) har afskediget Arthur Docters van 1. Leeuwen, som var statsadvokat i Haag? 2. Er R(cid:229)det bekendt med en hemmelig og personlig rapport nr. 913 af 21. januar 1982 fra den nederlandske milit(cid:230)re efterretningstjeneste, hvori Nederlandenes dav(cid:230)rende forsvarsminister og nuv(cid:230)rende udenrigsminister van Mierlo (D66) havde planer om at uddanne Surinams dav(cid:230)rende diktator Desi Bouterses efterretningstje- neste? Har R(cid:229)det gjort sig klart, at en diktators milit(cid:230)re efterretningstjeneste ikke bruges til andet end at 3. undertrykke civilbefolkningen? Er det R(cid:229)det bekendt, at det nederlandske justitsministerium har anmodet om international eftersłgning af 4. Surinams tidligere diktator Bouterse, som mist(cid:230)nkes for storstilet international kokainhandel? Er R(cid:229)det vidende om, at ministrene van Mierlo og Sorgdrager forrige (cid:229)r umuliggjorde anholdelsen af 5. Bouterse i Brasilien? Kender R(cid:229)det de n(cid:230)rmere omst(cid:230)ndigheder, der gjorde sig g(cid:230)ldende, da den offentlige anklager Charles 6. van der Voort, som var ansvarlig for eftersłgningen af Bouterse, blev forflyttet til ikke-aktiv tjeneste? Har R(cid:229)det gjort sig klart, at statsadvokaten i Haag, A. Docters van Leeuwen, i virkeligheden var den eneste, 7. som ville forts(cid:230)tte eftersłgningen og retsforfłlgningen af Bouterse? Er det R(cid:229)dets opfattelse, at der med afskedigelsen af Docters van Leeuwen er taget endnu et skridt til at 8. forpurre retsforfłlgningen af Desi Bouterse? Kan R(cid:229)det udtrykkeligt anmode Nederlandene om at lade statsadvokat Docters van Leeuwen genoptage 9. sine aktiviteter og forts(cid:230)tte bestr(cid:230)belserne p(cid:229) at anholde og retsforfłlge Bouterse? Svar (25. maj 1998) De spłrgsm(cid:229)l, som det (cid:230)rede medlem af Europa-Parlamentet har stillet, vedrłrer kun interne nederlandske anliggender. (98/C 304/214) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0662/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: Opfłrelse af en atomreaktor ved Akko¤y Som bekendt vil Tyrkiet i lłbet af april 1998 tr(cid:230)ffe afgłrelse om den type atomreaktor, der skal opfłres i det meget jordsk(cid:230)lvstruede omr(cid:229)de ved Akko¤y. I dette omr(cid:229)de findes bl. a. en biotop, der er hjemsted for den sj(cid:230)ldne og fredede delfinart, »Monachus-Monachus«. Det forlyder, at Tyrkiet vil v(cid:230)lge den canadiske reaktortype »Candu«, hvormed det som bekendt (ved hj(cid:230)lp af en s(cid:230)rlig fremgangsm(cid:229)de) er muligt at forłge den producerede m(cid:230)ngde plutonium, hvilket danner grundlag for produktion af atomv(cid:229)ben. Det er ikke tilf(cid:230)ldigt, at denne form for reaktorer er blevet opfłrt i meget susceptible omr(cid:229)der i lande som f. eks. Nordkorea, Indien, Pakistan og Kina. Visse kredse i USA og Canada har p(cid:229) det voldsomste kritiseret disse reaktorers kvalitet og sikkerhedsniveau, samtidig med at Canada p(cid:229) miljłtopmłdet i Kyoto (i december 1997) forpligtede sig til at lukke syv atomkraftv(cid:230)rker af denne type. Kan Kommissionen derfor oplyse, hvilke foranstaltninger den har til hensigt at iv(cid:230)rks(cid:230)tte med henblik p(cid:229) at forhindre, at en reaktor af denne type opfłres i et omr(cid:229)de, der ligger ganske f(cid:229) mil fra gr(cid:230)nsen til Den Europ(cid:230)iske Union?


title: WRITTEN QUESTION No. 733/98 by Joan COLOM I NAVAL to the Commission. Implementation of the Structural Funds 1994- 1995 (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
Community support framework
Structural Funds
use of aid

text: 22. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 402/25 (98/C 402/031) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0733/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Rakennerahastojen toteutus 1994›1995 Voiko komissio toimittaa seuraavat tiedot: › Miten yhteis(cid:246)n tukikehykset on toteutettu vuoden 1997 ohjelmissa maittain ja tavoitteittain? Mik(cid:228) on yhteenveto kaudelta 1994›1997 maittain (samalla tavalla kuin vastauksissa kysymyksiini 1877/96 ja 1991/ 97)? › Miten toteuttaminen on sujunut verrattuna yhteis(cid:246)aloitteiden ohjelmointiin kaudelle 1994-97? Komission j(cid:228)senen Erkki Liikasen komission puolesta antama t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228) vastaus (5. kes(cid:228)kuuta 1998) Toukokuussa 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyst(cid:228) kertomuksesta k(cid:228)y ilmi vuosien 1994›1997 rakennerahastojen toteutus. Kertomus sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) kaksi taulukkoa: vuosien 1994›1997 rakennerahastojen kokonaistoteutus ja Edinburghin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat sek(cid:228) vuoden 1997 rakenteellisten toimien toteutus. Kyseinen kertomus l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n suoraan arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin sihteerist(cid:246)lle. Taulukot sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t yksityiskohtaiset tiedot rakennerahastojen toteutuk- sesta ja niiss(cid:228) eritell(cid:228)(cid:228)n tavoitteiden, yhteis(cid:246)n aloitteiden ja j(cid:228)senvaltioiden osuus. Nykyisen ohjelmakauden lopulla voidaan verrata Edinburghissa my(cid:246)nnettyj(cid:228) kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja toteutettui- hin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoihin, ja siten saada mahdollisimman tarkkaa tietoa siit(cid:228), mit(cid:228) viel(cid:228) on toteuttamatta. (98/C 402/032) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0737/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Werner Langen (PPE) komissiolle (2. maaliskuuta 1998) Aihe: EU:n tavaramerkkidirektiivi EU:n tavaramerkkidirektiivi antaa erityissuojan merkkituotteiden valmistajille ja sallii n(cid:228)iden pit(cid:228)(cid:228) tuotteidensa hintatason keinotekoisesti korkeana. T(cid:228)m(cid:228) j(cid:228)rjestely n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kauppaoikeudellisesti eritt(cid:228)in arveluttavalta, koska se antaa merkkituotteiden valmistajille kansainv(cid:228)lisi(cid:228) sopimuksia paremman suojan. T(cid:228)m(cid:228) rajoittaa tavaralii- kenteen vapautta ja on kuluttajien etujen vastaista, koska kuluttajat viime k(cid:228)dess(cid:228) joutuvat maksamaan ylisuuret hinnat. Kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Millaisiksi komissio arvioi kilpailu- ja kuluttajapoliittiset vaikutukset, jotka ovat seurausta vuonna 1995 voimaan tulleen EU:n tavaramerkkidirektiivin aikaansaamista tavaroiden vapaan liikkuvuuden rajoituksista, ja miten komissio perustelee sen tosiasian, ett(cid:228) merkkituotteiden valmistajien edut menev(cid:228)t vapaakaupan ja kuluttajien etujen edelle? 2. Mit(cid:228) tietoja komissiolla on siit(cid:228), miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin EU:n tavaramerkkidirektiivi est(cid:228)(cid:228) merkkituotteiden edulli- semman maahantuonnin ja miten t(cid:228)m(cid:228) direktiivi on voimaantulonsa j(cid:228)lkeen vaikuttanut kansainv(cid:228)listen merkkituotteiden myyntihintoihin? 3. Mit(cid:228) tietoja komissiolla on tavaramerkkidirektiivin soveltamisesta Euroopan unionin j(cid:228)senvaltioissa, ja voiko komissio vahvistaa, ett(cid:228) esimerkiksi Belgiassa direktiivin soveltaminen rinnakkaistuonnin est(cid:228)miseksi on tuomittu oikeuden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)ksi?


title: WRITTEN QUESTION No. 521/98 by Shaun SPIERS to the Commission. Local Exchange Transfer Schemes (LETS)

eurovoc_concepts:
EU national
European social policy
France
United Kingdom
anti-discriminatory measure
associative movement
freedom of association
job creation
local employment initiative
social economy

text: 9. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 310/77 (98/C 310/101) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0514/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Edouard des Places (I-EDN) (19. helmikuuta 1998) Aihe: Sisa¤markkinat ja maatalouden suuntaviivoja koskeva lakiluonnos Ranskassa maatalousministerio¤ on esitta¤nyt maantalousja¤rjesto¤ille maatalouden suuntaviivoja koskevan laki- luonnoksen, jonka I kappaleessa ehdotetaan (cid:148)alueellisten maanviljelyssopimusten(cid:148) (CTE) luomista. Na¤ma¤ sopimukset, jotka kattaisivat kaiken viljelystoiminnan, allekirjoitettaisiin asianomaisen viranomaisen kanssa ja ne sisa¤lta¤isiva¤t toimenpideohjelman, joka ottaa huomioon tavaroita ja palveluja koskevat tuotantota- voitteet, maanka¤yto¤n ja ympa¤risto¤nsuojelun, ja ne olisivat kansallisten ja alueellisten suuntaviivojen mukaisia. Alueellisten maanviljelyssopimusten rahoittamista koskevan rahaston perustamiseen liittyva¤ssa¤ perusteluosan 3 artiklassa esiteta¤a¤n selkea¤sti, etta¤ kyseisen rahaston toimintaa rahoitettaisiin aluksi kansallisin ma¤a¤ra¤rahoin ja ta¤ma¤n ja¤lkeen yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisesta johtuvien tukimuutosten yhteydessa¤ vapautuvilla ma¤a¤ra¤rahoilla. Ovatko alueellisten maanviljelyssopimusten ka¤ytto¤o¤noton myo¤ta¤ myo¤nnetta¤va¤t lisa¤avustukset, jotka lisa¤isiva¤t kilpailun va¤a¤ristymista¤ eri ja¤senvaltioiden tuottajien va¤lilla¤, komission mielesta¤ sisa¤markkinoiden sa¤a¤nto¤jen mukaisia? Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 1998) EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan nojalla komissiolle on annettava tieto tuen myo¤nta¤mista¤ tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, etta¤ se voi esitta¤a¤ huomautuksensa. Jos komissio katsoo alustavan tarkastelun ja¤lkeen, etta¤ ta¤llainen suunnitelma ei 92 artiklan mukaan sovellu yhteismarkkinoille, se aloittaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Ja¤senvaltio, jota asia koskee, ei saa periaatteessa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteita¤, ennen kuin menettelyssa¤ on annettu lopullinen myo¤nteinen pa¤a¤to¤s. Komissio pyrkii varmistamaan yhteiso¤n lainsa¤a¤da¤nno¤n noudattamisen, kun ja¤senvaltiot myo¤nta¤va¤t maatalous- alan tukea. Komissio ei voi kuitenkaan ottaa kantaa ta¤ha¤n asiaan, koska arvoisan parlamentin ja¤senen tarkoittamia tukikysymyksia¤ ei ole viela¤ saatettu sen ka¤sitelta¤va¤ksi edella¤ mainitun artiklan mukaisesti. (98/C 310/102) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0521/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Shaun Spiers (PSE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Local Exchange Transfer Schemes (LETS) -ja¤rjestelma¤ Onko komissio tietoinen kahden Ranskassa asuvan britin tapauksesta, jossa heida¤t tuomittiin sakkoihin osallistumisesta LETS-ja¤rjestelma¤a¤n? LETS-ja¤rjestelmissa¤ osallistujat auttavat toisiaan saaden vastapalveluk- seksi symbolisia rahakkeita, joita myo¤hemmin voi ka¤ytta¤a¤ muihin palveluihin, kuten lastenvahdin saamiseen, puutarhatyo¤ho¤n tai pieniin remonttito¤ihin. Ja¤rjestelma¤ on osuustoiminnallisen tai sosiaalisen talouden nousevia osa-alueita. Ranskan tyo¤ministerio¤ on hyva¤ksynyt 240 LETS-ja¤rjestelma¤a¤, useita muita toimii ympa¤ri EU:ta. Onko komissiolla aikomusta edista¤a¤ LETS-ja¤rjestelmia¤, jotka voivat vaikuttaa voimakkaasti kansalaisyhteiskun- nan vahvistamiseen ja sosiaalista syrja¤ytyneisyytta¤ vastaan toimimiseen? Harkitseeko se tutkimuksia, jotka selvitta¤isiva¤t ilmio¤n laajuutta EU:ssa? Aikooko se esta¤a¤ ja¤senvaltioita syrjima¤sta¤ LETS-ja¤rjestelmia¤?


title: WRITTEN QUESTION No. 662/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Installation of hazardous nuclear reactor at Akkuyu

text: 2. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 304/143 (98/C 304/213) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0660/98 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Leonie van Bladel (UPE) (16. maaliskuuta 1998) Aihe: Alankomaat jarruttavat huumerikollisen kansainva¤lisia¤ etsinto¤ja¤ 1. Onko neuvoston puheenjohtaja tietoinen siita¤, etta¤ Alankomaiden oikeusministeri, joka edustaa D66- puoluetta, on esitta¤nyt, etta¤ Haagin kaupungin virallinen syytta¤ja¤ Arthur Docters van Leeuwen pida¤tetta¤isiin virantoimituksesta? 2. Onko neuvosto tietoinen Alankomaiden 21. tammikuuta 1982 pa¤iva¤tysta¤ salaisesta ja luottamuksellisesta Larnid-raportista nro 913, jossa Alankomaiden silloinen puolustusministeri ja nykyinen ulkoministeri H. A. F. M. O. van Mierlo (D66) tarjosi koulutusta silloisen Surinamen diktaattorin Desi Boutersen tiedustelupal- velulle? Ymma¤rta¤a¤ko¤ neuvosto, etta¤ diktaattorin alaista tiedustelupalvelua ei ka¤yteta¤ muuhun kuin kansalaisten 3. lannistamiseen? 4. Onko neuvosto tietoinen, etta¤ Alankomaiden oikeuslaitos on julistanut kansainva¤lisen etsinta¤kuulutuksen laajamittaisesta kansainva¤lisesta¤ kokaiinikaupasta epa¤illyn Surinamen entisen diktaattorin Desi Boutersen lo¤yta¤miseksi? Onko neuvosto tietoinen, etta¤ ministerit Van Mierlo ja Sordrager estiva¤t viime vuonna Boutersen 5. pida¤tyksen Brasiliassa? Onko neuvosto tietoinen, missa¤ olosuhteissa Boutersen etsinno¤ista¤ vastuussa oleva oikeusviranomainen 6. Charles van der Voort pida¤tettiin virantoimituksesta? Ymma¤rta¤a¤ko¤ neuvosto, etta¤ Haagin kaupungin virallinen syytta¤ja¤ Arthur Docters van Leeuwen on ainoa, 7. joka haluaa jatkaa Boutersen etsinto¤ja¤ ja oikeudellisia tutkimuksia? Eiko¤ neuvosto katsokin, etta¤ Arthur Docters van Leeuwenin pida¤tta¤minen virantoimituksesta on vain yksi 8. lisa¤vaihe Boutersen etsinto¤ihin liittyvien turhautumien sarjassa? Voisiko neuvosto kehottaa Alankomaita toimimaan niin, etta¤ virallinen syytta¤ja¤ Arthur Docters van 9. Leeuwen voisi palata tyo¤ho¤nsa¤ ja jatkaa Boutersen mahdollisesti pida¤tykseen johtavia etsinto¤ja¤? Vastaus (25. toukokuuta 1998) Arvoisan Euroopan parlamentin ja¤senen esitta¤ma¤t kysymykset liittyva¤t yksinomaan Alankomaiden sisa¤isiin asioihin. (98/C 304/214) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0662/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Vaarallisen ydinreaktorin sijoittaminen Akkuyuun Kuten tiedeta¤a¤n, Turkki aikoo tehda¤ pa¤a¤to¤ksen huhtikuussa 1998 siita¤, minka¤ tyyppinen ydinreaktori tullaan sijoittamaan Akkuyun eritta¤in maanja¤ristysalttiille alueelle. Alue on muun muassa harvinaisen ja rauhoitetun hyljelajin (cid:148)MONACHUS-MONACHUS(cid:148) elinalue. Saatujen tietojen mukaan Turkki suunnittelee valitsevansa kanadalaisen (cid:148)CANDU(cid:148) -tyyppisen reaktorin, jossa (erityisen menetelma¤n avulla tuotetun) ydinaseiden valmistukseen tarvittavan plutoniumin ma¤a¤ra¤ on suurempi. Ei ole sattuma, etta¤ ta¤llaisia reaktoreita on sijoitettu esimerkiksi Pohjois-Korean, Intian, Pakistanin ja Kiinan herkille alueille. USA:n ja Kanadan asianosaiset tahot ovat kritisoineet ta¤llaisten reaktoreiden turvallisuutta ja laatua ja Kanada sitoutui Kiotossa (viime joulukuussa) pidetyssa¤ ympa¤risto¤konferenssissa sulkemaan seitsema¤n (cid:148)CANDU(cid:148) -tyyppista¤ reaktoria. Voiko Euroopan unioni ilmoittaa, mita¤ toimenpiteita¤ se aikoo toteuttaa esta¤a¤kseen sen, ettei (cid:148)CANDU(cid:148) -tyyppista¤ reaktoria liiteta¤ verkkoon vain muutaman mailin pa¤a¤ssa¤ EU:n ulkorajasta?


title: Kommissionens tillkännagivande om begreppet självständigt fungerande gemensamma företag enligt rådets förordning (EEG) nr 4064/89 om kontroll av företagskoncentrationer

text: 2. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 66/1 I (Meddelanden) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS TILLKÄNNAGIVANDE om begreppet självständigt fungerande gemensamma företag enligt rådets förordning (EEG) nr 4064/89 om kontroll av företagskoncentrationer (98/C 66/01) (Text av betydelse för EES) I. INLEDNING II. GEMENSAMMA FÖRETAG ENLIGT ARTIKEL 3 I KONCENTRATIONS-FÖRORDNINGEN 1. Gemensam kontroll 2. Strukturförändring av företag III. SLUTKOMMENTAR I. INLEDNING 2. 1. Syftet med detta tillkännagivande är att ge en orientering om hur kommissionen tolkar artikel 3 i rådets förordning (EEG) nr 4064/89 (1), ändrad genom förordning (EEG) nr 1310/97 av den 30 juni 1997 (2), nedan kallad koncentrationsför- ordningen, med hänsyn till gemensamma före- tag (3). (1) EGT L 395, 30. 12. 1989, s. 1 och EGT L 257, 21. 9. 1990, s. 13 (rättelse). (2) EGT L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (3) Kommissionen avser att i vederbörlig ordning ge vägledning avseende tolkningen av artikel 2. 4 i koncentrationsförord- ningen. I avvaktan på fastställandet av sådan vägledning hänvisas intresserade parter till de principer som anges i paragraferna 17-20 i kommissionens tillkännagivande om koncentrativa och kooperativa gemensamma företag (EGT C 385, 31. 12. 1994, s. 1). Detta tillkännagivande ersätter tillkännagivandet om skillnaden mellan koncentrativa och koopera- tiva gemensamma företag. Ändringarna av tillkän- nagivandet återspeglar ändringarna av koncentra- tionsförordningen samt kommissionens erfarenhe- ter av tillämpningen av koncentrationsförord- ningen sedan den trädde i kraft den 21 september 1990. De principer som slås fast i detta tillkänna- givande kommer att följas och utvecklas ytterligare genom kommissionens praxis i enskilda ärenden. 3. Enligt kommissionens konkurrensregler är gemen- samma företag sådana företag som kontrolleras gemensamt av två eller flera företag (4). I praktiken omfattar de gemensamma företagen ett brett spekt- (4) Begreppet gemensam kontroll fastställs i tillkännagivandet om begreppet koncentration. C 66/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 98 4. 5. 6. rum av transaktioner, från koncentrationsliknande transaktioner till samarbete för särskilda funk- tioner såsom forskning och utveckling, tillverkning eller distribution. Gemensamma företag faller inom ramen för kon- centrationsförordningen om de uppfyller de krav på en koncentration som ställs i artikel 3 i förord- ningen. Enligt det tjugotredje stycket i ingressen, beaktan- demeningen oräknad, till förordning (EEG) 4064/ 89 bör begreppet koncentration definieras på ett sådant sätt att det endast omfattar transaktioner som medför en varaktig förändring i de berörda företagens struktur. De strukturella förändringar som koncentrationer medför återspeglar ofta en dynamisk omstrukture- ringsprocess på de berörda marknaderna. De är tillåtna enligt koncentrationsförordningen om de inte vållar konkurrensstrukturen allvarlig skada genom att skapa eller förstärka en dominerande ställning. 7. I koncentrationsförordningen behandlas begreppet självständigt fungerande gemensamma företag i artikel 3. 2 på följande sätt: Bildandet av ett gemensamt företag som på varak- tig basis fyller en autonom ekonomisk enhets samt- liga funktioner, utgör en koncentration enligt punkt 1 b. II. GEMENSAMMA FÖRETAG ENLIGT ARTIKEL 3 I KONCENTRATIONS-FÖRORDNINGEN 8. För att en transaktion skall vara en koncentration enligt artikel 3 i koncentrationsförordningen måste den uppfylla följande krav: 1. Gemensam kontroll 9. Ett gemensamt företag kan falla inom ramen för koncentrationsförordningen om två eller flera före- tag, dvs. moderbolag, förvärvar gemensam kontroll över företaget (artikel 3. 1 b). Begreppet kontroll fastställs i artikel 3. 3. I artikeln föreskrivs att kontrollen grundar sig på möjligheten att utöva ett inflytande på ett företag, vilket bestämmande bestäms av både faktiska och rättsliga förhållan- den. 10. Principerna för att fastställa om gemensam kon- troll föreligger fastställs närmare i kommissionens tillkännagivande om begreppet koncentration (5). (5) Punkterna 18-39. 2. Strukturförändring av företag 11. I artikel 3. 2 föreskrivs att det gemensamma före- taget på varaktig basis måste fylla en autonom ekonomisk enhets samtliga funktioner. Gemen- samma företag som uppfyller detta krav medför en varaktig förändring i de berörda företagens struk- tur. De benämnes i detta tillkännagivande ”själv- ständigt fungerande” gemensamma företag (6). 12. Detta innebär väsentligen att ett gemensamt före- tag måste vara verksamt på en marknad och fylla de funktioner som normalt fylls av företag som är verksamma på samma marknad. För att göra detta måste det gemensamma företaget ha en ledning som är engagerad i skötseln av den löpande verk- samheten och ha tillgång till tillräckliga resurser inbegripet kapital, anställda och tillgångar (mate- riella och immateriella tillgångar) för att på varak- tig basis bedriva sina affärsaktiviteter inom det område som anges i avtalet om upprättandet av det gemensamma företaget. 13. Ett gemensamt företag är inte självständigt funge- rande om det endast tar över en viss funktion inom moderbolagens affärsverksamhet utan att få till- träde till marknaden. Detta är fallet exempelvis för gemensamma företag som är begränsade till forsk- ning och utveckling eller tillverkning. Sådana gemensamma företag är underställda sina moder- bolags affärsverksamhet. Detta är fallet också när ett gemensamt företag huvudsakligen är begränsat till distribution eller försäljning av moderbolagens produkter och därför i huvudsak fungerar som försäljningsagentur. Det faktum att ett gemensamt företag använder sig av distributionsnätet eller för- säljningsstället för ett eller flera av sina moderbo- lag hindrar normalt inte att det kan anses som ”självständigt fungerande” så länge moderbolagen endast är ombud för det gemensamma företa- get (7). (6) Ärende IV/M. 527 Thomson, CSF/Deutsche Aerospace av den 2 december 1994 (punkt 10) — immaterialrättigheter, ärende IV/M. 560 EDS/Lufthansa av den 11 maj 1995 (punkt 11) — underleveranser, ärende IV/M. 585 Voest Alpine Industriean- lagenbau GmbH/Davy International Ltd av den 7 september 1995 (punkt 8) — det gemensamma företagets rätt att begära ytterligare expertis och personal från sina moderbolag, ärende IV/M. 686 Nokia/Autoliv av den 5 februari 1996 (punkt 7) gemensamt företag som kan ingå ”serviceavtal” med ett moderbolag och flytta från moderbolagets verksam- hetsort, ärende IV/M. 791 British Gas trading Ltd/Group 4 Utility Services Ltd av den 7 oktober 1996 (punkt 9) — ett gemensamt företags tillgångar kommer att överföras på ett leasingbolag och hyras av det gemensamma företaget, (7) Ärende IV/M. 102, TNT/Canada Post osv. av den 2 december 1991 (punkt 14). 2. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 66/3 14. Moderbolagens starka närvaro på marknader i tidigare eller senare led är en faktor som bör beaktas vid bedömningen av om ett gemensamt företag är självständigt fungerande i de fall då närvaron leder till betydande försäljningar eller köp mellan moderbolagen och det gemensamma företaget. Det faktum att det gemensamma företa- get är nästan helt beroende av försäljningen till sina moderbolag eller av köp från dessa endast under en första inledningsfas påverkar normalt inte det gemensamma företagets självständiga funktion. En sådan inledningsfas kan vara nödvändig för att etablera det gemensamma företaget på en mark- nad. Den är normalt inte längre än tre år, beroende på de särskilda förhållandena på den ifrågavarande marknaden (8). fungerande gemensamt företag. En handelsmark- nad kännetecknas av att det finns företag som är specialiserade på försäljning och distribution av produkter utan att vara vertikalt integrerade för- utom de företag som är integrerade, och där olika leverantörskällor står till buds för produkterna i fråga. Dessutom kan många handelsmarknader kräva operatörer som investerar inom särskilda områden såsom försäljningsställen, lagerhållning, lagerbyggnader, depåer, transportflottor och sälj- personal. För att utgöra ett självständigt funge- rande gemensamt företag på en handelsmarknad måste ett företag ha de nödvändiga anläggningarna och sannolikt få en betydande del av sina leveran- ser inte endast från sina moderbolag utan också från andra konkurrerande källor (10). Om avsikten är att försäljningen från det gemen- samma företaget till moderbolagen skall ske på varaktig basis är den avgörande frågan huruvida det gemensamma företaget, oberoende av denna försäljning, är inriktat på att spela en aktiv roll på marknaden. I detta hänseende är den relativa ande- len av denna försäljning jämfört med det gemen- samma företagets totalproduktion en viktig faktor. En annan faktor är att försäljningen till moderbo- lagen sker på grundval av normala handels- villkor (9). I förhållande till köp som det gemensamma före- taget gjort från sina moderbolag kan det gemen- samma företagets självständigt fungerande karaktär ifrågasättas i synnerhet om endast ett obetydligt mervärde tillförs de berörda produkterna eller tjän- sterna av det gemensamma företaget. I en sådan situation kan det gemensamma företaget påminna mer om en gemensam försäljningsagentur. Om, i motsats till denna situation, ett gemensamt företag är verksamt på en handelsmarknad och fyller ett handelsföretags normala funktioner på en sådan marknad, är det dock vanligen inte en underord- försäljningsagentur utan ett självständigt nad (8) Ärende IV/M. 560 EDS/Lufthansa av den 11 maj 1995 (punkt 11), ärende IV/M. 686 Nokia/Autoliv av den 5 februari 1996 (punkt 6), att jämföras med ärende IV/M. 904 RSB/Tenex/ Fuel Logistics av den 2 april 1997 (punkterna 15-17) och ärende IV/M. 979 Preussag/Voest-Alpine av den 1 oktober 1997 (punkterna 9-12). Ett specialfall föreligger när det gemensamma företagets försäljning till moderbolaget förorsa- kas av ett rättsligt monopol i det marknadsled som följer efter det gemensamma företaget (ärende IV/M. 468 Siemens/ Italtel av den 17 februari 1995 [punkt 12]), eller om försälj- ningen till ett moderbolag består av biprodukter, som är mindre viktiga för det gemensamma företaget (ärende IV/ M. 550 Union Carbide/Enichem av den 13 mars 1995 [punkt 14]). (9) Ärende IV/M. 556 Zeneca/Vanderhave av den 9 april 1996 (punkt 8), ärende IV/M. 751 Bayer/Hüls av den 3 juli 1996 (punkt 10). 15. Dessutom måste syftet vara att det gemensamma företaget skall bedriva verksamhet på varaktig basis. Det faktum att moderbolagen tilldelar det gemensamma företaget de ovan angivna resurserna visar vanligen att så är fallet. Vidare innehåller avtal om bildande av ett gemensamt företag ofta bestämmelser om olika eventualiteter, t. ex. vid konkurs för det gemensamma företaget eller vid grundläggande meningsskiljaktigheter mellan mo- derbolagen (11). Detta kan uppnås genom införli- vandet av bestämmelser om en eventuell upplös- ning av det gemensamma företaget eller om möjlig- heten för ett eller flera moderbolag att dra sig ur det gemensamma företaget. Sådana bestämmelser hindrar inte att det gemensamma företaget kan anses bedriva verksamhet på varaktig basis. Det- samma gäller vanligen när avtalet närmare anger det gemensamma företagets varaktighet, om denna är tillräckligt lång för att medföra en varaktig förändring i de berörda företagens struktur (12), eller om avtalet innehåller bestämmelser om en eventuell fortsättning av det gemensamma företaget utöver denna period. I motsats till detta anses det gemensamma företaget inte bedriva verksamhet på varaktig basis om det har bildats för en kort, begränsad tid. Detta skulle vara fallet exempelvis om ett gemensamt företag bildades för ett särskilt projekt såsom uppförandet av ett kraftverk, men det gemensamma företaget inte kommer att vara engagerat i driften av kraftverket efter det att det har byggts färdigt. (10) Ärende IV/M. 788 AgrEVO/Marubeni av den 3 september 1996 (punkterna 9 och 10). (11) Ärende IV/M. 891 Deutsche Bank/Commerzbank/J. M. Voith av den 23 april 1997 (punkt 7). (12) Ärende IV/M. 791 British Gas Trading Ltd/Group 4 Utility Services Ltd av den 7 oktober 1996, (punkt 10), att jämföras med ärende IV/M. 722 Teneo/Merill Lynch/Bankers Trust av den 15 april 1996 (punkt 15). C 66/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 98 III. SLUTKOMMENTAR 16. Bildandet av ett självständigt fungerande gemen- samt företag utgör en koncentration enligt artikel 3 i koncentrationsförordningen. Begränsningar som godtas av det gemensamma företagens moderbolag och som är direkt relaterade till och nödvändiga för genomförandet av koncentrationen (accesso- riska begränsningar) kommer att bedömas tillsam- mans med själva koncentrationen (13). Vidare kan bildandet av ett självständigt funge- rande gemensamt företag som en direkt följd med- föra samordning av konkurrensbeteendet hos före- tag som förblir självständiga. I sådana fall anger artikel 2. 4 i koncentrationsförordningen att sådana samordningsaspekter kommer att bedömas inom samma förfarande som koncentrationen. Denna bedömning kommer att göras enligt de kriterier som anges i artikel 85. 1 och 85. 3 i EEG-fördraget för att avgöra huruvida transaktionen är förenlig med den gemensamma marknaden. Vad gäller övriga konkurrensbegränsningar som varken är accessoriska eller en direkt följd av att det gemensamma företaget bildats, kommer kom- missionen vanligen att behöva undersöka tillämp- ligheten av artikel 85 på dessa begränsningar med hjälp av förordning nr 17. 17. Kommissionens tolkning av artikel 3 vad gäller gemensamma företag föregriper inte den tolkning som Europeiska gemenskapernas domstol eller förstainstansrätt kan komma att göra. (13) Se kommissionens tillkännagivande om accessoriska konkur- rensbegränsningar i samband med koncentrationer (EGT C 203, 14. 8. 1990, s. 5)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 531/98 του Concepcio FERRER προς την Επ τροπή. Πρόγραμμα RAPHAEL

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
aid system
architectural heritage
cultural policy
heritage protection
museum
project evaluation
vocational training

text: C 304/126 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 2. 10. 98 (98/C 304/190) GRAPTH ERVTHSH E-0524/98 ypobolh· : Susan Waddington (PSE) prow thn Epitroph· (2 Marti·oy 1998) Ue·ma: Prov· uhsh orisme·nvn eidv· n diatrofh·w Oi tre·xoysew diaitologike·w symboyle·w presbey·oyn th mei·vsh thw katana·lvshw kre·atow, ga·laktow, liparv· n kai za·xarhw kai thn ay·jhsh thw katana·lvshw laxanikv· n kai froy·tvn. Eno·cei tvn anvte·rv, pro·sfata dhmosiey·mata ston Ty·po, sto HB, ane·feran o·ti e·na tmh·ma toy proy¤pologismoy· thw KGP xrhsimopoiei·tai gia thn prov· uhsh thw katana·lvshw kre·atow kai galaktokomikv· n proi¤o·ntvn kai o·xi laxanikv· n kai froy·tvn. Ta dhmosiey·mata ayta· yposthri·zoyn loipo·n o·ti h KGP den provuei· thn isorrophme·nh diatrofh·. Ei·nai svsta· ayta· ta dhmosiey·mata, kai an nai, poia· me·tra skopey·ei na la·bei h Epitroph· gia na enuarry·nei thn katana·lvsh fre·skvn froy·tvn kai laxanikv· n sto me·llon; Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono· matow thw Epitroph· w (12 Marti·oy 1998) H Epitroph· plhroforei· to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy o·ti o koinotiko·w proy¤pologismo·w gia thn prov· uhsh tvn gevrgikv· n proi¤o·ntvn apoble·pei, kyri·vw, sthn enua·rrynsh thw katana·lvshw orisme·nvn opvrokhpeytikv· n. (cid:201)tsi, to Symboy·lio ue·spise me·tra prov· uhshw gia ta mh·la, ta esperidoeidh·, tiw stafi·dew kai toyw karpoy·w me ke·lyfow anti·stoixa, stoyw kanonismoy·w (EOK) ariu. 1195/90 (1), (EOK) ariu. 1201/90 (2), (EK) ariu. 399/94 (3) kai (EK) ariu. 2200/96 (4) (a·ruro 54). Epiple·on, o·pvw proky·ptei apo· ton kanonismo· (EK) ariu. 220/96 sxetika· me th metarry·umish toy tome·a tvn opvrokhpeytikv· n, h Epitroph· xorhgei· oikonomikh· eni·sxysh sta epixeirhsiaka· progra·mmata tvn organv· sevn paragvgv· n, efo·son ta progra·mmata ayta· dy·nantai na perilamba·noyn ene·rgeiew prov· uhshw. Shmantiko· me·row toy koinotikoy· proy¤pologismoy· gia thn prov· uhsh tvn gevrgikv· n proi¤o·ntvn proori·zetai, loipo·n, sthn prov· uhsh tvn nvpv· n opvrokhpeytikv· n. Oi ekstratei·ew prov· uhshw proble·poyn, se taktikh· ba·sh, ene·rgeiew poy katadeikny·oyn po·so vfe·limj ei·nai gia thn ygei·a h katana·lvsh tvn proanafero·menvn proi¤o·ntvn. To i·dio isxy·ei kai gia thn ekstratei·a enua·rrynshw thw katana·lvshw elaiola·doy, sto plai·sio thw opoi·aw di·detai e·mfash sth ureptikh· aji·a thw mesogeiakh·w diatrofh·w, sthn opoi·a to elaio·lado kauv· w kai ta froy·ta kai ta laxanika· pai·zoyn shmantiko· ro·lo. (1) EE L 119 thw 11. 5. 1990. (2) EE L 119 thw 11. 5. 1990. (3) EE L 54 thw 25. 2. 1994. (4) EE L 297 thw 21. 11. 1996. (98/C 304/191) GRAPTH ERVTHSH E-0531/98 ypobolh· : Concepcio· Ferrer (PPE) prow thn Epitroph· (2 Marti·oy 1998) Ue·ma: Pro·gramma RAPHAEL H Epitroph· epe·leje 92 apo· tiw 841 prota·seiw e·rgvn poy ypoblh·uhkan gia thn prostasi·a thw politistikh·w klhronomia·w, sto plai·sio toy progra·mmatow RAPHAEL, ta opoi·a ua xrhmatodothuoy·n synolika· me 9,2 ekat. Ecu. Lamba·nontaw ypo·ch o·ti ta 92 ayta· e·rga xvri·suhkan se pe·nte diaforetike·w dra· seiw, ua mporoy·se h Epitroph· na anafe·rei poia· e·rga egkri·uhkan se ka·ue mi·a apo· tiw dra·seiw ayte·w, ana· kra·tow me·low, se poio·n organismo· xorhgh·uhke h boh·ueia, poio· ei·nai to y·cow thw boh·ueiaw kai poio·w o skopo·w thw; Apa· nthsh toy k. Oreja ej ono·matow thw Epitroph· w (14 Aprili·oy 1998) H Epitroph· ua h·uele na plhroforh·sei to Ajio·timo Me·low o·ti h efarmogh· toy progra· mmatow Raphael gia to 1997 aforoy·se thn epilogh· 92 sxedi·vn kai gia tiw pe·nte dra·seiw toy progra·mmatow synolika·. O ariumo·w tvn sxedi·vn kai oi xorhgh·seiw apo· ton proy¤pologismo· ana· dra·sh e·xoyn vw ejh·w: › Dra·sh 1 › Gegono·ta kai prvtoboyli·ew dia·doshw miaw eyrvpai¤kh·w dia· stashw ype·r thw prostasi·aw kai ayjhme·nhw epi·gnvshw thw eyrvpai¤kh·w politistikh·w klhronomia·w: apo· ta 511 sxe·dia poy ypoblh·uhkan, epile·xuhkan ta 43 kai epixorhgh·uhkan me 1,80 ekat. Ecu• › Dra·sh 2 › Synergasi·a sthn ana·ptyjh uematikv· n dikty·vn metajy· tvn eyrvpai¤kv· n moysei·vn: apo· ta 103 sxe·dia poy ypoblh·uhkan, epile·xuhkan ta 13 kai epixorhgh·uhkan me 2,55 ekat. Ecu•