title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 782/98 του James PROVAN προς την Επ τροπή. Ωοτόκες όρνιθες σε συστοιχίες κλωβών

eurovoc_concepts:
Community body
application of EU law
foodstuffs legislation
intensive livestock farming
laying poultry
plant health legislation
protection of animals
recruitment
veterinary inspection
veterinary legislation

text: C 310/128 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 9. 10. 98 Eja·lloy, pre·pei na shmeivuei· o·ti, o·pvw apodeikny·etai apo· th grafikh· para·stash ariu. 3, stiw 31 Dekembri·oy 1997 peri·poy to 90% tvn RAL ypa·gontan sthn tre·xoysa peri·odo programmatismoy·. Synepv· w, to megaly·tero me·row tvn analh·cevn ypoxrev· sevn prin apo· th shmerinh· peri·odo programmatismoy· e·xei ekkauaristei·. Te·low, sto ajio·timo me·low gnvstopoiei·tai o·ti h shmerinh· ergasi·a thw Epitroph·w e·xei vw antikei·meno ta auroistika· dedome·na 1994-1997 sxetika· me thn ekte·lesh tvn analh·cevn ypoxrev· sevn kai plhrvmv· n tvn pistv· sevn tvn diarurvtikv· n tamei·vn, kauv· w kai thn eje·lijh tvn RAL ana· tamei·o kai ana· kra·tow me·low. Mo·liw oloklhrvuoy·n oi ergasi·ew ayte·w, ta apotele·smata· toyw ua koinopoihuoy·n sthn armo·dia gia ton proy¤pologismo· arxh·. (98/C 310/172) GRAPTH ERVTHSH E-0782/98 ypobolh· : James Provan (PPE) prow thn Epitroph· (18 Marti·oy 1998) Ue·ma: Voto·kew o·rniuew se systoixi·ew klvbv· n Ba·sei toy a·ruroy7 thw odhgi·aw 88/166/EOK (1) sxetika· me tiw ela·xistew prodiagrafe·w gia thn prostasi·a tvn voto·kvn orni·uvn se systoixi·ew klvbv· n, h Epitroph· kalei·tai na probei· se ele·gxoyw prokeime·noy na diasfali·sei o·ti oi en lo·gv prodiagrafe·w throy·ntai apo· o·loyw me eniai·o tro·po. Tv· ra poy h armo·dia gia toyw kthniatrikoy·w ele·gxoyw yphresi·a e·xei apokth·sei ne·o o·noma, ne·a kentrika· grafei·a kai diaue·tei perisso·teroyw epiuevrhte·w, proti·uetai h Epitroph· na apokaly·cei ton ariumo· tvn ele·gxvn poy pragmatopoih·uhkan to 1997 se mona·dew ektrofh·w voto·kvn orni·uvn se systoixi·ew klvbv· n; Pistey·ei h Epitroph· o·ti oi diata·jeiw thw odhgi·aw 88/166/EOK efarmo·zontai plh·rvw se o·la ta kra·th me·lh; (1) EE L 74, thw 19. 3. 1988, sel. 83 Apa· nthsh thw kaw Bonino ej ono·matow thw Epitroph· w (16 Aprili·oy 1998) To Grafei·o Trofi·mvn kai Kthniatrikv· n Uema· tvn e·xei epifortistei· me eyry· fa·sma armodioth·tvn o·son afora· thn parakoloy·uhsh toy tro·poy me ton opoi·on efarmo·zetai h koinotikh· nomouesi·a gia ta kthniatrika· ue·mata, ta tro·fima kai thn ygei·a tvn fytv· n. Sh·mera ypa·rxoyn 46 epiuevrhte·w sto Grafei·o ayto·. (cid:201)na me·row tvn shmerinv· n po·rvn kthniatrikh·w epiuev· rhshw sto Grafei·o e·xei diateuei· h·dh eidika· sthn parakoloy·uhsh tvn ele·gxvn eyzvi·aw tvn zv· vn, an kai ayto· parame·nei prow to paro·n mikro· me·row toy e·rgoy epiuev· rhshw toy Grafei·oy. Lo·gv toy ychlo·tatoy fo·rtoy ergasi·aw poy sxeti·zetai me th spoggio·morfh egkefalopa·ueia tvn booeidv· n, kauv· w kai thw ana·gkhw na ypa·rxei antapo·krish se e·ktaktew ana·gkew o·son afora· thn ygei·a, den e·gine dynato· na symperilhfuei· sto pro·gramma apostolh·w gia to 1997 o tome·aw thw eyzvi·aw tvn zv· vn ston opoi·on anafe·retai o k. boyleyth·w. Vsto·so h Eyrvpai¤kh· Epitroph· ayja·nei h·dh shmantika· ton ariumo· toy prosvpikoy· poy e·xei diateuei· sto Grafei·o v· ste na epitrapei· se ayto· na anala·bei to plh·rew fa·sma tvn kauhko·ntvn toy. Anapo·feykta ayth· h diadikasi·a proslh·cevn kauv· w kai h oloklh·rvsh thw anagkai·aw epimo·rfvshw toy prosvpikoy· ua xreiastoy·n ka·poio xro·no. Par(cid:146)o·la ayta· h Eyrvpai¤kh· Epitroph· gnvri·zei th shmasi·a poy e·xoyn o·lew oi pleyre·w thw eyzvi·aw tvn zv· vn, stiw opoi·ew ua douei· to ba·row poy toyw aji·zei stiw mellontike·w apofa·seiw o·son afora· th dia·uesh tvn po·rvn poy apaitei· to Grafei·o gia na ektele·sei ta kauh·konta· toy. O k. boyleyth·w aw shmeiv· sei o·ti to Grafei·o bri·sketai sth fa·sh thw eisagvgh·w eno·w systh·matow to opoi·o ierarxei· tiw apostole·w me ba·sh ajiolo·ghsh toy kindy·noy. (cid:201)tsi ua ejasfalistei· to o·ti ta progra·mmata apostolv· n ua antikatoptri·zoyn ejisorrophme·nh ejakri·bvsh tvn dia·forvn aithma·tvn gia e·legxo kai epiuev· rhsh ta opoi·a diatypv· nontai


title: WRITTEN QUESTION No. 798/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Trafficking in human organs and drugs

eurovoc_concepts:
Greece
approximation of laws
bio-ethics
competence of the Member States
dangerous substance
illicit trade
medicinal product
organ transplant
pharmaceutical legislation
trade in organs

formats: html pdf print

text: 9. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 310/131 Komission ja¤senen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan ja¤senen esitta¤ma¤sta¤ ongelmasta ja ilmoittaa ha¤nelle tuloksesta mahdollisimman pian. (98/C 310/176) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0793/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Wilmya Zimmermann (PSE) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Oberfrankenin alueelle suunnatut EU-varat Kuinka paljon Baijerin osavaltiolle on yhteensa¤ myo¤nnetty EU:n tukea vuodesta 1995 la¤htien ja kuinka 1. paljon sita¤ on saanut erityisesti Oberfrankenin alue? 2. Minka¤ ohjelmien ja rahoitusten puitteissa tukea on myo¤nnetty? 3. Mita¤ erityisia¤ › naisia › nuoria › pitka¤aikaistyo¤tto¤mia¤ koskevia hankkeita on toteutettu ja kuinka paljon tukea kullekin hankkeelle myo¤nnettiin? Komission puheenjohtajan Santerin komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 1998) Komissio kera¤a¤ parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (98/C 310/177) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0798/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Ihmiselinten ja la¤a¤keaineiden laiton kauppa Eurooppalaisessa lehdisto¤ssa¤ on viime aikoina julkaistu ja¤rkytta¤via¤ laitonta elinten ja vaarallisten la¤a¤keaineiden kauppaa koskevia tietoja ja syyto¤ksia¤. Asianajaja Marie-Gabriel Kohler valitti sveitsila¤isessa¤ Le Matin -pa¤iva¤lehdessa¤ ilmestyneessa¤ haastattelussa, etta¤ Kreikkaan la¤heteta¤a¤n la¤a¤kkeita¤ (jotka saattavat niita¤ nauttivat henkilo¤t vakavaan vaaraan), samalla kun saksalainen la¤a¤ka¤ri Michael Hummel (jota pideta¤a¤n Kreikan la¤a¤kela¤hetysten suunnittelijana) on kiinnostunut ida¤sta¤ pera¤isin olevista ihmiselimista¤, jotka on tarkoitettu etupa¤a¤ssa¤ Saksan sairaaloihin. Ta¤ta¤ tarkoitusta varten on jopa perustettu yrityksia¤, joiden tehta¤va¤ on pesta¤ kyseisen toiminnan tuottama raha. Kauhistuttavaa kuultavaa on myo¤s vena¤la¤isen elinsiirtokirurgi Valeri Sovmakovin tunnustus, jonka mukaan Sovmakov vie elimia¤ Moskovasta ka¤ytta¤en va¤a¤rennettyja¤ asiakirjoja. Mika¤ on Euroopan komission virallinen kanta ta¤ha¤n valtavaan moraaliseen kysymykseen? Millaisia tietoja komission yksiko¤illa¤ on vaarallisten la¤a¤keaineiden ja laittomasti kaupattavien ihmiselinten viennista¤ Kreikkaan?


title: WRITTEN QUESTION No. 723/98 by Amedeo AMADEO , Cristiana MUSCARDINI , Gastone PARIGI , Salvatore TATARELLA to the Commission. Petition signed by 5 000 Italian dairy farmers on application of the system of milk quotas

eurovoc_concepts:
Italy
agricultural levy
agricultural quota
infringement of EU law
milk
milk product
petition
powdered milk
production quota
regulation of agricultural production

formats: html print


title: Kommissionens direktiv 98/19/EF af 18. marts 1998 om ændring af Rådets direktiv 70/524/EØF om tilsætningsstoffer til foderstoffer (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
animal nutrition
antibiotic
food additive
food chemistry
foodstuffs legislation
veterinary drug

text: 28. 3. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 96/39 KOMMISSIONENS DIREKTIV 98/19/EF af 18. marts 1998 om ændring af Rådets direktiv 70/524/EØF om tilsætningsstoffer til foderstoffer (EØS-relevant tekst) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets direktiv 70/524/EØF af 23. november 1970 om tilsætningsstoffer til foderstoffer (1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 97/72/EF (2), særlig artikel 11, og ud fra følgende betragtninger: ophæve tilladelsen til I henhold til artikel 11 i direktiv 70/524/EØF kan en medlemsstat midlertidigt at anvende et af de tilsætningsstoffer, som er nævnt i direkti- vets bilag I, hvis den med støtte i en detaljeret begrun- delse på grundlag af nye oplysninger eller af en omvurde- ring af allerede foreliggende oplysninger, som er frem- kommet eller foretaget efter vedtagelsen af de pågældende bestemmelser, fastslår, at dette tilsætningsstof udgør en fare for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet; af risikoen 1997, der blev konsolideret den 5. november 1997, at selvom ronidazol helt klart udviser mutagen aktivitet hvad angår de prokaryotiske celler, mangler der oplysninger om en mulig genotoksisk virkning hvad angår de eukary- otiske celler; komitéen har ikke været i stand til at fore- tage en endelig evaluering af den kræftfremkaldende mekanisme, da den med henblik på afgivelse af denne udtalelse ikke har rådet over rådata fra forsøgene med kræftfremkaldelse; for evalueringen forbrugeren kan derfor ikke foretages; oplysningerne vedrørende metronidazol kan ikke ekstrapoleres til roni- dazol, da kemiske stoffer, som tilhører samme familie, kan have helt forskellige toksikologiske egenskaber; visse data vedrørende ronidazols opførsel stofskiftet hos kalkuner, f. eks. arten af de fækale metabolitter eller forde- lingen i de forskellige væv efter tilbageholdelsesperioden, foreligger ikke; det må dog bemærkes, at de omfattende data vedrørende svin med rimelighed vil kunne anvendes på kalkuner efter dokumentering; derimod tyder de begrænsede data vedrørende forekomst af sporkoncentra- tioner af en nitroimidazolforbindelse, der frigives kemisk fra disse bundne restkoncentrationer, i høj grad på, at der er tale om en analyseartefakt; i Tyskland forbød den 19. januar 1996 enhver anvendelse på sit område af ronidazol i foderstoffer til kalkuner; i henhold til direktiv 70/524/EØF meddelte Tyskland den 15. april 1996 de øvrige medlemsstater og Kommissionen en detaljeret begrundelse for sin afgørelse; i sin meddelelse udtrykker Tyskland mistanke om, at ronidazol har mutagene, kræftfremkaldende og genotok- siske egenskaber; i betragtning af denne foruroligende denne situation for medlemsstat, at det pågældende stof bør forbydes i foder- stoffer på EF-niveau; sundhed mener forbrugerens i sin detaljerede begrundelse konkluderer Tyskland, at anvendelse af ronidazol som tilsætningsstof til foderstoffer medfører restkoncentrationer i dyrevævene, selv med en tilbageholdelsesperiode på seks dage i overensstemmelse med bestemmelserne; i betragtning af moderstoffet roni- dazols påståede mutagene og kræftfremkaldende egen- skaber og muligheden for, at moderstoffets nitroimidazol- struktur frigives fra de bundne restkoncentrationer, må det konkluderes, at en risiko for forbrugerens sundhed selvom tilbageholdelsesperioden ikke kan udelukkes, overholdes; Kommissionen har hørt Den Videnskabelige Komité for Foder; efter at have behandlet spørgsmålet indgående konkluderede komitéen i sin udtalelse af 26. september Den Videnskabelige Komité for Foder konkluderer ende- lig, at selvom de af Tyskland forelagte videnskabelige data til begrundelse for forbuddet mod ronidazol ikke kan accepteres i deres helhed, er flere væsentlige spørgsmål ikke afklaret, og at der i mangel af supplerende data ikke kan fastsættes en acceptabel daglig dosis af restkoncentra- tioner af ronidazol, som vil kunne sikre forbrugernes sikkerhed; i betragtning af den bestående usikkerhed om ronidazols uskadelighed bør anvendelse af ronidazol som tilsætnings- stof til kalkuner forbydes af hensyn til beskyttelse af forbrugernes sundhed; de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overens- stemmelse med udtalelse fra Den Stående Foderstofko- mité — UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: Artikel 1 (1) EFT L 270 af 14. 12. 1970, s. 1. (2) EFT L 351 af 23. 12. 1997, s. 55. Bilag I til direktiv 70/524/EØF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv. L 96/40 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 3. 98 Artikel 2 Artikel 3 1. Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. maj 1998 de nødvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv. De under- retter straks Kommissionen herom. De anvender disse bestemmelser fra den 1. juni 1998. Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere af regler medlemsstaterne. for denne henvisning fastsættes 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. Dette direktiv træder i kraft på tredjedagen efter offentlig- gørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 4 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 18. marts 1998. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen BILAG I bilag I til direktiv 70/524/EØF i del D »Coccidiostatika og andre lægemidler« udgår nr. E 759 »Ronidazol« med alle dertil hørende angivelser (kemisk betegnelse, beskrivelse, dyreart eller -kategori, maksimumsalder, mindsteindhold, størsteindhold, bestemmelser i øvrigt)


title: PERGUNTA ESCRITA n. 755/98 do Deputado Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA à Comissão. Brinquedos de PVC

eurovoc_concepts:
approximation of laws
carcinogenic substance
early childhood
harmonisation of standards
health risk
marketing restriction
plastics
product safety
toxic substance
toy industry

text: 18. 1. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 13/5 (1999/C 13/007) PERGUNTA ESCRITA E-0750/98 apresentada por Allan Macartney (ARE) (cid:224) Comissªo (18 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Bloqueios dos transportes e a livre circula(cid:231)ªo de mercadorias Os bloqueios provocados pelos camionistas e pelos pescadores em Fran(cid:231)a provocaram a perda de neg(cid:243)cios e de lucros a muitas empresas escocesas. Embora tenham sido concedidas compensa(cid:231)ıes em volume limitado, as empresas cujos ve(cid:237)culos nªo se encontravam em Fran(cid:231)a mas tambØm nªo podiam lÆ entrar nªo tiveram, nem tŒm ainda, direito a compensa(cid:231)ıes. No que respeita aos bloqueios que afectaram a livre circula(cid:231)ªo entre o Reino Unido e a Fran(cid:231)a, a Comissªo confirma que nªo teve nem tem capacidade para fazer algo para assegurar a livre circula(cid:231)ªo de mercadorias de um Estado-membro para outro? Sendo a Fran(cid:231)a um Estado-membro que tem a obriga(cid:231)ªo, nos termos do artigo 30o do Tratado, de proibir medidas com efeitos quantitativos, nªo deveria este pa(cid:237)s ser responsabilizado pelos preju(cid:237)zos sofridos pelas empresas, de ambos os lados do Canal da Mancha, que resultaram directamente dos bloqueios? A Comissªo contempla a possibilidade de actuar contra a Fran(cid:231)a por nªo ter tomado as medidas necessÆrias e adequadas para assegurar a livre circula(cid:231)ªo de mercadorias ou, pelo contrÆrio, considera que o recente ac(cid:243)rdªo do Tribunal de Justi(cid:231)a (processo no C-265/95), relativo aos obstÆculos colocados (cid:224)s importa(cid:231)ıes de tomate espanhol, Ø suficiente para assegurar que o governo francŒs actuarÆ de forma adequada e oportuna no futuro? Tendo em conta que os prejudicados nªo foram compensados e que o governo francŒs nªo agiu de forma a assegurar a livre circula(cid:231)ªo, nªo serÆ verdadeiro afirmar que Ø realmente necessÆrio tomar novas medidas contra a Fran(cid:231)a para garantir, em primeiro lugar, que se porÆ termo ao clima de inseguran(cid:231)a criado pelos bloqueios e, em segundo lugar, que serªo atribu(cid:237)das compensa(cid:231)ıes a todas as empresas que sofreram preju(cid:237)zos directamente resultantes da inexistŒncia da liberdade de circula(cid:231)ªo? Resposta dada pelo ComissÆrio Monti em nome da Comissªo (16 de Junho de 1998) Tal como referido pelo Senhor Deputado, o Tribunal de Justi(cid:231)a considerou (1) que a Fran(cid:231)a tinha infringido o artigo 30o do Tratado CE em articula(cid:231)ªo com o artigo 5o do mesmo Tratado por nªo ter tomado as medidas adequadas para assegurar a livre circula(cid:231)ªo dos frutos e dos legumes no seu territ(cid:243)rio. O Tribunal de Justi(cid:231)a considerou, por conseguinte, pela primeira vez, a inac(cid:231)ªo de um Estado-membro contra um acto de particulares como uma medida estatal incompat(cid:237)vel com o artigo 30o. Incumbe, por conseguinte, aos tribunais nacionais terem em conta os elementos jur(cid:237)dicos estabelecidos no ac(cid:243)rdªo acima referido para apreciar os direitos dos particulares que venham a introduzir recursos junto destes tribunais. Com efeito, estes particulares podem obter uma indemniza(cid:231)ªo pelos preju(cid:237)zos que sofreram devido a obstÆculos incompat(cid:237)veis com o artigo 30o do Tratado CE, tal como os referidos pelo Senhor Deputado. A Comissªo, por seu lado, apresentou uma proposta de regulamento (2) do Conselho, com base no artigo 235o do Tratado CE, que cria um mecanismo de interven(cid:231)ªo que permite (cid:224) Comissªo solicitar a um Estado-membro que tome as medidas necessÆrias e proporcionadas a fim de eliminar determinados tipos de obstÆculos ao comØrcio. Esta proposta encontra-se em exame no Parlamento e no Conselho. (1) Processo C-265/95 de 9. 12. 1997, Comissªo / Fran(cid:231)a. (2) COM(97) 619 final. (1999/C 13/008) PERGUNTA ESCRITA E-0755/98 apresentada por Carmen D(cid:237)ez de Rivera Icaza (PSE) (cid:224) Comissªo (18 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Brinquedos de PVC O ComitØ Cientifico Consultivo para o Exame da Toxicidade e da Ecotoxicidade dos Compostos Qu(cid:237)micos da Uniªo confirmou que os brinquedos de PVC macio contŒm e libertam uma grande quantidade de subst(cid:226)ncias t(cid:243)xicas (ftalatos). PoderÆ a Comissªo informar se pretende adoptar medidas no sentido indicado pelo supracitado ComitØ relativamente aos brinquedos de PVC?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 793/98 af Wilmya ZIMMERMANN til Kommissionen. EU-midler til regionen Oberfranken (SUPPLERENDE SVAR)

eurovoc_concepts:
Bavaria
EU aid
EU financing
long-term unemployment
position of women
young person


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 771/98 van de leden Jan SONNEVELD , Bartho PRONK aan de Commissie. Gebruik van PESCA-gelden door de lidstaten

eurovoc_concepts:
Community budget
EU Member State
EU programme
European Regional Development Fund
European Social Fund
FIFG
budget appropriation
distribution of aid
implementation of the budget
use of aid


title: Meddelelse fra Kommissionen - Agenda 2000: lovgivningsforslag - Overblik

eurovoc_concepts:
enlargement of the Union
interinstitutional agreement
political reform
trans-European network

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 18. 03. 1998 KOM(1998) 182 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN AGENDA 2000 : LOVGIVNINGSFORSLAG OVERBLIK AGENDA 2000 : LOVGIVNINGSFORSLAG OVERBLIK Baggrund I sin meddelelse "Agenda 2000" af 16. juli 1997 fremlagde Kommissionen forslag om en reform af de eksisterende EU-politikker, om udvidelsesprocessen og om den finansielle ramme for perioden 2000-2006. Rådets og Parlamentets intense drøftelse af Kommissionens meddelelse gav lejlighed til at foretage en teknisk gennemgang af forslagspakken. Den var også baggrunden for, at det lykkedes Det Europæiske Råd i Luxembourg i december 1997 at nå til enighed om at starte udvidelsesprocessen, hvilket bl. tf. markeres af følgende begivenheder: Europa konferencens indledning af tiltrædelsesprocessen med alle elleve ansøgerlande i forbindelse med Rådets samling (almindelige anliggender) den 30. marts og åbning af tiltrædelsesforhandlinger med seks lande den 31. marts 1998. i London den første møde 12. marts 1998, Kommissionen har i dag vedtaget en række lovgivningsforslag, der kan danne grundlag for beslutninger om de politiske reformer, der lægges op til i Agenda 2000, og om de ny instrumenter for før-tiltrædelsesstøtte. Kommissionen har også vedtaget en beretning om gennemførelsen af den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forslag til nye finansielle overslag for perioden 2000-2006. I efteråret 1998 fremlægger Kommissionen sin sammenfattende rapport om ordningen for egne indtægter, der også vil behandle spørgsmålet om udviklingen i medlemsstaternes relative budgetmæssige stilling. De forslag, der er vedtaget i dag, kan inddeles i følgende fire hovedgrupper: • landbrugsforordningen • forordninger om strukturfondene og Samhørighedsfonden • før-tiltrædelsesinstrumenter • den finansielle ramme for perioden 2000-2006 (sammen med beretninger om gennemførelsen af den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forordningen om lånegarantier (nr. 2728/94). Det skal også nævnes, at Kommissionen i dag vedtog en revideret finansforordning for transeuropæiske netværk, hvilket giver denne pakke en yderligere dimension på et prioriteret område. • Landbrug De vigtigste forslag til nye landbrugsforordninger drejer sig om: reviderede hovedafgrøder, oksekød og mælk rådsforordninger om de fælles markedsordninger for korn, en revideret rådsforordning vedrørende olivenolie (der blev for nylig fremsat et forslag om tobak og der vil komme et forslag om vin inden juni 1998) en "horisontal" forordning med en række fælles bestemmelser om overholdelse af miljøkrav, graduering af- støtten efter arbejdsstyrkens størrelse og gradvis aftrapning ved udbetaling af store støttebeløb en revision af EUGFL-finansforordningen (729/70) en ny forordning om støtte til udvikling af landdistrikter ydet af EUGFL, både Udviklingssektionen (i mål 1-områder) og Garantisektionen (i andre områder). Disse forslag følger i hovedtræk de retningslinjer for en yderligere reform af den fælles landbrugspolitik, som er indeholdt i Agenda 2000. Der er dog foretaget visse justeringer på baggrund af de omfattende høringer, der har fundet sted, ikke mindst den første debatrunde i Rådet i efteråret 1997. Specielt skal nævnes, at der nu foreslås en større nedsættelse af interventionspriserne for mejeriprodukter, nemlig 15% i stedet for 10%, hvilket i høj grad forbedrer konkurrenceevnen og afsætningsmulighederne. Dette vil blive udlignet gennem en lille forøgelse af mælkekvoterne for yngre landmænd i alle medlemsstater samt for landmænd i bjergområder og i visse nordiske områder. Det vil yderligere blive udlignet gennem opretholdelse af præmien for ensileret majs. Da dette også vil gavne oksekødsproduktionen, vil der ske en tilsvarende justering af præmien for tyre. Lejligheden er blevet benyttet til at konsolidere og forenkle de eksisterende forordninger overalt hvor det har været muligt. I overensstemmelse med nærhedsprincippet vil medlemsstaterne få tildelt større skønsbeføjelser i forbindelse med beslutninger om tildeling af en del af den direkte støtte til producenter af oksekød og mejeriprodukter. Desuden vil den horisontale forordning give medlemsstaterne mulighed for at reducere støtten, hvis de nationale miljøkrav ikke er overholdt, og hvis arbejdsstyrken inden for landbruget er reduceret til under et vist niveau. Provenuet af sådanne nedsættelser stilles til rådighed for medlemsstaternes miljøforanstaltninger. Den horisontale forordning indfører også en vis gradvis aftrapning for landbrug, der modtager over 100 000 ECU i støtte. Forordningen om støtte fra EUGFL til udviklingen af landdistrikter (der indebærer en konsolidering af ni eksisterende i de foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, der træffes i hele EU. I mål 1 og 2-regioner vil sådanne foranstaltninger blive omfattet af samme programmeringsprocedure som gælder for strukturfondene. forordninger) vil sammenhængen forøge De fleste landbrugsforslag skal træde i kraft i år 2000. De udgør endnu en vigtig etape i den reform af den fælles landbrugspolitik, der blev påbegyndt i 1992. Som anført i Agenda 2000 er de foreslåede yderligere nedsættelser af markedsprisstøtten og forøgelsen af den direkte støtte til landmænd udformet, så de forbedrer EU-landbrugets konkurrenceevne på det indre marked og på verdensmarkedet. Det mindsker faren for, at der igen produceres dyre og uafsættelige overskud, samtidig med at man undgår overkompensation. Lavere priser vil gavne forbrugerne og give mere spillerum for prisdifferentiering til fordel for kvalitetsprodukter. En kraftigere markedsorientering vil berede vejen for integrationen af nye medlemsstater og styrke EU's position under den kommende WTO-runde. Desuden vil der i den ny fælles landbrugspolitik blive lagt større vægt på fødevaresikkerhed og miljøhensyn. I den ny forordning om udvikling af landdistrikterne samles for første gang alle EUGFL-finansierede foranstaltninger, der har at gøre med udvikling af landdistrikterne. • Strukturfondene og Samhørighedsfonden I forslagene til nye forordninger om strukturfondene og Samhørighedsfonden fastlægges den retlige ramme for støtte fra disse fonde i den kommende programmeringsperiode 2000-2006. Forslagspakken bygger på de tre principper, der er anført i Agenda 2000, nemlig koncentration, forenkling og klar ansvarsfordeling. Der er foreslået følgende retsakter: en ny generel forordning, hvis bestemmelser gælder samtlige fonde (den erstatter to eksisterende rådsforordninger) nye vertikale forordninger for hver af de fire fonde (EFRU, ESF, FIUF og EUGFL, for så vidt angår denne fonds støtte til udviklingen af landdistrikter (se ovenfor) en revideret forordning vedrørende Samhørighedsfonden. De vigtigste elementer er som anført i Agenda 2000: • nøje overholdelse af støttekriteriet for mål 1, nemlig at BNP pr. indbygger højst må udgøre 75% af EU-gennemsnittet. Mål 1-regioner, der også kommer til at omfatte ultraperifere regioner og tidligere mål 6-regioner, bør fortsat have tildelt ca. 2/3 af de samlede strukturfondsmidler • koncentration af støtten i nye mål 2-regioner (omstilling i industriområder og landdistrikter i tilbagegang, byområder og fiskeriafhængige områder), så kun 18% af EU-befolkningen er dækket til denne koncentration), idet nedsættelsen pr. medlemsstat (herunder regioner udfaset fra mål 1, men berettiget til mål 2) begrænses til højst en tredjedel af dækningen i nuværende mål 2 og 5b-regioner (medlemsstaterne skal bidrage ligeligt • mål 3 skal finansiere programmer til udvikling af menneskelige ressourcer i alle andre regioner; og danne en generel referenceramme for sådanne politikker i de enkelte medlemsstater • omstruktureringen af fiskeflåderne og de sociale og økonomiske ledsage foranstaltninger i fiskeriafhængige områder skal videreføres • overgangsordninger for regioner, der er ved at miste deres støtteberettigelse under mål 1 og 2, skal gradvis afvikles over 6-7, henholdsvis 4 år • der skal tilskyndes til, at strukturfondsmidler kombineres med finansieringstekniske instrumenter • klarlæggelse og centralisering af ansvaret for programmering og gennemførelse (færre beslutninger skal træffes af Kommissionen); udbygning og styrkelse af partnerskaber • antallet af EF-initiativer skal reduceres fra 14 til 3, og deres andel af de finansielle midler fra 9% til 5%; initiativerne skal i højere grad være rettet mod foranstaltninger på EU-plan • kontrollen af, om komplementaritetsprincippet er overholdt, skal forenkles • enklere betalingsprocedurer til gengæld for klarere regler for medlemsstaternes ansvar for overvågning, evaluering, kontrol og korrektioner • programmer, der kører godt, skal belønnes gennem tildeling af ekstra bevillinger fra en særlig reserve • for så vidt angår Samhørighedsfonden skal der fastsættes passende makroøkonomiske betingelser for lande, der deltager i den fælles valuta, og strømlinede bestemmelser om finansiel forvaltning. Nøglespørgsmål om, hvorvidt bestemte regioner er berettigede til støtte under de forskellige mål, kan først besvares til efteråret. Først da foreligger de oplysninger, der er nødvendige for at kunne fastslå, hvilke regioner der vil være støtteberettigede i henhold til de forskellige strukturfondsmål. Hvad angår mål 1 vil Kommissionen udarbejde en fortegnelse over de regioner, hvis BNP pr. capita var mindre end 75% af EU- gennemsnittet i de sidste tre år, som der foreligger statistikker for. Hvad angår det ny mål 2 vil medlemsstaterne blive opfordret til at foreslå regioner blandt dem, der opfylder en række EU- og nationale kriterier indeholdt i strukturfondsforordningerne, men skal i den forbindelse overholde et befolkningsloft for hver medlemsstat, så højst 18% af befolkningen i EU som helhed bliver støtteberettigede. Forordningerne, der træder i kraft for at undgå, at den 1. 1. 2000, bør vedtages senest programmeringen i år 2000 forsinkes. i begyndelsen af 1999 Som anført i Agenda 2000 ønsker Kommissionen, at den samlede tildeling til struktur- og samhørighedspolitikken skal holdes på 0,46% af BNI i perioden 2000-2006, hvilket svarer til næsten 287 mia. ECU (i 1999-priser). Heraf skal ca. 240 mia. ECU, inkl. 21 mia. ECU til Samhørighedsfonden, gå til de nuværende medlemsstater (mod 208 mia. ECU for perioden 1993-1999 med samme prisbasis), idet de resterende 47 mia. ECU skal gå til strukturstøtte i ny medlemsstater og ansøgerlande. Dette er en betydelig satsning på samhørighedspolitikken, og denne vil blive styrket yderligere gennem den planlagte koncentration af midlerne på de fattigste regioner og dem, hvor strukturproblemerne og især arbejdsløsheden er værst. Der er gjort en betydelig indsats for på mange punkter at forenkle de nuværende procedurer og så vidt muligt decentralisere beslutningerne, så de lægges ud til myndighederne i de pågældende medlemsstater og regioner. Den større decentralisering medfører et øget ansvar for nøjagtig overvågning og kontrol med programmer på nationalt og regionalt plan og, om nødvendigt, effektiv gennemførelse af finansielle korrektioner. Kommissionen har ved udarbejdelsen af sine forslag på disse områder trukket på de erfaringer, der de seneste år er indvundet for så vidt angår forbedring af den finansielle forvaltning og kontrol inden for rammerne af SEM 2000. • Transeuropæiske net foreslåede Hensigten med den for de revision af transeuropæiske net er både at forbedre forvaltningen af dette program ved mere udbredt anvendelse af flerårig planlægning (der vil fremme partnerskaber mellem private og det offentlige ved at skabe finansieringsmulighed i projekternes samlede gennemførelsestid) og nogenlunde at bestemme finansieringsbehovet på i alt 5,5 mia. ECU i perioden 2000- 2006, hvoraf 5 mia. ECU skal gå til de transeuropæiske transportnet. finansieringsforordningen • Før-tiltrædelsesinstrumenter Der foreslås i Agenda 2000 følgende instrumenter til ydelse af før-tiltrædelsesstøtte: en koordinationsforordning instrumenter, så overlapning undgås til samordning af de tre før-tiltrædelsesstøtte- et før-tiltrædelsesinstrument på landbrugsområdet et instrument for før-tiltrædelsesstrukturpolitik (ISPA) fortsat ydelse af før-tiltrædelsesstøtte inden for den gældende PHARE- forordning. Foranstaltninger via de tre før-tiltrædelsesstøtteinstrumenter vil blive integreret i tiltrædelsespartnerskabet med hvert af ansøgerlandene for på den måde at sikre sammenhæng. Den samlede før-tiltrædelsesstøtte vil blive på ca. 3 mia. ECU om året i perioden 2000-2006 (mere end det dobbelte af det beløb, der er til rådighed i 1999): • PHARE-programmet vil fokusere på tiltrædelsen, idet der satses på de to prioriterede mål, der blev stadfæstet af Det Europæiske Råd i Luxembourg, nemlig styrkelse af forvaltningens og retsvæsenets formåen (ca. 30% af det samlede beløb) og investeringer i forbindelse med vedtagelse og gennemførelse af EU's regelværk (ca. 70%) • landbrugsinstrumentet skal støtte moderniseringen af landbruget og levnedsmiddel industrien gennem forbedret forarbejdning, markedsføring og kvalitetskontrol og endvidere støtte udviklingen af landdistrikter • ISPA skal især yde støtte til transportnet og miljøbeskyttelse. De tre før-tiltrædelsesstøtteinstrumenter vil blive anvendt inden for rammerne af tiltrædelsespartnerskabet med hvert af ansøgerlandene. Partnerskaberne vil danne en samlet ramme med angivelse af de prioriterede mål, som det enkelte land skal følge, og de forskellige finansielle kilder, der fra Fællesskabets side stilles til rådighed for at støtte før- tiltrædelsesprocessen. Hvert ansøgerland er blevet anmodet om at udarbejde et nationalt program for overtagelse af EU's regelværk med en detaljeret redegørelse for, hvordan landet vil gennemføre hver af de prioriteter, der er anført i tiltrædelsespartnerskabet. Overvågningen af tiltrædelsespartnerskaberne og de dertil knyttede nationale programmer vil give Kommissionen vigtige oplysninger til brug ved dens regelmæssige undersøgelser af de fremskridt, ansøgerlandene har gjort. De finansielle overslag og den interinstitutionelle aftale (HA) I overensstemmelse med punkt 25 i den eksisterende interinstitutionelle aftale (IIA) om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren har Kommissionen vedtaget en beretning om gennemførelsen af IIA samt forslag til finansielle overslag for perioden 2000-2006. Forslagene til finansielle overslag følger nøje forslagene i Agenda 2000, blot er tallene ændret, fordi de er angivet i 1999-priser og ikke i 1997-priser. Som ønsket af Det Europæiske Råd i Luxembourg er de finansielle overslag opstillet på grundlag af EU 15, med tilstrækkelig margen til at finansiere udvidelsen, men ledsaget af en tabel over de anslåede omkostninger i forbindelse med udvidelsen og finansieringen heraf på grundlag af de af Kommissionen anvendte tekniske antagelser. interne strukturpolitikker, I hovedtabellen i de finansielle overslag fastsættes der lofter for de seks udgiftskategorier (landbrug, udadtil, administration og reserver). Den viser en stadig voksende margen af uudnyttede bevillinger, der kan afsættes til udvidelsen inden for loftet for EU's indtægter (eller "egne indtægter") på 1,27% af BNI. I tabel 2 vises de beløb, der skulle være til rådighed til dækning af de første omkostninger i forbindelse med udvidelsen i perioden 2000-2006. Derudover er der plads til en betydelig reserve til uforudsete udgifter under loftet for egne indtægter, når der tages hensyn til forhøjelsen af dette loft som følge af udvidelsen foranstaltninger, foranstaltninger I beretningen om gennemførelsen af IIA gøres der rede for, hvorledes aftalen har fungeret i praksis siden 1993, og der foreslås nogle forbedringer, der vil kunne indarbejdes i den ny aftale for den følgende periode. De vil i givet fald betyde en vis yderligere fleksibilitet, når det drejer sig om overførsler mellem interne og eksterne udgifter, og give mulighed for begrænsede overførsler af uudnyttede bevillinger fra ét år til et andet med henblik på dækning af en bestemt politisk prioritet. De eksisterende regler, der tillader automatisk overførsel til følgende år af uudnyttede forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 2 (strukturforanstaltninger) vil ikke længere være nødvendig. Kommissionen foreslår, at den ny IIA på de punkter, hvor det er nødvendigt, skal konsolidere og supplere alle eksisterende aftaler om budgetspørgsmål indgået mellem Parlamentet, Rådet (budgetmyndighedens to parter) og Kommissionen. De dækker områder som feks. klassifikation af udgifter, overholdelse af finansielle lofter i forbindelse med lovgivning, kravet om retsgrundlag i budgetproceduren. for budgetposter og samrådsproceduren som led Kommissionen vil rundsende et arbejdsdokument med teksten til en ny IIA til brug under forhandlingerne med budgetmyndigheden. Det vil være nødvendigt med yderligere lovgivningsforslag for at ændre den gældende beslutning om budgetdisciplin. Kommissionen har endvidere vedtaget en beretning om lånegarantiforordningen (nr. 2728/94). Den indeholder en række forslag til ændring af forordningen, så der tages hensyn til de erfaringer, der er indvundet siden dens vedtagelse. Det foreslås, at hensættelsessatsen i forbindelse med nye lån reduceres til 6%, og at reserven reduceres til 150 mio. ECU fra år 2000 for at opretholde den nuværende långivningskapacitet. * * * Yderligere oplysninger om indholdet af lovgivningspakken kan findes i begrundelserne til de enkelte hovedgrupper af forslag. Kommissionen håber, at Rådet og Parlamentet straks vil påbegynde den fornødne detaljerede gennemgang af dens forslag. Man vil ikke kunne nå til enighed om en endelig aftale, før alle manglende elementer er på plads, men kraftige argumenter taler for, at man skal forsøge at finde en overordnet løsning om muligt under det østrigske forslagene om strukturfondene ikke senest på det tidspunkt, vil det formodentlig resultere i, at programmeringen for den følgende periode bliver alvorligt forsinket. Vedtages den ikke, vil dette uvægerligt medføre, at udvidelsesforhandlingerne finansielle pakke forsinkes. inden udgangen af 1998. Vedtages formandskab ISSN 0254-1459 KOM(98) 182 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 11 06 10 Katalognummer : CB-CO-98-182-DA-C ISBN 92-78-32386-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: Communication de la Commission - Agenda 2000: les propositions législatives - Vue d'ensemble

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 18. 03. 1998 COM(1998) 182 final COMMUNICATION DE LA COMMISSION AGENDA 2000: LES PROPOSTTTONS LÉGISLATIVES VTTF D'ENSEMBLE AGENDA 2000: LES PROPOSITIONS LÉGISLATIVES VUE D'ENSEMBLE Contexte Dans sa communication Agenda 2000 du 16 juillet 1997, la Commission énonce des propositions pour la réforme des politiques de l'Union européenne, le processus d'élargissement et le cadre financier pour la période 2000-2006. le Conseil et Les discussions approfondies consacrées par le Parlement à la communication de la Commission ont donné lieu à un examen technique de l'ensemble des propositions. Elles ont en outre incité le Conseil européen de Luxembourg de décembre 1997 à décider le lancement du processus d'élargissement. Cela comprend la première réunion de la Conférence européenne à Londres le 12 mars 1998, le lancement du processus d'adhésion avec les onze pays candidats en marge du Conseil "Affaires générales" du 30 mars et l'ouverture de négociations d'adhésion avec six pays le 31 mars 1998. Les propositions législatives adoptées aujourd'hui par la Commission contiennent les textes légaux qui fourniront la base des décisions à prendre sur les réformes politiques proposées dans Agenda 2000 et sur les nouveaux instruments d'aide de préadhésion. La Commission a également adopté un rapport sur la mise en oeuvre de l'accord interinstitutionnel sur la discipline budgétaire ainsi qu'une proposition relative aux nouvelles perspectives financières pour la période 2000-2006. L'automne 1998 verra la présentation par la Commission d'un rapport détaillé sur le système des ressources propres, qui abordera aussi la question de l'évolution des situations budgétaires relatives des États membres. Les propositions adoptées aujourd'hui se répartissent en quatre groupes principaux: • les règlements agricoles; • les règlements relatifs aux Fonds structurels et au Fonds de cohésion; • • les instruments de préadhésion; et les perspectives financières pour 2000-2006 (ainsi que les rapports sur la mise en oeuvre de l'accord interinstitutionnel sur la discipline budgétaire et du règlement sur les garanties de prêts (n° 2728/94). Il convient aussi de noter que la Commission a adopté aujourd'hui une proposition modifiée du règlement financier pour les réseaux transeuropéens, conférant ainsi une dimension supplémentaire à cet ensemble de textes dans un secteur prioritaire. • Agriculture En ce qui concerne les nouveaux règlements agricoles, les principales propositions sont les suivantes: - 2- la révision des règlements du Conseil concernant les organisations communes des marchés des céréales, des cultures arables, de la viande bovine et du lait; la révision du règlement du Conseil sur l'huile d'olive (qui suit la proposition récente sur le tabac et sera suivie par une proposition sur le vin avant juin 1998); l'adoption d'un règlement horizontal définissant des dispositions communes sur le soutien environnementaux la modulation des aides liée à la main-d'oeuvre et (écoconditionnalité), l'introduction d'un élément de dégressivité pour les aides les plus élevées; respect de conditionnel critères au lié une révision du règlement de financement du FEOGA (n° 729/70); l'adoption d'un nouveau règlement concernant l'aide au développement rural assurée à la fois par la section "Orientation" (dans les régions de l'objectif 1) et la section "Garantie" (ailleurs) du FEOGA. Les grands principes de ces propositions suivent les orientations pour une nouvelle réforme de la PAC figurant dans l'Agenda 2000. Certains ajustements ont néanmoins eu lieu afin de tenir compte des résultats des consultations étendues auxquelles il a été procédé et notamment des premières discussions menées au Conseil en automne 1997. On propose maintenant en particulier une réduction plus importante des prix d'intervention pour les produits laitiers, à savoir 15% au lieu de 10%, ce qui renforcera sensiblement le potentiel de compétitivité et de commercialisation. Cela sera compensé par une légère augmentation (2%) des quotas laitiers qui doit être accordée aux jeunes agriculteurs de tous les États membres et aux agriculteurs des régions montagneuses et nordiques. Elle sera aussi compensée par la conservation de la prime pour le mais à ensiler. Étant donné que la production de viande bovine en ressentira aussi les effets positifs, la prime aux taureaux subira une adaptation correspondante. L'occasion a été saisie pour consolider et simplifier, dans toute la mesure du possible, les règlements existants. Conformément au principe de subsidiarité, un pouvoir d'appréciation plus large sera laissé aux États membres pour décider de l'attribution d'une partie des aides directes aux éleveurs de bovins et de vaches laitières. Le règlement horizontal permettra en outre aux États membres de réduire les aides dans les cas où des critères environnementaux nationaux ne sont pas respectés dans le cadre de l'écoconditionnalité et où la main-d'oeuvre agricole a été ramenée en dessous d'un certain niveau. Les sommes dégagées par ces réductions pourront être consacrées par les États membres à la mise en oeuvre de mesures nationales en faveur de l'environnement. Le règlement horizontal introduit également un élément de dégressivité pour les exploitations qui reçoivent des aides supérieures à 100 000 euros. Le règlement concernant l'aide au développement rural assurée par le FEOGA (qui consolide neuf règlements existants) fournira dans ce domaine une approche cohérente à travers toute l'UE. Dans les régions des objectifs 1 et 2, ces mesures seront intégrées dans la même stratégie de programmation que celle des Fonds structurels. Les propositions agricoles doivent, pour la plupart, entrer en vigueur en l'an 2000. Elles représentent une nouvelle étape importante sur la voie de la réforme de la PAC qui a débuté en 1992. Comme l'indique Agenda 2000, les nouvelles réductions des prix de soutien du marché qui sont proposées et l'augmentation des aides directes aux agriculteurs ont pour but d'améliorer la compétitivité de l'agriculture de l'Union européenne, tant sur les marchés intérieurs que sur les marchés mondiaux, limitant ainsi le risque d'un retour à la production d'excédents coûteux et invendables en évitant les surcompensations. L'abaissement des prix profitera aux consommateurs et dégagera une marge plus importante pour la différenciation des prix en faveur des produits de qualité. Une orientation accrue des activités en fonction des impératifs du marché facilitera l'intégration des nouveaux États membres et renforcera la position de l'Union lors du prochain cycle de négociations de l'OMC. Dans la nouvelle PAC, l'accent sera plus largement placé sur la sécurité alimentaire et les préoccupations environnementales. Le règlement sur le développement rural coulera pour la première fois en un texte unique toutes les mesures liées au développement des campagnes qui sont financées par le FEOGA. • Fonds structurels et Fonds de cohésion Les propositions relatives à de nouveaux règlements sur les Fonds structurels et le Fonds de cohésion définiront le cadre juridique des mesures de soutien qui seront financées par ces Fonds au cours de la prochaine période de programmation, qui couvrira les années 2000 à 2006. Ces propositions se fondent sur les trois principes énoncés dans Agenda 2000, à savoir la concentration, la simplification et la clarification des responsabilités. Les textes légaux proposés sont les suivants: un nouveau règlement général comprenant des dispositions applicables à tous les Fonds (en remplacement des deux règlements actuels du Conseil); de nouveaux règlements verticaux pour chacun des quatre Fonds (FEDER, FSE, IFOP et un règlement sur l'aide au développement rural fournie par le FEOGA, voir ci-dessus); une version révisée du règlement relatif au Fonds de cohésion. Les éléments clés de ces textes sont ceux exposés dans la communication Agenda 2000: • • l'application stricte du critère d'éligibilité à l'objectif 1 de 75% du PIB par habitant. Les régions de l'objectif 1, qui comprendront aussi les régions ultrapériphériques et celles de l'ancien objectif 6, devraient continuer à recevoir environ deux tiers des ressources des Fonds structurels; la concentration des aides dans les nouvelles régions de l'objectif 2 (couvrant la reconversion des zones en déclin industriel et rural, des zones urbaines et des zones dépendantes de la pêche) en limitant à 18% la proportion de la population de l'Union européenne couverte, chaque État membre contribuant de manière équitable à cette concentration, et en empêchant la réduction par État membre (y compris les régions perdant le statut de région eligible à l'objectif 1 - et bénéficiant dans ce cadre des dispositions de "phasing out" -, mais éligibles à l'objectif 2) de dépasser un tiers de la couverture des régions actuelles des objectifs 2 et de l'objectif 5b; • l'objectif 3 doit servir à financer des programmes en matière de ressources humaines dans toutes les autres régions et à fournir un cadre de référence aux politiques menées dans ce domaine dans les États membres; • • • • • la poursuite de la reconversion des flottilles de pêche et la mise en oeuvre de mesures d'accompagnement socio-économiques dans les zones dépendantes de la pêche; l'application de dispositions de "phasing out" pour les régions perdant le statut de régions des objectifs l ou 2, et cela pendant, respectivement, 6-7 et 4 ans; l'encouragement à combiner les ressources des Fonds structurels avec les instruments d'ingénierie financière; la clarification et la décentralisation des responsabilités en matière de programmation et d'exécution (en vue de réduire le nombre de décisions devant être soumises à la Commission); l'approfondissement et le renforcement du partenariat; la réduction du nombre d'initiatives communautaires de 14 à 3 et de leur part dans le financement de 9% à 5%; le ciblage des initiatives sur les grandes actions communautaires; • la simplification de la vérification de Padditionnalité; • l'introduction de modalités financières plus simples en échange de responsabilités plus claires pour les États membres en matière de suivi, d'évaluation, de contrôle et de correction; • pour les programmes correctement gérés, un système de primes à la performance sous forme de dotations supplémentaires prélevées sur une réserve destinée aux régions performantes; et • en ce qui concerne le Fonds de cohésion, une conditionnante macroéconomique adéquate pour les pays qui participent à la monnaie unique et des dispositions simplifiées en matière de gestion financière. Certaines questions clés sur l'éligibilité des régions aux différents objectifs ne pourront pas recevoir de réponses avant l'automne. Ce n'est en effet qu'à cette époque que l'on disposera des données permettant d'identifier les régions susceptibles de remplir les conditions d'éligibilité aux divers objectifs structurels. Dans le cas de l'objectif 1, la Commission dressera la liste des régions dont le PDB par habitant a été inférieur au seuil de 75% de la moyenne de l'Union européenne au cours des trois dernières années pour lesquelles des statistiques sont disponibles. Dans le cas du nouvel objectif 2, les Etats membres seront invités à proposer des régions parmi celles qui satisfont à une série de critères nationaux et de TUE figurant dans la réglementation structurelle. Les États membres devront cependant respecter des plafonds destinés à limiter l'éligibilité à 18% de l'ensemble de la population de 11JE. Les règlements en question, qui doivent entrer en vigueur le 1er janvier 2000, devraient être adoptés au plus tard au début de l'année 1999, afin d'empêcher les retards de programmation en l'an 2000. Comme le propose Agenda 2000, l'intention de la Commission est de maintenir l'enveloppe globale pour les politiques structurelles et de cohésion au niveau de 0,46% du PNB au cours de la période 2000-2006, ce qui correspond à 287 milliards d'euros (en prix de 1999). Sur ce montant, une somme d'environ 240 milliards d'euros, qui comprend 21 milliards d'euros affectés au Fonds de cohésion, sera disponible pour les États membres actuels (par comparaison, 208 milliards d'euros étaient disponibles pour la période 1993-99, sur la même base de prix). Les 47 milliards d'euros restants seront consacrés à l'assistance structurelle aux nouveaux États membres et aux pays candidats. Cela représente un engagement substantiel dans la politique de cohésion, qui se trouvera encore renforcé par le projet de concentration des ressources sur les régions les moins favorisées et celles qui présentent les problèmes structurels les plus aigus, en particulier en ce qui concerne le chômage. Des efforts considérables ont été déployés pour simplifier les procédures actuelles et pour décentraliser le processus de prise de décision et le confier dans toute la mesure du possible aux autorités des États membres et des régions concernés. Cette approche plus décentralisée impose aux niveaux national et régional des responsabilités accrues dans le suivi et le contrôle des programmes et, le cas échéant, dans la mise en oeuvre effective des corrections financières. Lors de la préparation de ses propositions dans ces domaines, la Commission a tiré parti de l'expérience acquise ces dernières années dans l'amélioration de la gestion et du contrôle financiers dans le cadre de l'initiative SEM 2000. • Réseaux transeuropéens La proposition de révision du règlement sur le concours financier dans le domaine des RTE à pour but d'améliorer la gestion de ce programme, par un recours accru à la planification pluriannuelle (ce qui facilitera les partenariats entre le secteur privé et le secteur public en mettant à disposition un financement pour toute la durée d'un projet) et contient aussi une indication des besoins financiers, qui s'élèveront à un montant total de 5,5 milliards d'euros au cours de la période 2000-2006, dont environ 5 milliards seront consacrés aux réseaux transeuropéens de transport. • Instruments de préadhésion Les instruments d'aide de préadhésion proposés dans Agenda 2000 sont les suivants: un règlement coordonnant les trois instruments d'aide de préadhésion afin d'éviter tout double emploi; un instrument agricole de préadhésion; un instrument de préadhésion pour les politiques structurelles (ISPA); et l'actuel règlement PHARE continuera à fournir l'aide de préadhésion. Les actions à entreprendre au titre des trois instruments de préadhésion seront intégrées, par souci de cohérence, dans les partenariats pour l'adhésion signés avec chacun des pays candidats. Le montant global de l'aide de préadhésion s'élèvera à environ 3 milliards d'euros par an pour la période 2000-2006 (à savoir plus du double du montant disponible en 1999): • le programme PHARE. se concentrera sur l'adhésion en poursuivant deux objectifs prioritaires qui ont été approuvés par le Conseil européen de Luxembourg, le renforcement du potentiel administratif et judiciaire (environ 30% du montant global) et les investissements liés à l'adoption et à l'application de 'l'acquis" (environ 70%); © l'instrument agricole servira à soutenir la modernisation de l'agriculture et des industries alimentaires par l'amélioration de la transformation, de la commercialisation et du contrôle de îa qualité ainsi que par ta fourniture d'une assistance en matière de développement rural; © le soutien de l'ÎSPA ira aux réseaux de transport et à la protection de l'environnement. Les trois instruments d'aide de préadhésion seront mis en oeuvre dans le cadre des partenariats pour l'adhésion signés avec chacun des pays candidats. Ces partenariats fourniront un cadre unique établissant les priorités à poursuivre par chaque pays et indiquant les ressources financières que la Communauté peut mettre à disposition pour soutenir le processus de préadhésion. Chaque pays candidat a été invité à élaborer un programme national pour l'adoption de "l'acquis" de l'Union européenne précisant la manière dont il mettra en oeuvre chacune des priorités définies dans le partenariat pour l'adhésion. Le suivi des partenariats pour l'adhésion et des programmes nationaux constituera une source importante d'informations lors de l'examen des progrès des pays candidats auquel la Commission procédera de manière régulière. Perspectives financières et accord interinstttutionnel (AIE) Conformément à l'article 25 de l'actuel accord interinstitutionnel (Ail) sur îa discipline budgétaire et dans le cadre de l'amélioration de la procédure budgétaire, la Commission a adopté un rapport sur la mise en oeuvre de î1 Ail ainsi que des propositions de perspectives financières pour îa période 2000-2006. Les propositions de perspectives financières suivent étroitement celles qui figurent dans Agenda 2000: les chiffres ont changé parce que les montants sont présentés aux prix de 1999 plutôt qu'aux prix de 1997. Ainsi que l'a demandé le Conseil européen de Luxembourg, les perspectives financières sont présentées sur la base des quinze États membres actuels et ménagent une marge suffisante pour financer l'élargissement, mais elles sont accompagnées d'un tableau visant à estimer les coûts liés à l'élargissement ainsi que leur financement, compte tenu des hypothèses techniques sur lesquelles se fonde la Commission. Le tableau principal des perspectives financières définit des plafonds pour les six rubriques de dépenses (dépenses agricoles, actions structurelles, politiques internes, actions extérieures, dépenses administratives et réserves). Il met en évidence une marge inutilisée d'importance croissante, qui peut être mise de côté pour l'élargissement dans les limites du plafond des recettes de l'Union européenne (ou "ressources propres") qui correspondent à 1,27% du PNB. Le tableau 2 analyse les montants qui devraient être dégagés afin de faire face aux coûts initiaux de l'élargissement au cours de la période 2000-2006. Cela laisse encore subsister une marge importante pour la constitution d'une réserve pour imprévus sous le plafond des ressources propres, compte tenu de son augmentation à la suite de l'élargissement. Le rapport sur la mise en oeuvre de l'Ail analyse la manière dont l'accord a fonctionné dans la pratique depuis 1993 et suggère des améliorations qui pourraient être incorporées dans un nouvel accord pour la période suivante. Celles-ci pourraient introduire une flexibilité supplémentaire, quoique limitée, pour les transferts entre les rubriques de dépenses internes et extérieures ainsi que pour un report limité des dotations non dépensées, d'un exercice à l'autre, pour mettre en oeuvre une priorité politique spécifique La règle actuelle du transfert automatique aux années suivantes des engagements non -7 dépensés dans la rubrique 2 (actions structurelles) ne sera plus nécessaire. La Commission proposera que le nouvel AH consolide et, le cas échéant, parachève tous les accords concernant des questions budgétaires passés entre le Parlement, le Conseil (les deux branches de l'autorité budgétaire) et la Commission. Ceux-ci couvrent des sujets tels que la classification des dépenses, le respect des plafonds financiers dans la législation, la nécessité de disposer d'une base légale pour les lignes budgétaires et le processus de conciliation dans la procédure budgétaire. La Commission distribuera, en même temps que le nouveau texte de l'Ail, un document de travail qui pourra être utilisé lors des négociations avec l'autorité budgétaire. D'autres propositions législatives seront nécessaires pour modifier en temps utile la décision concernant la discipline budgétaire. La Commission a aussi adopté un rapport sur la mise en oeuvre du règlement sur les garanties de prêts (n° 2728/94), qui comprend des propositions visant à modifier le règlement pour tenir compte de l'expérience acquise depuis son adoption. Il est proposé de réduire le taux de provisionnement pour les nouveaux prêts à 6% et de ramener le montant de la réserve à 150 millions d'euros à partir de l'an 2000, afin de maintenir la capacité de prêt actuelle. * * * Les exposés des motifs qui accompagneront chacun des principaux groupes de propositions donneront des détails complémentaires sur le contenu des textes législatifs. La Commission espère que le Conseil et le Parlement entameront sans tarder l'étude approfondie de ses propositions. Bien qu'il ne soit pas possible de conclure un accord définitif tant que tous les éléments ne sont pas en place, des arguments de poids plaident en faveur de la recherche d'un règlement global, et cela, si possible, sous la présidence autrichienne, c'est-à-dire avant la fin de 1998. Si les propositions concernant les Fonds structurels, en particulier, ne sont pas adoptées d'ici là, cela pourrait sérieusement retarder la programmation pour la nouvelle période. Enfin, un accord sur les propositions financières est nécessaire pour éviter tout retard dans les négociations concernant l'élargissement. - 8- ISSN 0254-1491 COM(98) 182 final DOCUMENTS FR 01 11 06 10 N° de catalogue : CB-CO-98-182-FR-C ISBN 92-78-32390-X OIIÏLV ckvs publications officielles des ("omnumaiilés européennes 1. -2%. ^ Luxembourg