title: Sporočilo Komisije državam članicam o povezavah med regionalno politiko in politiko konkurence okrepitev koncentracije in medsebojne usklajenosti (98/C 90/03)

eurovoc_concepts:
Structural Funds
competition policy
eligibility criteria
eligible region
regional aid
regional policy

text: 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 249 31998Y0326(01) C 90/3 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 26. 3. 1998 Sporočilo Komisije državam članicam o povezavah med regionalno politiko in politiko konkurence OKREPITEV KONCENTRACIJE IN MEDSEBOJNE USKLAJENOSTI (98/C 90/03) Leta 1996 je Komisija pripravila svoje prvo poročilo o gospodarski in socialni povezanosti v Uniji. Poročilo ugotavlja, da predstavlja usmerjanje virov na problematična področja, znano kot „koncentracija“, ključni princip za krepitev učinkovitosti povezovalne politike (Poglavje 6, oddelek 2) in zlasti zaključuje, da morajo države članice in Komisija skupno obravnavati neskladnosti med regijami, ki dobivajo podporo na podlagi nacio- nalnih regionalnih politik in tistimi, ki dobivajo podporo na pod- lagi regionalnih politik Unije. Upravičenost do regionalne pomoči Unije naj bi v bodoče predstavljala eno od meril za odobritev lastnih regionalnih politik držav članic pomoči na podlagi (Poglavje 7). Komisija je v Agendi 2000, ki jo je sprejela julija 1997, ponovno poudarila, da je bilo treba povečati geografsko koncentracijo strukturne pomoči, da bi postala bolj vidna, bolj učinkovita in bolj skladna s politiko konkurence Unije (1). Komisija je v istem dokumentu oznanila, da bo geografski obseg območij, ki jih zajema regionalna pomoč, zmanjšan. razvoju zaostajajo in v katerih se odvijajo gospodarske in socialne spremembe. Izkušnje kažejo, da se je za učinkovit regionalni razvoj treba izogibati razpršenosti pomoči po prevelikih ali preveč razdrobljenih območjih. Da bi dosegli kritično maso in znaten učinek, je treba povečati koncentracijo delnega financiranja Skup- nosti, za kar je med drugim treba ugotoviti, katere regije v Uniji so najbolj prizadete. Koncentracija je enako pomemben cilj v smislu politike Skupno- sti o konkurenčnosti, določeni v členih 92, 93 in 94 Pogodbe, saj koncentracija pomaga geografsko omejiti neskladja, ki jih povzro- čajo nacionalni regionalni programi pomoči, pri tem pa ostaja osredotočena na regije, ki zaostajajo v razvoju. Na koncu je Komisija v svojem delovnem načrtu navedla, da bo pripravila nove smernice za regionalno državno pomoč, ki bo bodo usmerjene na zmanjšanje razlik s koncentracijo pomoči. Medsebojna usklajenost 1. Opredelitev problema Koncentracija Kljub napredku, doseženemu odkar je Skupnost začela izvajati regionalno politiko, še naprej obstajajo znatne strukturne razlike znotraj Unije in eden njenih temeljnih ciljev ostaja povečanje gospodarske in socialne povezanosti, kakor to zahteva člen 130a Pogodbe ES. Unija mora biti sposobna še naprej podpirati ustva- rjanje in razvoj proizvodnih dejavnosti v regijah, ki v svojem (1) To bo privedlo do razdelitve na manj razkropljena območja, ki bodo kar najbolj skladna z območji, ki jim države članice v skladu s čle- nom 92(3)(c) Pogodbe nudijo pomoč. pomoči uspešnim V sistemu odločanja v Uniji sodeluje več udeležencev z različnimi institucionalnimi pristojnostmi. To zlasti velja za regionalno poli- tiko. Komisija je na primer edina pristojna za pregledovanje (kot tudi vseh združljivosti nacionalnih programov pomoči seznamov določenih območij), ki jih v skladu s členom 93(3) Pogodbe prijavijo države članice, s cilji Pogodbe, medtem ko je zagotavljanje regionalnim manj gospodarstvom prvenstveno v rokah regionalnih in nacionalnih organov, Unija pa pri tem sodeluje s prispevanjem strukturne pomoči. Strukturni skladi dajejo to podporo med drugim s programi delnega financiranja za podporo vlaganjem v proiz- vodne dejavnosti, načrtovanih in izvajanih na nacionalni in/ali regionalni ravni. Pomoč strukturnih skladov predstavlja le majhen delež celotne regionalne pomoči, ki jo dajejo države članice. Iz tega sledi, da bi moral ESRR nuditi pomoč le na območjih, kjer same države članice dajejo regionalno pomoč, čeprav lahko te, če želijo, pomagajo tudi drugim regijam. Programi nacionalne regio- nalne pomoči morajo biti v skladu s politiko Unije o državnih pomočeh predhodno odobreni, tako da so območja, upravičena 250 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 do pomoči iz strukturnih skladov, zajeta tudi v programe nacio- nalne pomoči. Pokazalo pa se je, da je zaradi številnih različnih udeležencev, ciljev in časovnih razporedov težko uskladiti ti dve politiki. Nad tem stanjem se pritožujejo vpleteni udeleženci, kot so regionalni in lokalni organi, in Evropski parlament. izključne pristojnosti za revizijo programov državne pomoči na podlagi predloga zadevne države članice odobri določitev obmo- čij znotraj vsake države članice. Tako se lahko na območjih, trenutno upravičenih do strukturnih skladov, v skladu z izjemami iz člena 92(3)(a) in (c) pa neupravi- čenih do programov državne regionalne pomoči, še vedno delno financira programe za pomoč malih podjetij in programe, ki obravnavajo okolje ali raziskave, v manjšem deležu kot je dovol- jeno na območjih, upravičenih na podlagi člena 92(3)(a) in (c). Na teh območjih strukturnim skladom ne uspe privabiti naložbe veli- kih podjetij, čeprav bi bilo to zaradi spodbudnega učinka in odpi- ranja dostopa do svetovnih trgov za regionalni razvoj zelo zaželeno. Ta neusklajenost tako iz političnih kakor se gospodarskih razlogov ne sme nadaljevati. Komisija je že leta 1993 ob reviziji predpisov za strukturne sklade poskušala uvesti večjo usklajenost. Ko so se pozneje Komisija in države članice dogovarjale o seznamu območij, zlasti v skladu cilja 2, vendar tudi v skladu s ciljem 5b, je Komisija nenehno spodbujala države članice, naj predlagajo upravičena območja, ki so združljiva z območji, ki jim namenjajo državno pomoč. Sedaj je treba določiti načela in načine, kako v naslednjem programskem obdobju strukturnih skladov (2000 do 2006) doseči na tem področju znaten napredek. Iskana usklajenost bi torej zagotavljala, da so lahko regije v vsaki državi članici, ki so upravičene do sredstev strukturnih skladov, zajete tudi v program državne regionalne pomoči. Kar zadeva pomoč iz strukturnih skladov, obstajajo za regije trenutno štirje cilji, to je cilj 1, 2, 5b in 6. Regije iz cilja 1 je doslej določal Svet, ki odloča enoglasno na pod- lagi predloga Komisije. Gre za regije NUTS II, v katerih je BDP na prebivalca (v PKM) nižji od 75 % povprečja Skupnosti. Kot je poudarjeno v Poglavju 6, oddelek 2, poročila o povezovanju, „je politični kompromis leta 1993 privedel do vključitve regij s 7,4 milijona prebivalcev, 8 % celotnega upravičenega prebivalstva, živečega v regijah, kjer je BDP na glavo prebivalca višji od 75 % povprečja Unije“. Območja iz Cilja 6, kjer je gostota prebivalstva nižja od osem pre- bivalcev na kvadratni kilometer, so bila določena v Aktu o pri- stopu Avstrije, Finske in Švedske leta 1995. V skladu s pravili, ki jih je sprejel Svet, je komisija določila območja iz Cilja 2 in 5b na podlagi socialno gospodarskih meril Skupnosti in nacionalnih meril, v tesnem sodelovanju z državami članicami. Te Komisiji pošljejo svoje predloge, ki so potem predmet pogajanj med državami članicami in Komisijo. Kot je bilo že navedeno, število različnih udeležencev z različnimi pri- stojnostmi in izvedbenimi časovnimi razporedi ovira prizadeva- nja za nadaljnje zmanjšanje neusklajenosti med zadnjim programskim obdobjem, čeprav je bila to edinstvena priložnost za to. 2. Pregled trenutnega stanja 2. 2 Statistični podatki 2. 1 Medsebojna usklajenost kot skupna odgovornost Komisije, Sveta in držav članic V razvoju politike Skupnosti so z metodo, ki jo je Komisija obja- vila leta 1988 (UL C 212, 12. 8. 1988), bile najprej določene upra- vičene regije v okviru politike konkurence, čeprav je Komisija že pojasnila in razširila temeljna načela za usklajevanje programov iz leta 1997. Komisija na podlagi svoje regionalne pomoči Od 1994 do 1999 živi 50,6 % celotnega prebivalstva Unije (EU- 15) v regijah, upravičenih do strukturne pomoči Skupnosti, medtem ko 46,7 % živi na območjih, ki so v skladu s členom 92(3) in (c) upravičene do oprostitve. Kot kažejo številke, nekatere regije, upravičene do strukturnih skladov, ne morejo hkrati pre- jeti državne regionalne pomoči. Preglednici v nadaljevanju prikazujeta stopnjo prekrivanja teh dveh kategorij območij. Poudariti je treba, da so spodnje številke le okvirne, ker so zbrane na ravni celotne Skupnosti in je v dejanskih območjih, zajetih med programskim obdobjem, prišlo do nekaterih sprememb. 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 251 MEDSEBOJNA USKLAJENOST MED OBMOČJI, KI SO DELEŽNA STRUKTURNIH SKLADOV IN OBMOČJI, KI SO DELEŽNA PROGRAMOV DRŽAVNE POMOČI Preglednica 1 (delež prebivalstva Skupnosti v odstotkih) Regije, upravičene do strukturnih skladov Regije, ki niso upravičene do strukturnih skladov 44,0 6,6 50,6 2,7 46,7 49,4 Skupaj 46,7 53,3 100 Območja, kjer je dovoljena regionalna pomoč (člen 92(3)) Območja, pomoč ni dovoljena kjer regionalna Skupaj Te številke kažejo, da 6,6 % prebivalstva Skupnosti živi v regijah, upravičenih do strukturnih skladov, kjer politika konkurence preprečuje dodeljevanje regionalne pomoči. 2,7 % prebivalstva Skupnosti pa živi v regijah, ki so zajete v program nacionalne regionalne pomoči, vendar niso upravičene do strukturnih skladov. To ne predstavlja posebnega problema. V resnici celo pomaga spodbujati usklajenost med politiko programov regionalne pomoči in pomočjo Skupnosti preko strukturnih skladov, saj omogoča državam članicam manevrski prostor, da poleg skupno določenih območij v okviru regionalne politike Skupnosti, uresničujejo tudi svoje cilje regionalne politike. Preglednica 2 Delež nacionalnega prebivalstva v regijah, upravičenih do strukturnih skladov, ki pa niso zajeti v programe nacionalne regionalne pomoči, v odstotkih B 0 D 5,3 DK 0 E 8,9 EL 0 F IRL I L NL A 9,6 0 7,5 6,4 10,4 5,9 P 0 S FIN UK 8,7 12,6 9,0 EU 6,6 Popolna skladnost obstaja že v petih državah: Belgiji, Danski in v treh državah članicah, čigar celotno ozemlje je uvrščeno v Cilj 1. Pri vseh ostalih državah članicah pa so opaznejša razhajanja. 3. Predlog za usklajeni pristop Komisija, Svet, Parlament in države članice nosijo vsaka svoj delež odgovornosti za uresničevanje večje usklajenosti: 3. 1 Boljše ugotavljanje odgovornosti Uresničevanje usklajenosti med obema kategorijama območij temelji na celovitem pregledu nad različnimi instrumenti, tako da se lahko približajo skupnemu cilju, in to na podlagi časovnega razporeda, ki zagotavlja njegovo uresničitev. — Komisija, ki je edina pristojna za državne pomoči in deli z državami članicami in s Svetom pristojnost za strukturno politiko, je poudarila potrebo po usklajenosti in večji geograf- ski koncentraciji. V svojem sklepu z dne 16. decembra 1997 252 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 o smernicah za državne pomoči je Komisija ustrezno prilago- dila pravila o programih regionalne pomoči in bo Svetu pred- lagala Svetu, da prilagodi uredbene in izvedbene določbe, ki zadevajo strukturne sklade. Komisija lahko s svojega položaja seveda zagotovi v celoti usklajen pristop, Ciljev 1 in 2, kar omogoča splošno usklajenost v celotni Uniji. Sistema določanja območij bosta s tem kot dva koncentrična kroga na ravni celotne Unije. To razmerje bo treba prenesti tudi v vsako od 15 držav članic, tako da bodo območja iz Cilja 2 zajeta v območja, določena v skladu s členom 92(3)(c). — Svet in Evropski parlament morata pri sprejemanju novih uredb o strukturnih skladih upoštevati potrebo po usklajeno- sti in koncentraciji, — nacionalni organi, pristojni za regionalno politiko, morajo prevzeti odgovornost za prizadevanja glede usklajenosti in koncentracije in v okviru svojih pristojnosti pri tem sodelo- vati. Območja za programe nacionalne regionalne pomoči in struk- turne sklade je treba določiti pravočasno, tako da bodo začela veljati s 1. januarjem 2000. Pri nacionalnih programih je zaradi svojih posebnih pooblastil za to odgovorna Komisija, v ostalih primerih pa Komisija, Svet, Parlament in države članice. 3. 2 Predlagan način in časovni razpored Komisija je v Agendi 2000 pojasnila, da je treba delež prebival- stva Evropske unije, ki je na podlagi prihodnjih Ciljev 1 in 2 upra- vičen do strukturne pomoči, zmanjšati iz današnjih 51 % na vrednost med 35 % do 40 %, ter da bo morala celotna številka biti nižja od deleža prebivalstva v regijah, ki so uvrščene na podlagi člena 92(3) in (c) (skupaj). Komisija je tudi izjavila, da je treba zmanjšati programe nacionalne regionalne pomoči. Na podlagi teh ugotovitev je Komisija v svojem Sklepu z dne 16. decembra 1997 o zgornjih mejah državne pomoči določila za programsko obdobje 2000 do 2006 za prebivalstvo, zajeto v skladu s členom 92(3) in (c), skupno vrednost 42,7 %, to je štiri odstotno zmanjšanje glede na sedanji 46,7 % delež. Komisija je nedavno predlagala državam članicam ukrepe, ki bodo v skladu s členom 93(1) Pogodbe potrebni za izvajanje novega režima regio- nalne pomoči v skladu s pravkar sprejetimi novimi pravili glede regionalne državne pomoči do zahtevanega datuma. Vrednost 42,7 % je višja od razpona od 35 % do 40 %, ki je v Agendi 2000 določen za delež upravičenega prebivalstva na podlagi prihodnjih Kot je navedeno v Agendi 2000, so lahko najbolj odmaknjene regije zaradi svojega posebnega položaja kot poseben primer vključene v Cilj 1. Podobno je treba kot poseben primer obrav- navati najbolj severne regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, ki so trenutno upravičene v skladu s Ciljem 6, ki pa se ne bi uvrstile v Cilj 1. Regije, ki zaostajajo v razvoju (to pomeni upravičene v skladu s Ciljem 1), je treba določiti z dosledno uporabo merila 75 % BDP na prebivalca, tako da so hkrati upravičene do opros- titve v skladu s členom 92(3), sicer bodo prizadevanja za uskla- jenost in koncentracijo strukturnih skladov postavljena pod vpra- šaj. Seznam regij iz Cilja 1 mora biti na podlagi najnovejših podatkov, dostopnih na začetku zadnjega četrtletja leta 1998, dokončno izoblikovan do začetka leta 1999. Zagotoviti je treba skladnost novega Cilja 2 s členom 92(3)(c), ki mora vključevati regije, obravnavane na enak način kakor Cilj1 ali upravičene do posebne obravnave vendar ne do oprostitve na podlagi člena 92(3). Komisija v svojem sklepu o zgornjih mejah podaja za vsako državo stopnjo deleža, ki sešteta (tj. člen 92(3) in (c) skupaj) predstavlja vrednost 42,7 % Te vrednosti bi morale zagotavljati, da se seznam Cilja 2 za vsako državo nahaja znotraj obsega seznama iz člena 92(3)(c). Če se pri izbiri regij, ki zaostajajo v razvoju, ne bi spoštovalo priporočilo o doslednem upoštevanju merila o 75 % (tj. Cilj 1), bi to neizogibno povzročilo neskladje ne le med členom 92(3) in Ciljem 1, temveč tudi med členom 92(3)(c) in Ciljem 2, upošte- vajoč skupno zgornjo mejo 42,7 % in različne nacionalne zgornje meje. Komisija bo sprejela v program novega Cilja 2 le tiste regije, za katere se države članice obvežejo, da jih bodo vključile na seznam območij, ki prejemajo pomoč, prijavljenih Komisiji v skladu s čle- nom 92(3)(c). Izjemoma pa lahko Komisija iz utemeljenih razlogov vključi v nov Cilj 2 tudi druge regije. To bo omejeno na največ 2 % nacio- nalnega prebivalstva države članice, ki ni vključeno v Cilj 1 in 08/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 253 skladno s splošnim ciljem o geografski koncentraciji (Cilja 1 in 2 naj bi zajemala med 35 % in 40 % celotnega prebivalstva Unije (EUR-15)). zagotavljanje usklajenosti med obema seznamoma območij od leta 2000. S tem sporočilom želi Komisija pozvati države članice, da tako na nacionalni ravni kot tudi združeno v okviru pristojnih organov Sveta opravijo svoj del naloge. V Agendi 2000 je trenutno predlagano, da bi seznam območij za Cilj 2 pripravili skupno z državami članicami na podlagi meril, dogovorjenih v Skupnosti, ob upoštevanju njihovih regionalnih prioritet. Dejanski način izbire bo določen v novih uredbah o strukturnih skladih. Da bi lahko oba seznama določenih območij začela veljati z dne 1. januarja 2000, bo Komisija pozvala države članice, da dajo svoje predloge glede regij, ki naj jih podpirajo strukturni skladi, takoj po sprejetju uredb o strukturnih skladih, najpozneje do 31. marca 1999. Komisija poziva Svet in države članice, da zagotovijo pravočasno sprejetje teh odločitev. Komi- sija je nedavno predlagala državam članicam, da čim prej, vendar prav tako najpozneje do 31. marca 1999, prijavijo regije, zajete v programe regionalne državne pomoči. Komisija bo o seznamih regionalne pomoči odločila v skladu z ustreznimi postopki in roki, tokrat najpozneje do 31. decembra 1999. Komisija v tem trenutku ne more povedati, kakšen bo v posamez- nih državah delež prebivalstva v območjih, upravičenih do Cilja 2, ker bo način določanja teh regij začel veljati šele po sprejetju novih uredb o strukturnih skladih. Uporabiti bo treba zadnje socialno gospodarske podatke na voljo v tistem trenutku. 3. 3 Prehodni ukrepi Zaradi prizadevanj za koncentracijo, izvršenih v okviru obeh postopkov določanja območij, bo po letu 2000 veliko regij znot- raj Unije izgubilo svoj trenutni status. To postopno ukinjanje sta- tusa bo za vsako od teh politik potekalo na različne načine. Kot je navedeno v Agendi 2000, pa bo usklajenost med obema zagotov- ljena s tem, da „morajo ukrepi za regije, ki bodo koristile pre- hodno (postopoma ukinjajočo) podporo iz strukturnih skladov, izpolnjevati pravila konkurenčnosti, ki veljajo za državne pomoči. “ Komisija predlaga naslednje: (a) Svet bi moral v novih uredbah o strukturnih skladih določiti regije, ki zaostajajo v razvoju, z dosledno uporabo zgornje meje 75 % BDP na prebivalca, tako da so to hkrati regije, upravičene do oprostitve v skladu s členom 92(3)(a), s čemer se tudi izognemo razhajanjem med seznamom območij Cilja 2 in območji iz člena 92(3)(c). (b) Na podlagi smernic o programih regionalne državne pomoči, ki jih je Komisija sprejela dne 16. decembra 1997, poziva države članice, da v skladu s členom 92(3) prijavijo vse regije, obravnavane kot regije Cilja 1, ali upravičene do posebnega režima. (c) Komisija že sedaj oznanja, da bo v smislu prihodnjih uredb o strukturnih skladih kot upravičene do novega Cilja 2 priznala le tiste regije, za katere se države članice obvežejo, da jih bodo vključile na seznam regij, ki prejemajo pomoč, prijavljenih Komisiji v skladu s členom 92(3)(c). Izjemoma pa lahko Komisija iz utemeljenih razlogov vključi v nov Cilj 2 tudi druge regije. Te bodo omejene na največ 2 % nacionalnega prebivalstva države članice, ki ni vključeno v Cilj 1 in skladno s splošnim ciljem o geografski koncentraciji (Cilja 1 in 2 naj bi zajemala med 35 % in 40 % celotnega prebival- stva Unije (EUR-15)). (d) Komisija poudarja, da predstavlja v smernicah o programih regionalne pomoči upravičenost do strukturnih skladov pomembno merilo izbora, pod pogojem da se spoštuje postavljena zgornja meja ter pod pogojem, da so regije, upra- vičene do skladov, določene pred določitvijo seznama regij, predvidenega za prejemanje regionalne državne pomoči. 4. Sklepi Uresničiti je treba še številne vmesne cilje, ki zadevajo številne raz- lične udeležence, vendar je Komisija pripravila temelje za (e) Komisija bo zagotovila, da se bosta oba sistema določanja regij, v skladu z ustreznimi postopki, začela in zaključila 254 SL Uradni list Evropske unije 08/Zv. 1 pravočasno, tako da bosta oba seznama regij lahko začela veljati dne 1. januarja 2000. Za strukturne sklade se bo postopek začel neposredno po sprejetju novih uredb, ki morajo biti torej sprejete dovolj zgodaj, da bodo lahko države članice do najpozneje 31. marca 1999 Komisiji sporočile svoje predloge upravičenih regij. Države članice morajo svoje predloge glede programov regionalne državne pomoči sporo- čiti Komisiji čim prej, vendar najpozneje do 31. marca 1999. (f) Komisija navaja, da bo za regije Unije (EU-15), izbrane v skladu s členom 92(3)(a) in 92(3)(c), zgornja meja deleža celotnega prebivalstva Skupnosti 42,7 % v obdobju od leta 2000 do 2006. (g) Komisija bo to sporočilo poslala državam članicam in ga objavila v Uradnem listu Evropskih skupnosti. V Bruslju, 17. marca 1998 Za Komisijo Monika WULF-MATHIES Članica Komisije


title: QUESTION ECRITE no 918/98 de Honório NOVO à la Commission. Financements communautaires octroyés à l'entreprise Yazaki Saltano de Portugal

eurovoc_concepts:
Community support framework
Japan
Portugal
electronic component
foreign enterprise
foreign investment
motor vehicle industry

formats: html pdf print

text: 22. 12. 98 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 402/45 ConfrontØe (cid:224) de nombreux retards, la Commission a rØcemment dØcidØ d(cid:146)intenter une action contre sept (cid:201)tats membres (Danemark, Allemagne, France, Irlande, Luxembourg, Pays-Bas et Finlande) qui n(cid:146)ont pas envoyØ de listes pour le rØseau Natura 2000 ou ont envoyØ des listes incomplŁtes. La Commission tient toutefois (cid:224) signaler les progrŁs rØcents substantiels rØalisØs dans plusieurs (cid:201)tats membres. Ainsi un total de sites, y compris marins, Øquivalent (cid:224) 8 % du territoire europØen de la CommunautØ, est dØj(cid:224) proposØ au titre de la directive Habitats. Afin de ne pas retarder plus encore la mise en place du rØseau Natura 2000, la Commission envisage l(cid:146)adoption de listes communautaires de sites par rØgion biogØographique. La liste pour la rØgion macaronØsienne pourrait Œtre dØcidØe dŁs cette annØe. (1) JO L 206 du 22. 7. 1992. (98/C 402/054) QUESTION (cid:201)CRITE E-0918/98 posØe par Hon(cid:243)rio Novo (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (26 mars 1998) Objet: Financements communautaires octroyØs (cid:224) l(cid:146)entreprise Yazaki Saltano de Portugal Yazaki Saltano de Portugal › Componentes ElØctricas para Autom(cid:243)veis, Lda (Composants Ølectriques pour automobiles), dont le siŁge central est situØ Estrada da Rainha › Praia da Granja › Vila Nova de Gaia, est une entreprise japonaise installØe au Portugal depuis dix ans, qui employait en 1996 plus de 7 000 salariØs. L(cid:146)implantation ou le dØveloppement et cofinancements communautaires au titre du premier ou du deuxiŁme CCA. la modernisation de cette unitØ ont sans doute fait l(cid:146)objet de La Commission peut-elle indiquer si Yazaki Saltano de Portugal a re(cid:231)u de tels financements, dans le cadre de quels programmes, pour quels montants partiels ou totaux et quelles sont les obligations contractuelles gØnØrales que l(cid:146)entreprise a contractØes en contrepartie de ces financements communautaires? RØponse donnØe par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (15 mai 1998) D(cid:146)aprŁs les informations fournies par l(cid:146)(cid:201)tat membre, la sociØtØ en question n(cid:146)a bØnØficiØ d(cid:146)aucune aide dans le cadre des deux cadres communautaires d(cid:146)appui pour le Portugal. (98/C 402/055) QUESTION (cid:201)CRITE P-0919/98 posØe par Carlo Secchi (PPE) (cid:224) la Commission (12 mars 1998) Objet: RØclamation 97/4230/SG(97)A/4867 et mise en demeure consØcutive de l(cid:146)(cid:201)tat italien pour transgression de la directive portant coordination des procØdures de passation des marchØs publics de services dans le cas de la sociØtØ INFOMONT de Bor Les organes de presse locaux ont rØvØlØ la mise en demeure de l(cid:146)(cid:201)tat italien dans l(cid:146)affaire concernant la sociØtØ INFOMONT de Borgotaro (PR), apparemment adjudicataire d(cid:146)un marchØ public de services attribuØ sans que soient respectØes les procØdures visØes (cid:224) la directive 92/50 (1). La Commission voudrait-elle: › indiquer quels sont les ØlØments essentiels de la procØdure de mise en demeure (cid:224) la lumiŁre de l(cid:146)instruction effectuØe,


title: WRITTEN QUESTION No. 1021/98 by Angela BILLINGHAM to the Commission. Recognition of qualifications

eurovoc_concepts:
Greece
United Kingdom
equivalence of diplomas
freedom to provide services
hairdressing and beauty care
mutual recognition principle
right of establishment

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 891/98 af Daniela RASCHHOFER til Kommissionen. Dokumentation for opfyldelse af kravene for at deltage i samarbejdet om euroen

eurovoc_concepts:
EU financing
Economic and Monetary Union
European Monetary System
European industrial area
association
economic analysis
economic convergence
report
source of information

text: 21. 10. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 323/93 (98/C 323/131) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0890/98 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (11. marts 1998) Om: Det irske luftfartsselskab Ryanairs v(cid:230)gring ved at anerkende fagforeninger Det irske luftfartsselskab Ryanair har v(cid:230)ret inddraget i en langvarig strid med sit bagagepersonale. Striden skyldes, at selskabet n(cid:230)gter at anerkende og forhandle med den fagforening, der repr(cid:230)senterer disse arbejdstagere. Selskabet har ogs(cid:229) n(cid:230)gtet at głre brug af de normale kanaler til lłsning af arbejdsstridigheder, eftersom det ikke vil deltage i en voldgiftsprocedure, der er indledt af den irske arbejdsret. Ryanairs ledelse har opn(cid:229)et store fordele ved liberaliseringen af lufttransporten inden for EU. Vil Kommissionen under henvisning til artikel 11 til 13 i Den Europ(cid:230)iske Socialpagt, der drejer sig om arbejdstagernes rettigheder vedrłrende foreningsfrihed og overenskomstforhandlinger, undersłge spłrgsm(cid:229)lene omkring Ryanair-striden og udsende en rapport herom? Hvilke andre foranstaltninger agter den at tr(cid:230)ffe i forbindelse med denne strid? Hvorn(cid:229)r vil Kommissionen offentliggłre den lovede evaluering af de sociale virkninger af liberaliseringen inden for lufttransporten? Har Kommissionen nogen forslag med hensyn til, hvordan arbejdstagernes rettigheder vedrłrende foreningsfri- hed og overenskomstforhandlinger kan tilgodeses i tilf(cid:230)lde, hvor virksomheder forsłger at tilsides(cid:230)tte disse rettigheder? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Padraig Flynn (23. april 1998) Kommissionen er i łjeblikket ved at foretage en grundig undersłgelse af det af det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vnte problem og skal snarest muligt meddele hende udfaldet. (98/C 323/132) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0891/98 af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Dokumentation for opfyldelse af kravene for at deltage i samarbejdet om euroen Onsdag den 25. 2. 1998 blev der i Bonn forelagt en undersłgelse foretaget af »Vereinigung fu¤r die europa¤ische Wa¤hrungsunion«. Denne undersłgelse konkluderer, at 14 lande opfylder kravene for at deltage i samarbejdet om euroen. 1. Hvem st(cid:229)r bag denne »Vereinigung fu¤r die europa¤ische Wa¤hrungsunion«? Hvilke europ(cid:230)iske łkonomer og hvilke institutioner har medvirket ved gennemfłrelsen af denne 2. undersłgelse? 3. Hvorledes er disse udvalgt? Har Kommissionen selv ladet udfłre undersłgelser af dette spłrgsm(cid:229)l, i bekr(cid:230)ftende fald hvilke og af 4. hvem? 5. 6. 7. Hvor stor er den finansielle stłtte, Kommissionen har ydet til denne undersłgelse, hhv. denne forening? Er Kommissionen helt enig i resultatet af denne undersłgelse? Stammer de anvendte data fra nationale kilder, eller er der anvendt andre kilder, f. eks. Eurostat-data? Hvorledes definerer de personer, der har gennemfłrt denne undersłgelse termerne »finanspolitiske 8. kriterier« og »langfristet opfyldelse af konvergenskriterierne«? 9. Hvorledes begrunder undersłgelsen ECB(cid:146)s demokratiske legitimation?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 828/98 του Alexandros ALAVANOS προς την Επ τροπή. Επιστροφή οφειλόμενου ΦΠΑ στους βαμβακοπαραγωγούς

eurovoc_concepts:
Greece
State aid
VAT
cotton
production aid
ratio
redemption

text: 22. 12. 98 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 402/37 H Epitroph· uevrei· o·ti epafi·etai sta kra·th me·lh na kauori·zoyn thn epilogh· toyw o·son afora· thn pyrhnikh· ene·rgeia. Sxetika· me thn apo·fash thw kybe·rnhshw gia to zh·thma toy kleisi·matow toy staumoy· Barseb(cid:228)ck, h Epitroph· shmeiv· nei o·ti e·xei katateuei· prosfygh· gia to ue·ma ayto· ba·sei tvn koinotikv· n kano·nvn antagvnismoy·. Dedome·noy o·ti h prosfygh· ayth· bri·sketai ako·ma se sta·dio eje·tashw, h Epitroph· den ei·nai se ue·sh na proble·cei ta sympera·smata poy ua proky·coyn. (1) COM(95)682 teliko·. (98/C 402/045) GRAPTH ERVTHSH E-0828/98 ypobolh· : Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Epistrofh· ofeilo·menoy FPA stoyw bambakoparagvgoy·w Sthn Ella·da, h epistrofh· toy FPA stoyw agro·tew poy kalliergoy·n bamba·ki gi·netai me thn efarmogh· eno·w kat(cid:146) apokoph·n syntelesth· epistrofh·w y·coyw 3,5 %. To poso· thw synypeyuyno·thtaw den afairei·tai apo· to poso· epi· toy opoi·oy ypologi·zetai h epistrofh· toy FPA. To Ellhniko· Dhmo·sio gia ta e·th 1990-1995 proe·bh, me dikh· toy apokleistika· eyuy·nh, o·pvw e·xei to i·dio paradeuxei·, se lanuasme·nh epistrofh· toy FPA stoyw bambakoparagvgoy·w. Sygkekrime·na oi bambakoparagv- goi· den e·tyxan gia ta e·th ayta· epistrofh·w FPA kai sto poso· thw synypeyuyno·thtaw, me apote·lesma na ypostoy·n a·mesh zhmia· sto eiso·dhma· toyw. H Ellhnikh· Kybe·rnhsh arnei·tai thn epistrofh· toy FPA sto poso· thw synypeyuyno·thtaw gia ta e·th 1990-1995 me to aitiologiko·, metajy· a·llvn, o·ti «e·xei h·dh klei·sei gia ta e·th ayta· h anaggeli·a sthn Koino·thta epistrofh·w toy FPA agrotv· n kai den ypa·rxei prohgoy·meno epanasyzh·thshw afoy· den proble·petai ana·logh diadikasi·a sthn E. E. ». Dedome·noy o·ti oi (cid:201)llhnew agro·tew e·xoyn zhmivuei· lo·gv apokleistikh·w eyuy·nhw toy Ellhnikoy· Dhmosi·oy, proti·uetai h Epitroph·, se synergasi·a me thn Ellhnikh· Kybe·rnhsh, na ejeta·sei to ue·ma thw epistrofh·w stoyw bambakoparagvgoy·w toy ofeilo·menoy FPA kai gia to poso· thw synypeyuyno·thtaw, gia ta e·th 1990-1995; Apa· nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (06 Mai(cid:143)oy 1998) Sy·mfvna me to a·ruro 25 thw e·kthw odhgi·aw 77/388/EOK toy Symboyli·oy thw 17hw Mai(cid:143)oy 1977 peri· enarmoni·sevw tvn nomouesiv· n tvn kratv· n melv· n, tvn sxetikv· n me toyw fo·royw ti·tloy ergasiv· n › Koino· sy·sthma fo·roy prostiueme·nhw aji·aw: omoio·morfh forologikh· ba·sh (1) ta kra·th me·lh mporoy·n na efarmo·soyn e·na eidiko· sy·sthma gia tiw mikre·w agrotike·w ekmetalley·seiw. To a·ruro 25 proble·pei kata·pokoph· syntelesth· epistrofh·w v· ste na mporoy·n oi agro·tew na aposbe·noyn to fo·ro prostiue·menhw aji·aw epi· tvn eisrov· n me stauero· syntelesth·. O syntelesth·w epistrofh·w kauori·zetai apo· ta kra·th me·lh me ba·sh makrooikonomike·w statistike·w. O en lo·gv syntelesth·w den mporei· na xrhsimopoiei·tai gia na di·netai stoyw agro·tew megaly·terh epistrofh· apo· to poso· toy fo·roy prostiue·menhw aji·aw poy epibary·nei tiw eisroe·w. Vsto·so, ta kra·th me·lh mporoy·n na meiv· soyn toyw synteleste·w aytoy·w se mhdeniko· pososto·. H epistrofh· stoyw e·llhnew agro·tew kataba·lletai apo· to kra·tow. Oi mikre·w agrotike·w ekmetalley·seiw sy·mfvna me to a·ruro 25 mporoy·n na epile·joyn to sy·nhuew sy·sthma FPA. Ba·sei tvn parapa·nv den mporei· h Epitroph· na ejeta·sei to ue·ma thw epistrofh·w apo· thn Ella·da gia to en lo·gv dia·sthma. (1) EE L 145, 13. 6. 1977. (98/C 402/046) GRAPTH ERVTHSH E-0831/98 ypobolh· : Pedro Marset Campos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (26 Marti·oy 1998) Ue·ma: Antikoinvnika· me·tra thw koino·thtaw thw Murcia kata· thn efarmogh· toy progra·mmatow URBAN kai synafv· n programma·tvn (Ispani·a) H Eyrvpai¤kh· Epitroph· den e·xei ako·mh egkri·nei to pro·gramma URBAN sthn koino·thta thw Murcia poy, kyri·vw, apeyuy·netai se astike·w perioxe·w poy xarakthri·zontai apo· xamhlh· poio·thta zvh·w, ychlo· epi·pedo koinvnikoy·


title: WRITTEN QUESTION No. 869/98 by Hilde HAWLICEK to the Commission. European educational cooperation in southeastern Europe

eurovoc_concepts:
EU programme
EU relations
Western Balkans
democracy
higher education
peacekeeping
vocational training

text: C 310/142 EN Official Journal of the European Communities 9. 10. 98 The Commission has taken note of the growing interest in (cid:145)fair trade(cid:146) products, and has been investigating what further support could be offered to (cid:145)fair trade(cid:146) initiatives in a World trade organisation (WTO) compatible manner. The results of this investigation should be available in the near future. As part of this analysis, an Eurobarometer survey assessed the level of demand for (cid:145)fair trade(cid:146) bananas. The results of this survey, which are of assistance to those who wish to promote (cid:145)fair trade(cid:146) products, show that there is considerable demand from Community consumers. (98/C 310/192) WRITTEN QUESTION E-0869/98 by Hilde Hawlicek (PSE) to the Commission (26 March 1998) Subject: European educational cooperation in southeastern Europe Southeastern Europe, the (cid:145)Balkans(cid:146), is a sensitive region in security terms. While educational cooperation may promote and improve peace, stability and democracy, it cannot solve the political problems. As the EU is an immediate neighbour of this region, it has a particular responsibility towards the countries of southeastern Europe. Aware of this responsibility, I wish to put the following questions: 1. Does the Commission use educational cooperation as an important tool for confidence-building measures in southeastern Europe? Have there already been or is the Commission planning actions, conferences or anything similar on this subject? 2. Is there any coordination among the various directorates-general with respect to a joint approach in educational cooperation (e. g. DG XXII with Socrates and Leonardo; PHARE with the construction of schools and the like, and with ECHO, etc. )? Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (30 April 1998) 1. The Commission believes in the importance of education and vocational education in helping to bring about mutual cooperation, peace and stability in the region. To this end, the Commission, through its Phare programme, provides financial support to the Tempus higher education reform programme as well as to vocational education via a vocational education and training programme. The implementation of the second programme is under the responsibility of the European training foundation in Turin in coordination with the Commission. Various school rehabilitation projects have been undertaken in Bosnia and Albania. Since 1995, the funds have been allocated for Tempus higher education to Albania 1995-1999 (5 MECU allocated and already disbursed; further 700 000 MECU planned in 1998), to Bosnia 1996-1998 (4 MECU of which 1. 5 MECU pre-Tempus), and to the former Yugoslav Republic of Macedonia (FYROM) 1996-1997 (4 MECU). The general objective of Tempus is to restructure the higher education system of these countries which means reviewing the curricula and reforming the management of higher education institutions. Tempus is presently rethinking its approach in order to see how best to use higher education as a tool for facing up to the geo-political and socio-economic difficulties which exist in the region. As for vocational education and training, funds have been allocated from the Phare programme for Albania (ECU 700 000 project due to end in May 1998), Bosnia (3. 5 MECU project which is in its inception phase) and FYROM (2. 8 MECU project also in its inception phase). This programme targets secondary vocational education and training and develops a strategy upgrading the system in such a way that students are better prepared for national and international job markets. It helps to introduce a regional approach to the system and strengthen links between the scholastic institutions and the local communities and businesses. Close coordination exists inside the Commission in the conception and implementation of education 2. programmes in the region


title: PREGUNTA ESCRITA n. 927/98 del María SORNOSA MARTÍNEZ a la Comisión. Vía libre a la caza en contrapasa en Navarra

eurovoc_concepts:
Navarre
bird
hunting
hunting regulations
protection of animal life
protection of plant life


title: WRITTEN QUESTION No. 807/98 by Hedy d'ANCONA to the Commission. Report entitled 'An appraisal of technologies of political control - interim study', drawn up by STOA (the European Parliament's Scientific and Technological Options Assessment) (PE 166.499./Int.St.)

eurovoc_concepts:
EU control
choice of technology
scientific apparatus
scientific research
supervisory power
technology assessment

text: 21. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 323/77 (98/C 323/100) SKRIFTLIG FR¯GA E-0799/98 fr(cid:229)n Nuala Ahern (V) till kommissionen (18 mars 1998) A¤mne: Spridning av radioaktivitet fr(cid:229)n Dounreay-anla¤ggningen till Nordsjo¤n Ledningen i Fo¤renta kungarikets atomenergikommission (Atomic Energy Authority) erka¤nde den 2 februari 1998 att det finns ett andra hittills hemligt avfallsschakt/silo vid Dounreay-anla¤ggningen. Kommer kommission- en nu att a¤ndra sitt svar till fr(cid:229)ga nr H-0706/96 (1) av den 17 september 1996, i vilket det angavs att spridningen av radioaktivitet fr(cid:229)n Dounreay-anla¤ggningen i Skottland till Nordsjo¤n inte bero¤r Skandinavien? Na¤r fick kommissionen reda p(cid:229) att detta schakt fanns? (1) Debatt 4-488 i Europaparlamentet (september 1996). Svar fr(cid:229)n Ritt Bjerregaard p(cid:229) kommissionens va¤gnar (5 maj 1998) Den tidningsartikel som parlamentsledamoten ha¤nvisar till inneh(cid:229)ller inga nya uppgifter vad ga¤ller utsla¤pp fr(cid:229)n Dounreay. Den bero¤r s(cid:229)ledes inte kommissionens svar p(cid:229) den muntliga fr(cid:229)gan H-706/96 fr(cid:229)n Marianne Eriksson under fr(cid:229)gestunden vid parlamentets mo¤te i september 1996 (1). Det (cid:148)hittills hemliga(cid:148) schaktet a¤r faktiskt en deponeringsplats ka¤nd under beteckningen (cid:148)mellanlagringssilo fo¤r fast avfall(cid:148). Den st(cid:229)r i fo¤rbindelse med omr(cid:229)dets system fo¤r bortskaffande av flytande avfall, s(cid:229) alla utsla¤pp fr(cid:229)n den ing(cid:229)r s(cid:229)ledes i de godka¤nda utsla¤ppen fr(cid:229)n omr(cid:229)det. Kommissionen har ka¤nt till denna anla¤ggnings existens sedan Fo¤renade kungariket undertecknade Euratom-fo¤rdraget. Parlamentsledamoten ha¤nvisas da¤rfo¤r till kommissionens svar p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-663/98 fr(cid:229)n Uta-Udine Bloch von Blottnitz (2). Fo¤renade kungarikets regering har dessutom meddelat att avfallet fr(cid:229)n b(cid:229)de mellanlagringsschaktet och silon i Dounreay skall ha¤mtas upp fo¤r behandling. (1) Parlamentsdebatt nr 4-488 (september 1996). (2) Se s. 62. (98/C 323/101) SKRIFTLIG FR¯GA E-0807/98 fr(cid:229)n Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Underso¤kningsrapporten med titeln (cid:148)An appraisal of technologies of political control › interim study(cid:148) fr(cid:229)n STOA (bedo¤mning av vetenskapliga och tekniska alternativ) inom Europaparlamentet (PE 166. 499/Int. St. ) Har kommissionen tagit del av underso¤kningsrapporten med titeln (cid:148)An appraisal of technologies of political control › interim study(cid:148) fr(cid:229)n STOA (bedo¤mning av vetenskapliga och tekniska alternativ) inom Europaparla- mentet (PE 166. 499/Int. St. )? (98/C 323/102) SKRIFTLIG FR¯GA E-0808/98 fr(cid:229)n Hedy d(cid:146)Ancona (PSE) till kommissionen (26 mars 1998) A¤mne: Underso¤kningsrapporten med titeln (cid:148)An appraisal of technologies of political control › interim study(cid:148) fr(cid:229)n STOA (bedo¤mning av vetenskapliga och tekniska alternativ) inom Europaparlamentet (PE 166. 499/Int. St. ) Europaparlamentet anstra¤nger sig bland annat fo¤r att sa¤kersta¤lla skydd fo¤r medborgarnas privatliv. Vilka fo¤ljder ser kommissionen i de hot mot detta som utgo¤rs av (cid:148)horizontal proliferation(cid:148) (horisontell spridning) av


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 825/98 dell'on. Kirsten JENSEN alla Commissione. PVC

eurovoc_concepts:
materials technology
motor car
plastics
producer's liability
substitute product
waste recycling

text: 5. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 31/5 Risposta fornita dal sig. de Silguy a nome della Commissione (12 maggio 1998) La proposta della Commissione per la semplificazione del sistema Intrastat mira a ridurre il numero di dati raccolti per alleviare l(cid:146)onere a carico delle imprese. La proposta rientra nel quadro di un insieme di misure di semplificazione proposte della Commissione e che poggiano sulle raccomandazioni di Slim/Intrastat. La proposta prevede due tipi di dati: obbligatori e facoltativi. Questi due tipi di dati sono presenti anche nell(cid:146)attuale sistema Intrastat. Le informazioni obbligatorie comprendono un insieme di dati raccolti a livello comunitario. I dati facoltativi possono essere raccolti a livello nazionale, ma la decisione Ł di competenza degli Stati membri. Vi saranno quindi ancora differenze tra le informazioni richieste dai singoli Stati membri. Va sottolineato che nel 1993 con il nuovo sistema Intrastat Ł stato introdotto un unico modulo che contiene tutti gli elementi di informazione obbligatori e facoltativi (regolamento (CEE) 3590/92 della Commissione, dell(cid:146)11 dicembre 1992, relativo ai supporti dell(cid:146)informazione statistica della statistica del commercio tra Stati membri (1)). I dichiaranti possono in linea di massima utilizzare questo modulo o un apposito modulo nazionale. ¨ disponibile anche un modulo elettronico sviluppato nel quadro del progetto Edicom per coloro che presentano la dichiarazione facendo ricorso ad un software IDEP/CN8, che viene ora utilizzato in 12 Stati membri. Per il 1999 Ł prevista una versione riveduta di questo programma, che comprender(cid:224) opzioni multinazionali e multilinguistiche, in particolare per le imprese che operano in taluni Stati membri. (1) GU L 364 del 12. 12. 1992. (1999/C 31/006) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0825/98 di Kirsten Jensen (PSE) alla Commissione (26 marzo 1998) Oggetto: PVC Nella recente proposta di direttiva del Consiglio sugli autoveicoli fuori uso, la Commissione non propone la graduale eliminazione del PVC dalle autovetture prodotte dopo il 1o gennaio 2002, sostenendo che il problema deve essere risolto a livello orizzontale, visto il numero elevato di prodotti contenenti PVC. Pu(cid:242) dire la Commissione quando prevede di presentare proposte sull(cid:146)approccio orizzontale in materia di PVC e in che modo sar(cid:224) possibile integrarvi il principio della responsabilit(cid:224) del produttore? Intende adottare altre iniziative per assicurare una notevole riduzione della quantit(cid:224) di PVC nei rifiuti? Risposta data dalla sig. ra Bjerregaard in nome della Commissione (20 luglio 1998) La Commissione si pregia di rinviare l(cid:146)Onorevole Parlementare alla risposta da essa data all(cid:146) interrogazione scritta P-1524/98 dell(cid:146)Onorevole Riis-Jłrgensen (1). (1) V. pag. 51


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 832/98 van Jesús CABEZÓN ALONSO aan de Commissie. Opneming van Cuba in de groep van ACS-landen die de Overeenkomst van Lomé hebben ondertekend

eurovoc_concepts:
ACP countries
Cuba
Lomé Convention
accession to an agreement
bilateral agreement
cooperation agreement (EU)

text: C 310/136 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 9. 10. 98 (98/C 310/183) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0826/98 van Lis Jensen (I-EDN) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Voorlichtingsbegroting van het kantoor van de Commissie in Kopenhagen Kan de Commissie mededelen welke deel van zijn begroting haar kantoor in Kopenhagen in 1998 heeft bestemd voor voorlichting? Welk percentage van deze middelen zal vo·o·r 28 mei 1998 worden gebruikt? Antwoord van de heer Oreja namens de Commissie (2 juni 1998) Het bureau van de Commissie in Denemarken heeft in 1998 voor algemene voorlichtingsactiviteiten 1. 248. 000 ecu aan vastleggingskredieten toegewezen gekregen uit begrotingsonderdeel B3-300 (Algemene acties op het gebied van voorlichting en communicatie over de Europese Unie) en 20. 000 ecu aan vastleggingskredieten uit begrotingsonderdeel B3-301 (Informatiecentra). De algemene voorlichtingsactiviteiten van het bureau, zoals het uitbrengen van een maandblad, nieuwsbrieven en informatiebladen en het organiseren van conferenties en studiebijeenkomsten, vinden gedurende het hele jaar plaats, zowel voor als na het referendum. Van begrotingsonderdeel B3-306 (Voorlichtingsprogramma voor de Europese Burger (cid:146)Prince(cid:146) › Voorlichtings- acties in verband met specifieke beleidsmaatregelen) is 295. 000 ecu aan vastleggingskredieten aan het bureau in Denemarken toegewezen voor voorlichting over het Verdrag van Amsterdam. Op dit moment valt moeilijk te zeggen welk deel daarvan vo·o·r en welk deel na 28 mei zal worden besteed. Deze activiteiten vallen onder de taak van de Commissie om voorlichting voor het grote publiek te verzorgen (zoals een informatiegids over het Verdrag van Amsterdam) over belangrijke onderwerpen betreffende de Gemeenschap. (98/C 310/184) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0832/98 van Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Opneming van Cuba in de groep van ACS-landen die de Overeenkomst van Lome· hebben ondertekend Kan de Commissie bevestigen dat Cuba formeel verzocht heeft om toetreding tot de groep van ACS-landen die de Overeenkomst van Lome· hebben ondertekend? Kan Cuba aanspraak maken op opneming in de groep van ACS-landen die met de Europese Unie de Overeenkomst van Lome· hebben ondertekend, terwijl twee jaar geleden de Commissie nog heeft moeten constateren dat de ondertekening van een bilaterale samenwerkingsovereenkomst Cuba-Europese Unie niet mogelijk was? Antwoord van de heer Mar(cid:14)·n namens de Commissie (7 april 1998) De Commissie werd op de hoogte gesteld van de formele aanvraag van de Cubaanse regering om te worden opgenomen in de groep van landen in Afrika, het Caribisch gebied en de Stille Oceaan die de Overeenkomst van Lome· hebben ondertekend. Het is echter de ACS-groep zelf die zich als eerste hierover moet uitspreken. Vervolgens zullen de partijen bij de Overeenkomst van Lome· (ACS-groep en Gemeenschap) indien nodig deze aanvraag gezamenlijk onderzoeken, overeenkomstig de doelstellingen en beginselen van de Overeenkomst, evenals de terzake geldende procedures


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 934/98 dell'on. Elena MARINUCCI alla Commissione. Programma LIFE

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
EU programme
commitment of expenditure
environmental protection
implementation of the budget
payment appropriation


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 830/98 von den Abgeordneten Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS an die Kommission. Toxizität von Spielzeug aus Weich-PVC

eurovoc_concepts:
approximation of laws
carcinogenic substance
early childhood
harmonisation of standards
health risk
marketing restriction
plastics
product safety
toxic substance
toy industry

text: C 13/6 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 1. 1999 (1999/C 13/009) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0830/98 von Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) und Pedro Marset Campos (GUE/NGL) an die Kommission (26. M(cid:228)rz 1998) Betrifft: Toxizit(cid:228)t von Spielzeug aus Weich-PVC Ungeachtet des Beschlusses des Beratenden Wissenschaftlichen Ausschusses der Europ(cid:228)ischen Union f(cid:252)r Toxizit(cid:228)t, (cid:214)kotoxizit(cid:228)t und Umwelt, der best(cid:228)tigt hat, da(cid:223) Spielzeuge aus Weich-PVC unzul(cid:228)ssige Mengen toxischer Substanzen enthalten und freisetzen, wurden auf Gemeinschaftsebene keine Ma(cid:223)nahmen ergriffen, um solches Spielzeug aus dem Verkehr zu ziehen. Die (cid:246)sterreichische Regierung hat bereits einen Gesetzentwurf eingebracht mit dem Ziel, Spielzeug aus PVC, bei dem Weichmacher verwendet werden, zu verbieten, und hat dies der EU mitgeteilt. Kann die Kommission ausgehend von der (cid:220)berlegung, da(cid:223) die Europ(cid:228)ische Union diesem Vorbild folgen sollte, anstatt zuzulassen, da(cid:223) Kinder toxischen Stoffen in unzul(cid:228)ssiger Konzentration ausgesetzt werden, folgende Fragen beantworten: 1. Ist der Kommission diese Situation bekannt? 2. Wie kann die Kommission rechtfertigen, da(cid:223) auf Gemeinschaftsebene bisher keine Ma(cid:223)nahmen ergriffen wurden, um zu verhindern, da(cid:223) solche Materialien f(cid:252)r Spielzeug verwendet werden? 3. Ist die Kommission nicht der Ansicht, da(cid:223) geeignete Schritte unternommen werden m(cid:252)ssen, um die Einhaltung der Richtlinie 88/378/EWG zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber die Sicherheit von Spielzeug (1) sicherzustellen? Inwieweit wurde diese Richtlinie in den Mitgliedstaaten in bezug auf den hier besprochenen Fall und (cid:228)hnliche F(cid:228)lle umgesetzt? (1) ABl. L 187 vom 16. 7. 1988, S. 1. (1999/C 13/010) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0996/98 von Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Toxizit(cid:228)t von PVC-Spielzeug (2. April 1998) Die Europ(cid:228)ische Union hat k(cid:252)rzlich die Toxizit(cid:228)t von Spielzeug aus weichem PVC best(cid:228)tigt. Der Ausschu(cid:223) f(cid:252)r Toxizit(cid:228)t, (cid:214)kotoxizit(cid:228)t und Umwelt der Europ(cid:228)ischen Union hat anerkannt, da(cid:223) die Exposition von Kindern durch die drei den Spielsachen zugef(cid:252)gten Weichmachern › den Phthalaten, DINP, DEHP und DNOP › gef(cid:228)hrlich nahe an die empfohlenen Schwellenwerte heranreicht und mit den Ergebnissen der Studie (cid:252)berein- stimmt, die die Organisation Greenpeace betreffend PVC-Spielzeug durchgef(cid:252)hrt hat. Es wurde festgestellt, da(cid:223) Kinder beim Spielen mit PVC-Spielzeug toxische chemische Substanzen direkt aufnehmen k(cid:246)nnen. 1. Welche Ma(cid:223)nahmen gedenkt die Kommission dagegen zu treffen? 2. Ist die Kommission daf(cid:252)r, ein niedrigeres Niveau von Zus(cid:228)tzen oder Toxinen anzustreben? Oder beabsichtigt die Kommission ganz im Gegenteil, das Verbot von PVC-Spielzeug in die Tat 3. umzusetzen, indem sie Alternativen f(cid:246)rdert, die keine Verwendung von Weichmachern erfordern? (1999/C 13/011) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1536/98 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission (18. Mai 1998) Betrifft: Verbot von PVC in der EU Nach Berichten von Greenpeace und anderen renommierten internationalen Verb(cid:228)nden bedroht die Verwendung von PVC insbesondere in Kinderspielzeug unmittelbar die Gesundheit der Kinder. Im einzelnen haben die Untersuchungen nachgewiesen, da(cid:223) die giftigen Phthalverbindungen sowie verschiedene dem PVC zugesetzten


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 893/98 van Daniela RASCHHOFER aan de Commissie. Uitbreiding van de Europese school

eurovoc_concepts:
Austria
Brussels region
European school
building
building industry
construction costs
organisation of teaching


title: WRITTEN QUESTION No. 883/98 by Bill MILLER to the Commission. Millennium and new technology

eurovoc_concepts:
European official
Member of the European Parliament
access to EU information
administrative procedure
correspondence
interinstitutional relations
translation
written question

text: C 310/144 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 9. 10. 98 (98/C 310/195) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0882/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Bill Miller (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Muistutusten ma¤a¤ra¤ Kuinka monta muistutusta komission virkamiehelle on keskima¤a¤rin la¤hetetta¤va¤ ennenkuin on odotettavissa, etta¤ Euroopan parlamentin ja¤senen esitta¤ma¤a¤n kysymykseen saadaan vastaus? (98/C 310/196) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0883/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Bill Miller (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Vuosituhannen vaihtuminen ja uusi teknologia Olenko uuden teknologian kehittyessa¤ ja vuosituhannen vaihtumisen la¤hestyessa¤ todellakin vaarassa saada vastauksen aikaisempiin komissiolle osoittamiini kirjelmiin? (98/C 310/197) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0884/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Bill Miller (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Vastausten antamisen ma¤a¤ra¤aika Kuinka pitka¤n ajan komission virkamies tarvitsee keskima¤a¤rin voidakseen vastata Euroopan parlamentin ja¤senelta¤ saamaansa postiin? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0882/98, E-0883/98 ja E-0884/98 (14. huhtikuuta 1998) Komissio vakuuttaa, etta¤ kaikkeen kirjeenvaihtoon vastataan mahdollisimman nopeasti. Paljon riippuu kuitenkin siita¤, ta¤ytyyko¤ vastaus ka¤a¤nta¤a¤ vai ei ja tarvitaanko sen laatimiseen eri yksiko¤iden va¤lista¤ yhteistyo¤ta¤. Lisa¤ksi esille tulevien asioiden tekninen luonne vaikuttaa vastausten antamiseen. Toimielinten va¤lisen tehokkaan yhteistyo¤n mahdollistamiseksi on pa¤a¤tetty, etta¤ Euroopan parlamentin ja¤senen la¤hetta¤ma¤a¤n kirjeeseen olisi yleensa¤ vastattava kolmen viikon kuluessa. Jos Euroopan parlamentin ja¤senen kirje kirjataan komission postinka¤sittelysta¤ vastaavassa yksiko¤ssa¤ saapuneeksi, ta¤ma¤ komission pa¤a¤sihteeristo¤o¤n kuuluva yksikko¤ seuraa vastausten antamista ja la¤hetta¤a¤ asianomaisille yksiko¤ille muistutuksen siina¤ tapaukses- sa, etta¤ ne eiva¤t ole vastanneet ma¤a¤ra¤ajan kuluessa. Vuosituhannen vaihtumiseen liittyva¤t tietojenka¤sittelyn ongelmat eiva¤t mitenka¤a¤n vaikuta ta¤ha¤n menettelyyn. (98/C 310/198) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0885/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Bill Miller (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Asiakirjojen julkisuus Tunnustaako komissio yhteiso¤n ensimma¤isen oikeusasteen asiakirjojen julkisuudesta 6. helmikuuta 1998 antaman tuomion (asia T-124/96)? Jos tunnustaa, aikooko komissio noudattaa ta¤ma¤n tuomion 6 kohtaa, jossa ma¤a¤ra¤ta¤a¤n ka¤yta¤nnesa¤a¤nno¤ista¤? Jos aikoo, onko komissio sita¤ mielta¤, etta¤ 6 kohdan ma¤a¤ra¤ysten mukaan yleiso¤lle on taattava mahdollisimman esteeto¤n pa¤a¤sy komission ja neuvoston sa¤ilytta¤miin asiakirjoihin? Ta¤ssa¤ yhteydessa¤ asiakirjalla tarkoitetaan kaikkea kirjoitettua tekstia¤ › missa¤ muodossa tahansa › joka sisa¤lta¤a¤ olemassa olevia tietoja ja jota komissio tai neuvosto sa¤ilytta¤a¤?


title: WRITTEN QUESTION No. 1012/98 by Reimer BÖGE to the Commission. Natura 2000 - implementation of the Directive on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora

eurovoc_concepts:
EC Directive
environmental protection
national implementing measure
protected area
protected species
protection of animal life
protection of plant life
transport infrastructure
wildlife


title: QUESTION ECRITE no 887/98 de Esko SEPPÄNEN à la Commission. Position dominante sur le marché en matière de transmission télévisuelle de courses de formule 1

eurovoc_concepts:
broadcasting
dominant position
free competition
infringement of EU law
motor car
restriction on competition
sporting event
sports body
television

text: 21. 10. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 323/91 Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (5 juin 1998) La Commission proce‘de actuellement a‘ un examen approfondi du proble‘me e·voque· par l(cid:146)Honorable Parlementaire et ne manquera pas de le tenir informe· aussito(cid:136)t que possible. (98/C 323/128) QUESTION E· CRITE E-0886/98 pose·e par Bill Miller (PSE) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Acce‘s aux documents La Commission ne pense-t-elle pas qu(cid:146)elle devrait sans aucun doute rendre publics, si la demande en est faite, les documents en sa possession qui n(cid:146)ont pas e·te· produits par ses services et auxquels il est fait re·fe·rence pour adopter une de·cision? Re·ponse donne·e par M. Santer au nom de la Commission (22 avril 1998) La Commission tient a‘ indiquer a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire qu(cid:146)en application du code de conduite sur l(cid:146)acce‘s du public aux documents de la Commission et du Conseil mentionne· dans la re·ponse a‘ sa question e·crite E-885/98 (1), la Commission ne donne acce‘s qu(cid:146)a‘ ses propres documents, et renvoit le demandeur qui souhaite obtenir copie d(cid:146)un document n(cid:146)e·manant pas de ses services, aupre‘s de l(cid:146)auteur du document. (1) JO C 310 du 9. 10. 1998, p. 144. (98/C 323/129) QUESTION E· CRITE E-0887/98 pose·e par Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) a‘ la Commission (26 mars 1998) Objet: Position dominante sur le marche· en matie‘re de transmission te·le·visuelle de courses de formule 1 Dans le domaine de l(cid:146)organisation de courses automobiles de formule 1, les socie·te·s de M. Bernie Ecclestone semblent exercer un monopole en ce qui concerne les droits d(cid:146)organisation et de transmission te·le·visuelle. Quelles mesures la Commission compte-t-elle prendre en vue de limiter la position dominante de telles entreprises sur le marche·, selon les me(cid:136)mes principes que ceux applique·s dans les autres secteurs pour promouvoir la libre concurrence en Europe? Re·ponse donne·e par M. Van Miert au nom de la Commission (5 mai 1998) Plusieurs accords commerciaux concernant la formule 1 ont e·te· notifie·s a‘ la Commission, en septembre 1997, par la Fe·de·ration internationale de l(cid:146)automobile et la Formula One Administration. La Commission a re(cid:231)u l(cid:146)avis d(cid:146)un certain nombre de tiers inte·resse·s sur ces accords. Elle se penche aussi actuellement sur deux plaintes formelles et plusieurs plaintes informelles qui contiennent des alle·gations d(cid:146)abus de position dominante en ce qui concerne les droits de radiodiffusion commercialise·s par des socie·te·s dont M. Ecclestone est actionnaire, ainsi que sur des questions relatives a‘ la fa(cid:231)on dont la formule 1 est organise·e. La Commission se demande si les accords en question enfreignent l(cid:146)article 85 du traite· CE (relatif aux accords susceptibles de restreindre la concurrence) et s(cid:146)il y a violation de l(cid:146)article 86 du Traite· (qui concerne les abus de position dominante). Il est trop to(cid:136)t pour pre·juger de l(cid:146)issue de cette e·valuation. La Commission espe‘re cependant parvenir a‘ une conclusion dans les mois qui viennent


title: Verordnung (EG) Nr. 677/98 der Kommission vom 26. März 1998 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Hafer im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1773/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

formats: pdf print

text: 27. 3. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 94/11 VERORDNUNG (EG) Nr. 677/98 DER KOMMISSION vom 26. M(cid:132)rz 1998 zur Festsetzung der H(cid:148)chsterstattung bei der Ausfuhr von Hafer im Rahmen der Ausschreibung gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1773/97 DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Getreide (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 923/96 der Kommission (2), gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchf(cid:129)hrungs- bestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gew(cid:132)hrung von Ausfuhrerstat- tungen und zur Festlegung der bei St(cid:148)rungen im Getrei- desektor zu treffenden Maßnahmen (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2052/97 (4), gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1773/97 der Kommission vom 12. September 1997 (cid:129)ber eine beson- dere Interventionsmaßnahme f(cid:129)r Getreide in Finnland und Schweden (5), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 661/98 (6), insbesondere auf Artikel 8, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Eine Ausschreibung der Erstattung f(cid:129)r die Ausfuhr aus Finnland und Schweden von in diesen beiden L(cid:132)ndern erzeugtem Hafer nach allen Drittl(cid:132)ndern wurde durch die Verordnung (EG) Nr. 1773/97 er(cid:148)ffnet. Nach Artikel 8 der Verordnung (EG) Nr. 1773/97 kann die Kommission auf der Grundlage der eingereichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 23 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 beschließen, unter Ber(cid:129)cksichtigung der Kriterien nach Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 eine H(cid:148)chstausfuhrerstat- tung festzusetzen. In einem solchen Fall wird der Zuschlag jedem Bieter erteilt, dessen Angebot der H(cid:148)chstausfuhrerstattung entspricht oder darunter liegt. Die Anwendung der vorgenannten Kriterien auf die derzeitige Marktlage bei der betreffenden Getreideart f(cid:129)hrt zur Festsetzung einer H(cid:148)chstausfuhrerstattung in H(cid:148)he des in Artikel 1 genannten Betrages. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Getreide (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die H(cid:148)chsterstattung bei der Ausfuhr von Hafer wird f(cid:129)r die vom 20. bis zum 26. M(cid:132)rz 1998 im Rahmen der Ausschreibung gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1773/97 eingereichten Angebote auf 33,95 ECU je Tonne festge- setzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 27. M(cid:132)rz 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 26. M(cid:132)rz 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 126 vom 24. 5. 1996, S. 37. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 287 vom 21. 10. 1997, S. 14. (5) ABl. L 250 vom 13. 9. 1997, S. 1. (6) ABl. L 90 vom 25. 3. 1998, S. 38


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 805/98 van Florus WIJSENBEEK aan de Commissie. Discriminatoire fiscale maatregelen voor internationale transporteurs in Oost- en Centraal Europa

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
Central and Eastern European Countries
accession to the European Union
anti-discriminatory measure
approximation of laws
axle tax
tax system
transit charge
transport of animals
transport regulations

text: C 310/134 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 9. 10. 98 (98/C 310/180) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0805/98 van Florus Wijsenbeek (ELDR) aan de Commissie (26 maart 1998) Betreft: Discriminatoire fiscale maatregelen voor internationale transporteurs in Oost- en Centraal Europa Is het de Commissie bekend dat internationale transporteurs over de weg geconfronteerd worden met een verscheidenheid van ongerechtvaardigde en discriminatoire fiscale maatregelen, verschillend van land tot land en gaande van belastingen op brandstof, tolgelden en ecologische belastingen tot soms zelfs (cid:132)belastingen op sanitaire diensten en voor het verzenden van goederen(cid:148), (cid:132)onderhoudsbelastingen voor grensoverschrijdingen(cid:148) en (cid:132)belastingen voor de controle op radioactieve stoffen(cid:148) in 10 landen van Oost- en Centraal-Europa die tevens kandidaat zijn voor toetreding tot de EU (cfr. Agence Europe, 29 januari 1998, p. 15)? Is het de Commissie bekend dat in Tsjechie¤ en Macedonie¤ verschillende aanslagen worden toegepast, al naargelang het land van oorsprong van het voertuig, waardoor buitenlandse transporteurs worden gediscrimi- neerd? Is de Commissie van plan de regeringen van deze landen uit Oost- en Centraal-Europa aan te sporen af te zien van deze transito-heffingen en lokale belastingen en van elke vorm van discriminatie bij de toepassing van hun fiscale maatregelen, hun fiscaal systeem meer af te stemmen op dat van de EU en een rationeel belastingniveau te bepalen? Zal de Commissie deze problematiek aanhalen tijdens de toetredingsonderhandelingen? Zo ja, in welke vorm? Zo neen, waarom niet? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (27 april 1998) Het is de Commissie bekend dat voor internationale vervoersondernemingen uit de Europese Unie in Midden- en Oost-Europa bepaalde discriminatoire fiscale maatregelen gelden. Deze zijn per land verschillend. De voorwaarden voor de geleidelijke integratie van de binnenlandse vervoersmarkten werden onlangs in het kader van een Phare-project geanalyseerd. In dat verband werden de voornaamste belemmeringen ge(cid:14)¤dentificeerd voor de toegang tot alle binnenlandse vervoerssectoren. Het is de Commissie derhalve ook bekend dat de belastingen in het wegvervoer voor nationale vervoersonder- nemingen in de landen van Midden- en Oost-Europa aanzienlijk lager zijn dan in de Gemeenschap, en dat nationale en buitenlandse ondernemingen verschillend worden belast, behalve wanneer bepaalde bilaterale overeenkomsten van kracht zijn. De tien aspirant-lidstaten in Midden- en Oost-Europa zijn, gezien de bepalingen van de Europa-Overeenkom- sten, verplicht hun vervoerswetgeving geleidelijk aan te passen aan de EU-wetgeving, teneinde de wederzijdse toegang tot de markt en het personen- en goederenverkeer te vergemakkelijken. Dit proces is nu gaande en wordt gemonitord door de bilaterale subcomite·s die zijn ingesteld om toezicht uit te oefenen op de tenuitvoerlegging van de Europa-Overeenkomsten. Binnen dit forum pleegt de Commissie overleg, en dringt zij er bij de landen in Midden- en Oost-Europa op aan de nodige veranderingen aan te brengen in hun wetgeving, zodat zij lid kunnen worden van de EU. De Commissie staat op het punt een speciaal project te starten met betrekking tot de belastingen in het wegvervoer. Doel is de beleidsmakers in de 13 Phare-landen van dienst te zijn bij de aanpassing van de huidige stelsels voor de belastingen in het wegvervoer aan die binnen de EU. Dit onderzoek bestrijkt ook de voormalige Joegoslavische Republiek Macedonie¤, een land dat geen Europa-Overeenkomst heeft gesloten met de Gemeenschap en geen aanvraag heeft ingediend voor het lidmaatschap van de Gemeenschap. (98/C 310/181) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0806/98 van Frederik Willockx (PSE) en Anne Van Lancker (PSE) aan de Commissie Betreft: Onwettige praktijken rond subsidie-aanvragen (26 maart 1998) De laatste tijd krijgen wij steeds meer vragen van allerhande instellingen en organisaties rond praktijken gehanteerd door European Business Services


title: QUESTION ECRITE no 1022/98 de José APOLINÁRIO à la Commission. Fonds structurels et régions ultrapériphériques

eurovoc_concepts:
Structural Funds
cross-border cooperation
equal treatment
island region
peripheral region
regional cooperation
rural development

text: C 386/72 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 11. 12. 98 L(cid:146)annonce du montant prØcis de la contribution communautaire allouØe (cid:224) la «Ville europØenne de la culture» est faite, comme de coutume, au dØbut de l(cid:146)exercice budgØtaire de l(cid:146)annØe concernØe. Compte tenu des perspectives financiŁres pour le budget culture, il importe toutefois de rappeler que la contribution communautaire (cid:224) cette manifestation revŒtira nØcessairement un caractŁre symbolique. (98/C 386/094) QUESTION (cid:201)CRITE E-1019/98 posØe par Freddy Blak (PSE) (cid:224) la Commission (6 avril 1998) Objet: Alcoolisme des jeunes au Danemark La Commission sait-elle que la jeunesse danoise est en passe de battre le record du monde de la consommation d(cid:146)alcool? Quelles initiatives la Commission a-t-elle engagØes pour combattre l(cid:146)abus d(cid:146)alcool chez les jeunes dans les (cid:201)tats membres? La Commission fera-t-elle un effort particulier pour remØdier (cid:224) la situation au Danemark, oø le problŁme est apparemment plus grave que dans les autres (cid:201)tats membres? RØponse donnØe par M. Flynn au nom de la Commission (11 mai 1998) La Commission conna(cid:238)t parfaitement les chiffres concernant la consommation d(cid:146)alcool en Europe, y compris ceux qui concernent le Danemark. AlertØe par le nombre sans cesse croissant des problŁmes liØs (cid:224) l(cid:146)alcoolisme chez les jeunes dans de nombreux (cid:201)tats membres, notamment en ce qui concerne les Premix, la Commission examine actuellement avec les (cid:201)tats membres un code de bonne pratique en matiŁre de vente, de commercialisation et de publicitØ de boissons alcoolisØes afin de rØsoudre le problŁme de l(cid:146)alcoolisme chez les mineurs. Cette dØmarche est considØrØe comme la plus adØquate pour faire face au problŁme (cid:224) ce stade. Il n(cid:146)entre pas dans les compØtences de la Commission de prendre des mesures spØcifiques dans les diffØrents (cid:201)tats membres. (98/C 386/095) QUESTION (cid:201)CRITE P-1022/98 posØe par JosØ ApolinÆrio (PSE) (cid:224) la Commission (26 mars 1998) Objet: Fonds structurels et rØgions ultrapØriphØriques La notion de «rØgions ultrapØriphØriques» appara(cid:238)t dans le texte du traitØ d(cid:146)Amsterdam, nouveau traitØ de l(cid:146)Union. Or, il appara(cid:238)t, (cid:224) l(cid:146)analyse de l(cid:146)Agenda 2000 et des informations disponibles sur les nouveaux rŁglements des Fonds structurels, que la Commission n(cid:146)a pas tenu compte, dans ses propositions, de la disposition du traitØ qui a trait (cid:224) ces rØgions. Cela Øtant, quelles mesures spØcifiques prØvoit-elle pour les rØgions ultrapØriphØriques, en particulier les A(cid:231)ores, et, compte tenu notamment du fait que l(cid:146)initiative REGIS vient (cid:224) expiration, n(cid:146)estime-t-elle pas qu(cid:146)elle n(cid:146)a pas suffisamment pris en considØration les rØgions ultrapØriphØriques dans ses propositions de rŁglement?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 918/98 af Honório NOVO til Kommissionen. EF-støtte til virksomheden Yazaki Saltano de Portugal

eurovoc_concepts:
Community support framework
Japan
Portugal
electronic component
foreign enterprise
foreign investment
motor vehicle industry

text: 22. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 402/45 Kommissionen har ligeledes for nylig besluttet at indbringe syv medlemsstater for Domstolen (nemlig Danmark, Tyskland, Frankrig, Irland, Luxembourg, Nederlandene og Finland) for manglende eller ufuldst(cid:230)ndige nationale lister over s(cid:230)rlige bevaringsomr(cid:229)der i forbindelse med Natura 2000 › nettet. i en r(cid:230)kke Kommissionen vil dog gerne p(cid:229)pege, at der p(cid:229) det seneste er gjort betydelige fremskridt medlemsstater. S(cid:229)ledes er et antal lokaliteter, herunder ogs(cid:229) havomr(cid:229)der, omfattende i alt 8 % af F(cid:230)llesskabets europ(cid:230)iske territorium, allerede blevet foresl(cid:229)et udpeget som s(cid:230)rlige bevaringsomr(cid:229)der i medfłr af habitat- direktivet. For ikke yderligere at forsinke iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af Natura 2000 › nettet overvejer Kommissionen at vedtage f(cid:230)llesskabslister over lokaliteter efter de enkelte biogeografiske regioner. Listen for den makaronesiske regions vedkommende vil da kunne vedtages allerede inden dette (cid:229)rs udgang. (1) EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7. (98/C 402/054) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0918/98 af Hon(cid:243)rio Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: EF-stłtte til virksomheden Yazaki Saltano de Portugal Yazaki Saltano de Portugal, der fremstiller elektriske komponenter til biler og har hoveds(cid:230)de i Estrada da Rainha, Praia da Granja, Vila Nova de Gaia, er en japansk virksomhed. Den etableredes i Portugal for 10 (cid:229)r siden og har en arbejdsstyrke, som i 1996 n(cid:229)ede op over 7. 000 mand. Jeg formoder, at EF › enten via den fłrste eller den anden f(cid:230)llesskabsstłtteramme › har medfinansieret etableringen og/eller udbygningen og moderniseringen af denne virksomhed. Vil Kommissionen i den forbindelse oplyse fłlgende: Har Yazaki Saltano de Portugal modtaget EF-stłtte? Over hvilket eller hvilke program(mer)? Hvilke delbelłb eller samlede belłb er der ydet? Hvilke generelle kontraktm(cid:230)ssige forpligtelser har virksomheden p(cid:229)taget sig for at kunne f(cid:229) den p(cid:229)g(cid:230)ldende EF-stłtte? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (15. maj 1998) Ifłlge oplysninger fra medlemsstaten er der ikke ydet stłtte til denne virksomhed inden for nogen af de to EF- stłtterammer for Portugal. (98/C 402/055) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0919/98 af Carlo Secchi (PPE) til Kommissionen (12. marts 1998) Om: Klagesag 97/4230/SG/(97)A/4867 og efterfłlgende afsendelse af (cid:229)bningsskrivelse til den italienske stat om manglende overholdelse af direktivet om offentlige tjenesteydelsesaftaler i forbindelse med selskabet Infomont i Borgotaro Af den lokale presse fremg(cid:229)r det, at der er afsendt (cid:229)bningsskrivelse til den italienske stat i forbindelse med selskabet Infomont i Borgotaro (Parma), der tilsyneladende har f(cid:229)et tildelt en ordre, uden at procedurerne i direktiv 92/50 (1) er blevet overholdt. Kommissionen anmodes p(cid:229) denne baggrund om at besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. Hvilke centrale punkter er undersłgelsen forud for (cid:229)bningsskrivelsen resulteret i?


title: WRITTEN QUESTION No. 926/98 by María SORNOSA MARTÍNEZ to the Commission. Damage to Contreras reservoir due to work on the A3

eurovoc_concepts:
EU financing
Spain
countryside conservation
deforestation
degradation of the environment
engineering structure
environmental impact
motorway
protection of plant life
road network


title: PREGUNTA ESCRITA n. 817/98 del Giuseppe RAUTI a la Comisión. El escándalo de los bajos salarios en la Europa del Este

eurovoc_concepts:
Norway
Romania
Sweden
furniture industry
international sanctions
low pay
transfer of businesses
wood industry
working conditions

text: C 354/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 11. 98 (98/C 354/58) PREGUNTA ESCRITA E-0817/98 de Giuseppe Rauti (NI) a la Comisio·n (26 de marzo de 1998) Asunto: El esca·ndalo de los bajos salarios en la Europa del Este ¿Esta· prestando la Comisio·n la debida atencio·n al boicot que esta· preparando la NTIF (Federacio·n Noruega de Trabajadores de la Industria Forestal) «en todos los pa(cid:14)·ses del Norte de Europa» de los productos de IKEA, gigante sueco del mueble con centenares de filiales en toda la Unio·n Europea? La NTIF ha llevado a cabo una movilizacio·n (ve·ase la edicio·n del pasado 25 de febrero del diario «Le Monde, p. 28) tras la publicacio·n en el «Sunday Times» del pasado 22 de febrero de una investigacio·n sobre las condiciones laborales y salariales de los proveedores de IKEA en Rumania. El resultado de esta investigacio·n, entre otros, es la revelacio·n de que los 900 trabajadores de IKEA en Rumania perciben un salario de 2,25 francos franceses/ hora (aproximadamente 600 liras), mientras que el coste por hora trabajada de un trabajador del mismo sector en Suecia es de 80 francos franceses. Es decir, un empleado rumano cuesta a IKEA 35 veces menos que un empleado sueco, noruego, finlande·s o comunitario en general. Este hecho explica las deslocalizaciones de la produccio·n que tambie·n esta· llevando a cabo IKEA, con el consiguiente incremento del desempleo. No obstante, IKEA vende el producto rumano en Europa a precios que no tienen en cuenta esta diferencia abismal de costes, por lo que los beneficios son enormes. ¿Tiene intencio·n la Comisio·n de intervenir, o por lo menos de tomar medidas, contra este tipo de situaciones, proponiendo, por ejemplo, para la importacio·n de productos de terceros pa(cid:14)·ses donde los costes laborales son menores que en la Comunidad un «impuesto social a la importacio·n» con cuya recaudacio·n podr(cid:14)·a hacerse frente a los problemas del desempleo generado y agravado cada d(cid:14)·a ma·s precisamente por estas pra·cticas de «capitalismo salvaje»? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (28 de abril de 1998) Las relaciones comerciales entre Rumania y la Comunidad se rigen por las disposiciones del Acuerdo Europeo de 1 de febrero de 1995 y por el Acuerdo General sobre Aranceles Aduaneros y Comercio (GATT). Rumania es, en efecto, miembro de la Organizacio·n Mundial del Comercio (OMC). Estas disposiciones no permiten establecer impuestos sociales compensadores sobre las importaciones procedentes de Rumania. Como regla general, el hecho de que el nivel salarial de un pa(cid:14)·s socio sea diferente del existente en la Comunidad no constituye de ninguna manera una justificacio·n de medidas proteccionistas. Al contrario, el desarrollo del comercio y la interpenetracio·n de nuestras econom(cid:14)·as, a trave·s de las inversiones directas, contribuyen al desarrollo econo·mico de las dos partes. Y este desarrollo es especialmente positivo en el caso Rumania, pa(cid:14)·s candidato que se prepara para los desaf(cid:14)·os de la adhesio·n y para su integracio·n en el mercado comunitario, y al que la Comunidad apoya en este esfuerzo. (98/C 354/59) PREGUNTA ESCRITA P-0824/98 de Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) a la Comisio·n (11 de marzo de 1998) Asunto: Contribuciones de cara·cter fiscal, doble tributacio·n y libertad de circulacio·n En su respuesta a mi pregunta oral H-0045/98 (1), la Comisio·n solicito· informacio·n adicional sobre el pago de contribuciones de cara·cter fiscal que no esta·n sujetas al a·mbito de aplicacio·n del acuerdo relativo a la doble tributacio·n. En 1998, en Finlandia se realizan las siguientes deducciones por seguro de enfermedad: el 1,5 % en toda renta, un 2,7 % adicional en las pensiones y un 1,95 % en el segmento de renta por encima de los 80. 000 marcos finlandeses. En total, tales contribuciones pueden suponer incluso el 6,05 %, no tenie·ndose en cuenta las deducciones ya realizadas en las pensiones procedentes de Suecia. He remitido junto con el diputado nacional finlande·s Esko-Juhani Tennila¤n una carta a la Comisio·n exponiendo el obsta·culo a la libre circulacio·n de personas que supone dicha pra·ctica. ¿Proyecta la Comisio·n intervenir en el asunto y adoptar las medidas pertinentes para eliminar ese verdadero obsta·culo a la libre circulacio·n? (1) Debates del Parlamento Europeo (febrero de 1998)


title: Reglamento (CE) n° 673/98 de la Comisión de 26 de marzo de 1998 sobre la expedición de certificados de exportación en el sector vitivinícola

eurovoc_concepts:
export licence
fruit product
viticulture
wine

text: 27. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 94/3 REGLAMENTO (CE) No 673/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 26 de marzo de 1998 sobre la expedici(cid:155)n de certificados de exportaci(cid:155)n en el sector vitivin(cid:146)cola LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 1685/95 de la Comisi(cid:155)n, de 11 de julio de 1995, por el que se establece un r(cid:130)gimen de expedici(cid:155)n de certificaci(cid:155)n de exportaci(cid:155)n en el sector vitivin(cid:146)cola (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1354/97 (2), y, en particular, el apar- tado 3 de su art(cid:146)culo 3, Considerando que el apartado 7 del art(cid:146)culo 55 del Regla- mento (CEE) no 822/87 del Consejo, de 16 de marzo de 1987, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n del mercado vitivin(cid:146)cola (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la cons- tituye el Reglamento (CE) no 2087/97 (4), limita la conce- si(cid:155)n de restituciones por exportaci(cid:155)n de productos del sector vitivin(cid:146)cola a los vol(cid:156)menes y gastos acordados en el Acuerdo de agricultura celebrado en el marco de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay; Considerando que el art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CE) no 1685/95 establece las condiciones que deben cumplirse para que la Comisi(cid:155)n pueda adoptar medidas especiales a fin de evitar que se sobrepase la cantidad prevista o el presupuesto disponible en el marco de ese Acuerdo; Considerando que, seg(cid:156)n la informaci(cid:155)n de que dispone la Comisi(cid:155)n a 25 de marzo de 1998 sobre las solicitudes de certificados de exportaci(cid:155)n, existe el riesgo de que se supere la cantidad disponible hasta el 30 de abril de 1998, contemplada en el apartado 1 del art(cid:146)culo 1 bis del Regla- mento (CE) no 1685/95, si no se imponen restricciones a la expedici(cid:155)n de certificados de exportaci(cid:155)n con fijaci(cid:155)n anticipada de la restituci(cid:155)n; que, por ello, es conveniente aplicar un porcentaje (cid:156)nico de aceptaci(cid:155)n de las solici- tudes presentadas entre el 18 y el 24 de marzo de 1998 y suspender hasta el 30 de abril de 1998 tanto la expedici(cid:155)n de certificados para las solicitudes presentadas como la propia presentaci(cid:155)n de solicitudes, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 1. Los certificados de exportaci(cid:155)n con fijaci(cid:155)n antici- pada de la restituci(cid:155)n del sector vitivin(cid:146)cola cuyas solici- tudes se hayan presentado entre el 18 y el 24 de marzo de 1998 en virtud del Reglamento (CE) no 1685/95 se expe- dir(cid:145)n por un m(cid:145)ximo del 99,3 % de las cantidades solici- tadas. 2. Quedan suspendidas hasta el 30 de abril de 1998 la expedici(cid:155)n de certificados de exportaci(cid:155)n de productos del sector vitivin(cid:146)cola cuyas solicitudes se hayan presen- tado a partir del 25 de marzo de 1998 as(cid:146) como, desde el 27 de marzo de 1998 la propia presentaci(cid:155)n de solicitudes de certificados de exportaci(cid:155)n. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 27 de marzo de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 26 de marzo de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 161 de 12. 7. 1995, p. 2. (2) DO L 186 de 16. 7. 1997, p. 9. (3) DO L 84 de 27. 3. 1987, p. 1. (4) DO L 292 de 25. 10. 1997, p. 1


title: ECUSTAT. 3/1998.

eurovoc_concepts:
European Monetary System
statistics


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 682/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 26ης Μαρτίου 1998 για καθορισμό των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή των μεταποιημένων προϊόντων με βάση τα σιτηρά και την όρυζα

eurovoc_concepts:
cereal product
cereals
export refund
rice

text: L 94/16 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 27. 3. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 682/98 TGS EPITQOPGS tgr 26gr Laqt(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym letapoigl(cid:146)mym pqo(cid:152)(cid:149)mtym le b(cid:145)sg ta sitgq(cid:145) jai tgm (cid:149)qufa G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 13 paq(cid:145)cqavor 3, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3072/95 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 22ar Dejelbq(cid:148)ou 1995, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr tgr acoq(cid:145)r tgr (cid:149)qufar (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 192/98 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 13 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 13 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 jai to (cid:145)qhqo 13 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3072/ 95, g diavoq(cid:145) letan(cid:151) tym til(cid:150)m stg diehm(cid:147) acoq(cid:145) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 tym jamomisl(cid:150)m aut(cid:150)m jai tym til(cid:150)m tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym aut(cid:150)m stgm Joim(cid:149)tgta e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma jak(cid:151)ptetai ap(cid:149) lia epistqov(cid:147) jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 13 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3072/95 oi epistqov(cid:146)r jahoq(cid:148)fomtai avo(cid:151) kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg avem(cid:149)r g jat(cid:145)stasg jai oi pqooptij(cid:146)r enek(cid:148)neyr tym diah(cid:146)- silym posot(cid:147)tym tym sitgq(cid:150)m, tgr (cid:149)qufar jai tym hqau- sl(cid:145)tym tgr, jah(cid:150)r jai oi til(cid:146)r tour stgm acoq(cid:145) tgr Joi- m(cid:149)tgtar, jai avet(cid:146)qou oi til(cid:146)r tym sitgq(cid:150)m, tgr (cid:149)qufar, tym hqausl(cid:145)tym tgr jai tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym tou tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m stg diehm(cid:147) acoq(cid:145)· (cid:149)ti jat(cid:145) ta (cid:148)dia aut(cid:145) (cid:145)qhqa (cid:146)wei ep(cid:148)sgr sglas(cid:148)a ma enasvakishe(cid:148) stir acoq(cid:146)r tym sitgq(cid:150)m jai tgr (cid:149)qufar isoqqop(cid:148)a jai jamomij(cid:147) en(cid:146)king tym til(cid:150)m jai tym sumakkac(cid:150)m jai epipk(cid:146)om ma kgvhe(cid:148) up(cid:149)xg g oijomolij(cid:147) pkeuq(cid:145) tym swediaf(cid:149)lemym enacyc(cid:150)m jai g am(cid:145)cjg cia apovuc(cid:147) diataqaw(cid:150)m stgm acoq(cid:145) tgr Joim(cid:149)tgtar· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1518/95 tgr Epitqop(cid:147)r (5) swe- tij(cid:145) le to jahest(cid:150)r tgr eisacyc(cid:147)r jai enacyc(cid:147)r letapoig- l(cid:146)mym pqo(cid:152)(cid:149)mtym le b(cid:145)sg ta sitgq(cid:145) jai tgm (cid:149)qufa, (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2993/95 (6), (cid:149)qifei, sto (cid:145)qhqo 4, ta eidij(cid:145) jqit(cid:147)qia ta opo(cid:148)a pq(cid:146)pei ma kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg jat(cid:145) tom upokocisl(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r cia ta pqo(cid:152)(cid:149)mta aut(cid:145)· (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 329 tgr 30. 12. 1995, s. 18. (4) EE L 20 tgr 27. 1. 1998, s. 16. (5) EE L 147 tgr 30. 6. 1995, s. 55. (6) EE L 312 tgr 23. 12. 1995, s. 25. (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma jkilajyhe(cid:148) g epistqov(cid:147) pou paq(cid:146)wetai se oqisl(cid:146)ma letapoigl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta se sum(cid:145)qtgsg, am(cid:145)koca le ta pqo(cid:152)(cid:149)mta, le tgm peqiejtij(cid:149)tgt(cid:145) tour se t(cid:146)vqer, se ajat(cid:146)qcastg juttaq(cid:148)mg, se keuj(cid:150)lata, se kipaq(cid:146)r ous(cid:148)er (cid:147) se (cid:145)luko, g peqiejtij(cid:149)tgta de aut(cid:147) e(cid:148)mai eidij(cid:145) amti- pqosypeutij(cid:147) cia tgm pos(cid:149)tgta tou pqo(cid:152)(cid:149)mtor b(cid:145)seyr pou emsylat(cid:150)metai pq(cid:145)clati sto letapoigl(cid:146)mo pqo(cid:152)(cid:149)m· (cid:149)ti cia tir q(cid:148)fer lami(cid:149)jar jai (cid:145)kker q(cid:148)fer jai jomd(cid:151)kour, jah(cid:150)r jai cia ta (cid:145)keuqa aut(cid:150)m, g oijomolij(cid:147) pkeuq(cid:145) tym enacyc(cid:150)m pou ha lpoqo(cid:151)sam ma swediasho(cid:151)m, avo(cid:151) kgvho(cid:151)m idia(cid:148)teqa up(cid:149)xg g v(cid:151)sg jai g pqo(cid:146)keusg tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym aut(cid:150)m, dem jahist(cid:145) pqor to paq(cid:149)m amacja(cid:148)o tom jahoqisl(cid:149) liar epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti cia oqisl(cid:146)ma letapoigl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta le b(cid:145)sg ta sitgq(cid:145) g as(cid:147)lamtg sulletow(cid:147) tgr Joim(cid:149)tgtar sto diehm(cid:146)r elp(cid:149)qio dem jahist(cid:145) pqor to paq(cid:149)m amacja(cid:148)o tom jahoqisl(cid:149) liar epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti g jat(cid:145)stasg tgr diehmo(cid:151)r acoq(cid:145)r (cid:147) oi eidij(cid:146)r apait(cid:147)- seir oqisl(cid:146)mym acoq(cid:150)m e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma jatast(cid:147)soum ama- cja(cid:148)a tg diavoqopo(cid:148)gsg tgr epistqov(cid:147)r cia oqisl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta am(cid:145)koca le tom pqooqisl(cid:149) tour· (cid:149)ti g epistqov(cid:147) pq(cid:146)pei ma jahoq(cid:148)fetai l(cid:148)a voq(cid:145) to l(cid:147)ma· (cid:149)ti e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma tqopopoie(cid:148)tai emdi(cid:145)lesa· (cid:149)ti oqisl(cid:146)ma letapoigl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta le b(cid:145)sg tom aqab(cid:149)- sito e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma uposto(cid:151)m heqlij(cid:147) epeneqcas(cid:148)a ap(cid:149) tgm opo(cid:148)a up(cid:145)qwei j(cid:148)mdumor ma odgcgho(cid:151)le stgm woq(cid:147)cgsg epistqov(cid:147)r pou dem amtistoiwe(cid:148) stgm poi(cid:149)tgta tou pqo(cid:152)(cid:149)- mtor· (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma pqosdioqiste(cid:148) (cid:149)ti ta pqo(cid:152)(cid:149)mta aut(cid:145), ta opo(cid:148)a peqi(cid:146)woum pqofekatimopoigl(cid:146)mo (cid:145)luko dem d(cid:151)matai ma epyvekgho(cid:151)m tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi epistqov(cid:146)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou ama- v(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 stoiwe(cid:148)o d) tou jamo- mislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 jai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 stoiwe(cid:148)o c) tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3072/95 jai up(cid:145)co- mtai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1518/95 jahoq(cid:148)fomtai s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). 27. 3. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 94/17 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 27 Laqt(cid:148)ou 1998. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 26 Laqt(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 26gr Laqt(cid:148)ou 1998, cia jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym letapoigl(cid:146)mym pqo(cid:152)(cid:149)mtym le b(cid:145)sg ta sitgq(cid:145) jai tgm (cid:149)qufa Jydij(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtor Epistqov(cid:147) Jydij(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtor Epistqov(cid:147) (Ecu/t(cid:149)mo) (Ecu/t(cid:149)mo) 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 32,21 27,61 27,61 14,01 9,53 29,52 29,52 41,42 32,21 27,61 27,61 33,40 14,48 8,45 9,53 14,01 32,80 26,24 8,45 36,82 29,91 14,01 14,01 18,68 14,94 26,24 27,88 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 34,52 26,46 8,45 8,28 8,28 2,07 5,75 14,74 16,63 16,56 16,56 36,82 36,82 36,82 36,82 33,44 33,44 0,00 40,40 30,93 40,40 30,93 30,93 40,40 30,93 42,33 29,38 30,93 (1) Dem woqgce(cid:148)tai jal(cid:148)a epistqov(cid:147) sta pqo(cid:152)(cid:149)mta pou (cid:146)woum uposte(cid:148) heqlij(cid:147) epeneqcas(cid:148)a g opo(cid:148)a sumep(cid:145)cetai pqofekatimopo(cid:148)gsg tou al(cid:151)kou. (2) Oi epistqov(cid:146)r woqgco(cid:151)mtai s(cid:151)lvyma le tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 2730/75 tou Sulbouk(cid:148)ou (EE L 281 tgr 1. 11. 1975, s. 20), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje. MB: Oi jydijo(cid:148) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym, sulpeqikalbamol(cid:146)mym tym uposglei(cid:150)seym, jahoq(cid:148)fomtai stom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 3846/87 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 366 tgr 24. 12. 1987, s. 1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 827/98 af Ursula SCHLEICHER til Kommissionen. Den "særlige kurafgift" i Badgastein og dens forenelighed med EU-retten

eurovoc_concepts:
Austria
VAT
application of EU law
excise duty
health care
tax exemption
tax harmonisation
tax system


title: PERGUNTA ESCRITA n. 884/98 do Deputado Bill MILLER à Comissão. Prazo de resposta da correspondência recebida

text: C 310/144 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 9. 10. 98 (98/C 310/195) PERGUNTA ESCRITA E-0882/98 apresentada por Bill Miller (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Apelos Estara· estabelecido um nu·mero me·dio de apelos a enviar a um funciona·rio dos quadros da Comissa(cid:152)o antes que este responda a uma pergunta que lhe tenha sido dirigida por um Deputado do Parlamento Europeu? (98/C 310/196) PERGUNTA ESCRITA E-0883/98 apresentada por Bill Miller (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: O novo mile·nio e a nova tecnologia Dados os avan(cid:231)os da nova tecnologia e a aproxima(cid:231)a(cid:152)o do novo mile·nio, sera· que estarei em vias de receber resposta a‘ corresponde(cid:136)ncia que enderecei no passado a‘ Comissa(cid:152)o? (98/C 310/197) PERGUNTA ESCRITA E-0884/98 apresentada por Bill Miller (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Prazo de resposta da corresponde(cid:136)ncia recebida Qual sera· o prazo me·dio de tempo necessa·rio para que um funciona·rio dos quadros da Comissa(cid:152)o responda a corresponde(cid:136)ncia que lhe foi enviada por um Deputado do Parlamento Europeu? Resposta comum a‘s perguntas escritas E-0882/98, E-0883/98 e E-0884/98 dada pelo Comissa·rio Santer em nome da Comissa(cid:152)o (14 de Abril de 1998) A Comissa(cid:152)o tenta responder a‘ sua corresponde(cid:136)ncia o mais rapidamente poss(cid:14)·vel. Isto depende, pore·m, em grande parte da eventual necessidade de traduzir a resposta, ou da coordena(cid:231)a(cid:152)o dos diferentes servi(cid:231)os aquando da sua redac(cid:231)a(cid:152)o, ou ainda do tecnicismo dos assuntos abordados. Visando uma boa colabora(cid:231)a(cid:152)o entre as institui(cid:231)o(cid:152)es, o prazo normal de resposta a uma pergunta apresentada por um deputado do Parlamento foi, contudo, estabelecido em tre(cid:136)s semanas. Uma vez registada a pergunta apresentada por um deputado do Parlamento, o servi(cid:231)o «Correio da Comissa(cid:152)o» do Secretariado-Geral assegura o seguimento das respostas, insistindo junto dos servi(cid:231)os em questa(cid:152)o caso na(cid:152)o haja uma resposta dentro deste prazo. Este procedimento na(cid:152)o e· sens(cid:14)·vel ao problema da aproxima(cid:231)a(cid:152)o do mile·nio. (98/C 310/198) PERGUNTA ESCRITA E-0885/98 apresentada por Bill Miller (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Acesso a documenta(cid:231)a(cid:152)o Sera· que a Comissa(cid:152)o aceita a decisa(cid:152)o do Tribunal de Primeira Insta(cid:136)ncia de 6 de Fevereiro de 1998 (processo T-124/96) relativa ao acesso a‘ documenta(cid:231)a(cid:152)o? Em caso afirmativo, tenciona a Comissa(cid:152)o adoptar o ponto 6 daquela decisa(cid:152)o, o qual estabelece um co·digo de conduta? Em caso afirmativo, aceita a Comissa(cid:152)o que o ponto 6 estabelece que o pu·blico devera· ter o mais amplo acesso poss(cid:14)·vel a documentos na posse da Comissa(cid:152)o e do Conselho? (Neste caso, entende-se por documenta(cid:231)a(cid:152)o todo e qualquer texto escrito, seja qual for o meio de registo utilizado)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 909/98 von Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA an die Kommission. Einfuhr von Sardinenkonserven aus Drittstaaten

eurovoc_concepts:
EU statistics
import
originating product
preserved product
sea fish
third country
trade volume

text: 21. 10. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 323/95 (98/C 323/135) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0908/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission Betrifft: Einfuhr von Thunfischru¤cken aus Drittstaaten (26. Ma¤rz 1998) Ko¤nnte die Kommission Angaben zum Einfuhrvolumen von Thunfischru¤cken aus Drittstaaten in die Europa¤ische Union machen und dabei die Einfuhren jeweils nach ihren Ursprungsla¤ndern aufschlu¤sseln? (98/C 323/136) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0909/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission Betrifft: Einfuhr von Sardinenkonserven aus Drittstaaten (26. Ma¤rz 1998) Ko¤nnte die Kommission Angaben zum Einfuhrvolumen von Sardinenkonserven aus Drittstaaten in die Europa¤ische Union machen und dabei die Einfuhren jeweils nach ihren Ursprungsla¤ndern aufschlu¤sseln? (98/C 323/137) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0910/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einfuhr von Sardellen-Halbkonserven in Lake und O¤ l aus Drittstaaten Ko¤nnte die Kommission Angaben zum Einfuhrvolumen von Sardellen-Halbkonserven in Lake und O¤ l aus Drittstaaten in die Europa¤ische Union, machen und dabei die Einfuhren jeweils nach ihren Ursprungsla¤ndern aufschlu¤sseln? (98/C 323/138) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0911/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einfuhr von tiefgefrorenen Miesmuscheln und Miesmuschelkonserven aus Drittstaaten Ko¤nnte die Kommission Angaben zum Einfuhrvolumen von tiefgefrorenen Miesmuscheln und Miesmuschel- konserven aus Drittstaaten in die Europa¤ische Union machen und dabei die Einfuhren jeweils nach ihren Ursprungsla¤ndern aufschlu¤sseln? (98/C 323/139) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0912/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (26. Ma¤rz 1998) Betrifft: Einfuhr von tiefgefrorenem Thunfisch und Bonito aus Drittstaaten Ko¤nnte die Kommission Angaben zum Einfuhrvolumen von tiefgefrorenem Thunfisch und Bonito aus Drittstaaten in die Europa¤ische Union machen und dabei die Einfuhren jeweils nach ihren Ursprungsla¤ndern aufschlu¤sseln? (98/C 323/140) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0913/98 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission Betrifft: Sardinenkonserven in den Abkommen mit Drittstaaten (26. Ma¤rz 1998) Ko¤nnte die Kommission mitteilen, welche Verpflichtungen sie hinsichtlich der Einfuhren von Sardinenkonser- ven in den Abkommen der EU mit Drittstaaten eingegangen ist, und dabei die Einfuhren jeweils nach ihren Ursprungsla¤ndern aufschlu¤sseln?