title: Phare-ohjelma - Vuosikertomus 1996

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU programme
accession to the European Union
activity report
cooperation policy

text: à rt rt rt rt rt * r t* EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 24. 03. 1998 KOM( 1998) 178 lopull. Phare-ohjelma Vuosikertomus 1996 (komission esittämä) Sisällys Komissaarin saatesanat Phare-ohjelma I Phare-ohjelma vuonna 1996 Euroopan unionin ja Keski-Euroopan maiden suhteiden kehittyminen Phare-ohjelmaan liittyvä toiminta vuonna 1996 Toiminnallisen hallinnon kehittyminen Taloudellinen tilanne ja ohjelman suorituskyky II Phare-ohjelma kumppanuusmaissa Albania Bosnia-Hertsegovina Bulgaria Tsekin tasavalta Viro Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia III Katsaus tilastoihin Phare-rahoitus maittain Phare-rahoitus toimialoittain Taulukot Eurooppa-sopimukset Phare-ohjelman rahoitus perusrakenteiden yhteisrahoituksen edistäjänä ja kasvattajana Liittymistä valmistelevan strategian painopistealojen merkityksen korostuminen Sitoumukset, sopimukset ja maksut vuosina 1990- 1996 Sitoumukset, sopimukset ja maksut kokonaisuudessaan vuosina 1990 - 1996 •1 Sopimukset kalenterivuosittain Maksut varainhoitovuosittain Sopimukset ja maksut kokonaisuudessaan 2, Komissaarin saatesanat Vuosi 1996 oli erityisesti Euroopan unionin ja Keski-ja Itä-Euroopan maiden (KIE- maiden) suhteiden lujittamisen vuosi. Tässä olivat keskeisessä asemassa Eurooppa- sopimukset, rakenteellinen vuoropuhelu ja Phare-ohjelma — kaikki välineitä strategiassa, joka on suunniteltu auttamaan näitä maita valmistautumaan unionin jäsenyyteen. 1996 oli myös suurten haasteiden vuosi. Silloin Phare-ohjelma otettiin ensi kertaa nopeasti käyttöön perusavun toimittamiseksi sodan repimään Bosnia-Hertsegovinaan heti Daytonin-sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Lisäksi 1996 oli vuosi, jolloin komission oli harkittava, miten liittymistä valmisteleva strategia ja sen muodostavat välineet parhaiten voidaan mukauttaa Euroopan unionin jäsenyyttä hakevien maiden tarpeisiin. Tämä vuosikertomus kattaa Phare-ohjelman toiminnan vuonna 1996. Erityisesti on pyritty sisällyttämään kertomukseen aiempina vuosina aloitettujen ohjelmien tulosten konkreettisia kuvauksia sekä tuomaan esille niitä erityisiä vaikeuksia, joita tämän tavoitteiltaan haasteellisen ja julkisuusarvoltaan merkittävän ohjelman toteuttamisessa on kohdattu. Vuosikertomuksen uuden tarkastelutavan tavoitteena on antaa lukijalle aiempaa parempi yleiskuva Phare-ohjelmasta ja ottaa huomioon vuoden 1995 vuosikertomuksen saama palaute. Haluaisin kuitenkin mainita viimeisimmät kehitysaskeleet Euroopan unionin ja sen jäsenyyttä hakevien maiden suhteissa sekä tämän kehityksen vaikutuksen Phare- ohjelmaan. Komissio vahvisti maaliskuussa 1997 uudet suuntaviivat, jotka ohjaavat Phare-ohjelman toteuttamista jäsenyyttä hakevissa maissa. Näiden suuntaviivojen päätarkoitus on muokata Phare "jäsenyysvetoiseksi" ohjelmaksi, jonka toimenpiteet keskitetään eri maiden jäsenyysvalmisteluiden polttavimpiin tarpeisiin. Suuntaviivat eivät koske maita, jotka eivät ole hakeneet Euroopan unionin jäsenyyttä ja joiden Pharc-ohjelmat eivät siksi ole suunnattuja jäsenyyden valmisteluun. Näissä suuntaviivoissa voidaan erottaa kaksi painopistealuetta, jotka perustuvat komission selvitykseen jäsenyyttä hakevien maiden tilanteesta. Nämä painopistealueet on mainittu kunkin maan hakemusta arvioivissa komission lausunnoissa, jotka julkaistiin heinäkuussa 1997. Ensinnäkin Phare-ohjelma keskittyy instituutioiden rakentamiseen vahvistaen jäsenyyttä hakeneiden maiden hallinnollista kykyä panna toimeen EY:n säännökset yhtä tehokkaasti kuin nykyiset jäsenmaat. Toiseksi se keskittyy investointeihin auttaakseen hakijamaita korjaamaan yhteisön säännöstössä mainittavat toimialakohtaiset, alueelliset ja rakenteelliset epäsuhdat sekä saattamaan elinkeinoelämänsä ja tärkeimmät perusrakenteensa yhteisön normien edellyttämälle tasolle. Nämä uudet Phare-suuntaviivat ovat osa vahvistettua liittymisen valmistelustrategiaa, jota koskevan ehdotuksen komissio on jättänyt Eurooppaneuvostolle osana Agenda 3 2000:ia pyrkimyksenään tarjota jäsenyyttä hakeville maille niiden valmistelujen nykytilaan katsomatta käytännön tukea, jonka tavoitteena on jäsenyyteen johtavien uudistusten toteuttaminen komission lausunnoissa määriteltyjen painotusten mukaan. Tämän jatkuvan poliittisen prosessin muutosten lisäksi komissio on tarkistanut Phare- ohjelman toimintatapaa. Heinäkuussa 1997 komissio julkaisi Phare-ohjelman osa- arvion, jossa tarkasteltiin ohjelman vahvuuksia ja heikkouksia sen perustamisesta eli vuodesta 1989 lähtien. Vaikka Phare-ohjelman vaikutusten kokonaisarvio oli positiivinen, myös puutteita havaittiin, etenkin ohjelman rakenteen osalta. Edellä mainittujen suuntaviivauudistusten ohella komissio on pyrkinyt ratkaisemaan nämä ja ongelmat kustannustehokkuutta. Tulevaisuudessa Phare-ohjelman suunnataan tarkoin määriteltyihin tavoitteisiin ja aiempaa suurempiin hankkeisiin. Näin vältytään pienten hankkeiden sumalta ja ohjelman tehon pirstoutumiselta. Myös ohjelman toteutusaikatauluja seurataan tarkoin ja noudatetaan. jotka parantavat ohjelman hallittavuutta tekemällä päätöksiä, toimenpiteet Euroopan manteretta perinpohjaisesti muokkaavan laajentumisen myötä Phare- liittymistä valmistelevan strategian rahoitusvälineenä on ohjelmalla tärkeimpänä edessään uusia haasteita tulevina vuosina. Komission vuonna 1997 omaksumat uudet suuntaviivat järkeistävät ja tehostavat entisestään tätä ohjelmaa, joka on suunniteltu tukemaan Euroopan unionin ja sen jäsenyyttä hakevien maiden yhteisiä pyrkimyksiä. Phare-ohjelmasta vastuussa olevana Euroopan unionin komissaarina jätän teille tämän vuosikertomuksen. Toivon sen antavan lukijalle hyödyllisiä tietoja, jotka edistävät Phare-ohjelman, sen tavoitteiden ja tulosten ymmärtämistä. Hans van den Broek Euroopan komission jäsen V Phare-ohjelma Phare-ohjelma on Euroopan yhteisön ja Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden välisen taloudellisen ja teknisen yhteistyön tärkein toteuttamisväline. Se perustettiin vuonna 1989 tukemaan Puolassa ja Unkarissa tehtäviä uudistuksia, ja vuoteen 1996 mennessä Pharc-ohjclmaa oli laajennettu koskemaan kolmeatoista Keski-ja Itä-Euroopan kumppanuiismaata. alunperin edistämään suunniteltiin Pharc-ohjclma ja markkinatalouden omaksumista näissä valtioissa, mutta sen toimintaa on asteittain kehitetty. Essenissä joulukuussa 1994 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa päätettiin tehdä Phare-ohjelmasta tärkein rahoitusväline, josta autetaan kymmentä yhteisöön assosioitunutta maata valmistautumaan EU-jäsenyyteen. Lisäksi Phare- ohjelmasta tuetaan alueen muiden maiden eli Albanian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Bosnia-Hertsegovinan siirtymistä demokratiaan ja markkinatalouteen. demokratian Phare-ohjelmalle myönnettiin alunperin vuosiksi 1990 - 1994 yhteensä 4,2 miljardia ecua. Cannesissa vuonna 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti korottaa ohjelman määrärahat vuosina 1995 - 1999 yhteensä 6 693 miljardiin ecuun. Phare-rahoitusta myönnetään avustuksena pikemminkin kuin lainoina, ja siihen sisältyy hyvin monenlaisia toimenpiteitä, kuten kumppanuusmaiden lukeminen yhteisön säännöstön omaksumisessa, alueiden välinen yhteistyö, ydinturvallisuus, kansalaisyhteiskunnan sekä perusrakenteisiin tehtävien investointien rahoittaminen tai niiden yhteisrahoitus, usein tiiviissä yhteistyössä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. edistäminen Phare-ohjelma on pystynyt vuosina 1989 - 1996 jatkuvasti mukautumaan joustavasti painopistealueiden muuttumiseen ja taloudellisten ja sosiaalisten uudistusten rajoituksiin. Alakohtaisen rahoituksen muuttuminen kuvastaa sitä, miten Phare-ohjelmaa on mukautettu vastaamaan tarpeiden ja poliittisen tilanteen muutoksiin. Vuosina 1994 - 1996 Phare-ohjelmasta lisättiin tukea kansallisen ja lainsäädännön sekä demokratisoitumista perusrakenneinvestointeihin, mukaan lukien raja-alueyhteistyö. lainsäädäntöön, hallintouudistuksiin ja kansalaisyhteiskuntaa edistäviin hankkeisiin lähentämiseen EY:n Phare-ohjelmaa pidetään teknisenä avustusohjelmana, jonka tavoitteena on tukea suoraan kumppanuusvaltioita, ja siten sen toiminta perustuu pitkälti kysyntään. Tämän vuoksi hankkeiden rahoittaminen on yleensä perustunut edunsaajamaiden ehdotuksiin. Tavoitteiden kehittyessä on kuitenkin ollut yhä tärkeämpää arvioida ohjelmaa perusteellisesti, jotta sitä voitaisiin suunnata uudelleen tulevien vuosien keskeisen tavoitteen saavuttamiseen eli hakijamaiden valmisteluun jäsenyyttä varten. Komissio tarkisti Phare-ohjelmaa vuonna 1996, ja siihen liittyen laadittiin maaliskuussa 1997 ohjelmaa koskevat uudet suuntaviivat. Nämä uudet suuntaviivat eivät kuulu tämän kertomuksen soveltamisalaan, koska ne julkaistiin vasta vuonna 1997. Ne ovat kuitenkin erottamaton osa Phare-ohjelmaa ja sen poliittista asiayhteyttä, minkä vuoksi niiden sisällyttämistä tähän kertomukseen pidettiin välttämättömänä. Samoista syistä tähän kertomukseen on sisällytetty eräitä muita vuoden 1997 kehityssuuntia, jotta Pharc-ohjclman tavoitteet voitaisiin luoda oikealla tavalla esiin. Itä-Euroopan assosioituneen valtion Heinäkuussa 1997 komissio esitteli Agenda 2000 asiakirjan sekä kymmenen Keski- ja jäsenhakemuksia koskevat lausuntonsa. Komissio laati yhtenäisen viitekehyksen avulla laaja-alaiset näkymät Euroopan unionin ja sen politiikkojen kehittämisestä vuoden 2000 jälkeen, laajentumisen vaikutuksista koko unionin kannalta ja vuoden 2000 jälkeisestä rahoituskehyksestä, joissa otettiin huomioon unionin laajentumisen mahdollisuus. tarjoaa kokonaisuudessaan selkeän ja yhtenäisen Agenda 2000 -asiakirja näkemyksen Euroopan unionista 2000-luvun kynnyksellä. I Phare-ohjelma vuonna 1996 Euroopan unionin ja Keski-Euroopan maiden suhteiden kehittyminen Pharc-ohjclman kumppanuusmaat jatkoivat vuonna 1996 poliittisten ja taloudellisten jäsenyyteen. rakenteidensa uudistamista valmistautuessaan Euroopan unionin Muutosvauhti vaihteli hakijavaltiosta riippuen. EU pyrki puolestaan edelleen auttamaan näitä maita niiden ponnisteluissa, ja samalla se keskittyi itse toteuttamaan uudistuksia, joita uusien jäsenvaltioiden ottaminen siltä vaatii. Phare-ohjelmasta myönnetään tukea myös Albanialle, Bosnia-Hertsegovinalle sekä entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle. Nämä valtiot eivät ole assosioituneet liittymistä valmisteleva strategia näin ollen koske niitä. Phare- unioniin eikä ohjelmasta tuettiin vuonna 1996 näiden maiden pyrkimyksiä uudistaa taloudellisia ja poliittisia rakenteitaan ja korjata sotien ja yhteiskunnallisten mullistusten aiheuttamia tuhoja. Euroopan unionin liittymistä valmisteleva strategia Pharc-ohjclma sijoittuu Euroopan unionin ja Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden poliittisten ja taloudellisten suhteiden ytimeen. Bulgaria, T§ekin tasavalta, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia ja Slovenia ovat hakeneet Euroopan unionin jäsenyyttä. Essenissä joulukuussa 1994 kokoontuneen Eurooppa- neuvoston hyväksymä liittymistä valmisteleva strategia on suunniteltu näiden maiden auttamiseksi, ja oikeudelliset järjestelmänsä Euroopan unionin järjestelmien kanssa. Liittymistä valmisteleva strategia koostuu kolmesta keskeisestä osa-alueesta, joita ovat Eurooppa- sopimukset, rakenteellinen vuoropuheluja Phare-ohjelma. jotta ne voisivat yhdensuuntaistaa poliittiset, taloudelliset Eurooppa-sopimukset Eurooppa-sopimuksissa määritetään yhtäältä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja toisaalta yksittäisten jäsenyyttä hakeneiden maiden kahdenväliset suhteet. Eurooppa-sopimukset, jotka yhteisö kehitti vuonna 1990 ja joita on allekirjoitettu usean vuoden aikana yksittäisten valtioiden kanssa, koskevat kauppaan liittyviä asioita ja poliittista, taloudellista ja kulttuurista yhteistyötä. Näiden sopimusten mukaan assosioituneet maat valmistelevat asteittain lähentymistä lainsäädäntökään erityisesti unioniin monilla aloilla ja sitoutuvat sisämarkkinoiden kannalta aloilla Euroopan unionin lainsäädäntöön. tarkoituksenmukaisilla lähentämään Sloveniasta tuli kesäkuussa 1996 kymmenes Keski- ja Itä-Euroopan maa, joka haki Euroopan unionin jäsenyyttä. Eurooppa-sopimusten allekirjoittaminen 10. kesäkuuta 1996 merkitsee sitä, että Slovenia osallistuu nykyisin virallisesti liittymistä valmistelevaan toimintaan. Väliaikainen sopimus, jonka ansiosta voitiin panna Eurooppa-sopimuksiin sisältyvä kauppaa koskeva luku täytäntöön ennen Eurooppa- sopimuksen ratifiointia, allekirjoitettiin marraskuussa 1996. Valtio Bulgaria TSckin tasavalta Viro Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Allekirjoitti Eurooppa- sopimuksen Eurooppa-sopimus voimaan Haki virallisesti EU:n jäsenyyttä maaliskuu 1993 lokakuu 1993 helmikuu 1995 helmikuu 1995 joulukuu 1995 tammikuu 1996 kesäkuu 1995 joulukuu 1991 kesäkuu 1995 kesäkuu 1995 joulukuu 1991 helmikuu 1993 lokakuu 1993 kesäkuu 1996 helmikuu 1994 helmikuu 1994 helmikuu 1995 helmikuu 1995 marraskuu 1995 maaliskuu 1994 lokakuu 1995 joulukuu 1995 huhtikuu 1994 kesäkuu 1995 kesäkuu 1995 kesäkuu 1996 täytäntöönpanosta assosiointikomitcat vastaavia tärkeimpiä sekä parlamentaariset elimiä ovat Eurooppa-sopimusten sekakomiteat. assosiointineuvosto, Assosiointineuvostot ovat Euroopan unionin ja assosioituneen maan ministerien kahdenvälisiä kokouksia, joissa keskustellaan siitä, miten kumppanuusvaltiot ovat onnistuneet eri aloilla lähentymään Euroopan unioniin. Assosiointineuvostoja täydentävät korkeiden virkamiesten väliset assosiointikomiteat, joissa tarkastellaan yksityiskohtaisemmin kaikkia Eurooppa-sopimusten soveltamisalaan kuuluvia asioita. Näiden elinten tukena on useita alakomiteoita, joissa keskustellaan perusteellisesti, säännöllisesti ja yksityiskohtaisesti kaikkiin sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien alojen teknisistä kysymyksistä. Lisäksi on perustettu parlamentaarisia sekakomiteoita, joihin osallistuvat assosioituneiden maiden parlamenttien ja Euroopan parlamentin jäsenet. Assosiointineuvostojen, komiteoiden ja alakomiteoiden täysi kokouskierros saatiin vuonna 1996 päätökseen sellaisten maiden kanssa, joilla on voimassa olevat Eurooppa-sopimukset, eli Bulgarian, Tsekin tasavallan, Unkarin, Puolan, Romanian ja Slovakian kanssa. Eurooppa-sopimusten tavoitteena on vapauttaa teollisuustuotteiden kauppa asteittain siirtymäkauden aikana. Sopimuspuolet eivät kuitenkaan ole vapaakaupan osalta tasa- arvoiscssa asemassa, koska Euroopan yhteisö avaa markkinansa kumppanuusmaita nopeammin. Tämän ansiosta assosioituneet maat ovat voineet tuoda teollisuustuotteita käytännössä rajoituksitta Euroopan yhteisöön vuoden 1995 alusta siten, että ainoastaan harvoilla aloilla, kuten maataloustuotteiden ja tekstiilien tuonnissa, on edelleen rajoituksia. Uruguayn kierroksen jälkeen ja Itävallan, Ruotsin ja Suomen tultua unionin jäseniksi Puolan, Unkarin, Tsekin tasavallan ja Slovakian tasavallan kanssa tehdyt Eurooppa- sopimukset mukautettiin vastaamaan tapahtuneita muutoksia. Romanian ja Bulgarian kanssa tehtyjä sopimuksia pyritään parhaillaan muuttamaan samalla tavoin. Tarkoituksenmukaisia muutoksia on tehty myös Baltian maiden ja EU:n välisiin vapaakauppasopimuksiin. ja kaupassa toimielimissä Rakenteellinen vuoropuhelu toinen strategian toteutuskeino on Liittymistä valmistelevan rakenteellinen vuoropuhelu. Tästä vuoropuhelusta sovittiin Kööpenhaminassa vuonna 1993 koolla olleessa Eurooppa-neuvoston kokouksessa, ja se tarjoaa monenvälisen kehyksen Euroopan unionin ja assosioituneiden valtioiden toimielinten edustajien säännöllisille neuvotteluille. Essenissä vuonna 1994 koolla olleen Eurooppa-neuvoston kokouksen loppupäätelmissä liittymistä valmistelevan strategian toteuttamiskeinona kahdenvälisten Eurooppa-sopimusten, Pharc-ohjelman ja sisämarkkinoita koskevan valkoisen kirjan ohella. Essenin huippukokouksessa sovittiin säännöllisten ministerikokousten järjestämisestä, joissa keskustellaan sekä Euroopan unionin jäsenvaltioita että assosioituneita maita kiinnostavista asioista. vuoropuhelua rakenteellista pidettiin yhtenä ja uiko- turvallisuuspolitiikkaa Rakenteellisen vuoropuhelun ansiosta on mahdollista neuvotella ongelmista, jotka ovat tärkeitä molemmille osapuolille ja joiden ratkaiseminen edellyttää Euroopan tason toimintaa. Näitä asioita on paljon, ja ne ulottuvat energiaa, ympäristöä, liikennettä, tiedettä ja teknologiaa koskevasta yhteistyöstä oikeus- ja sisäasioita sekä yhteistä koskeviin näkökohtiin. Jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden ulkoministerit sopivat helmikuussa tehostamisesta. Tämä oli määrä saavuttaa 1996 rakenteellisen vuoropuhelun valmistelemalla kokouksia paremmin, suunnittelemalla vuosittain molempien puolivuotisten puheenjohtajakausien aikana toteuttavat toimenpiteet ja vähentämällä käsiteltävänä olevien aiheiden määrää. Jotta kaikki edustustot saisivat yhdenmukaista tietoa, komissio aikoo laatia ministerikokousten vuoropuhelua varten perusasiakirjan, ja Euroopan unionin puheenjohtaja luonnostelee näiden kokousten päätelmät. (YUTP) Phare-ohjelman syventäminen ja laajentaminen Pharc-ohjclma kehitettiin alunperin vastaamaan siirtymäkauden haasteisiin, ja nyt siitä on tullut liittymistä valmistelevan strategian tärkein rahoitusväline. Phare-ohjelmasta myönnettävän tuen soveltamisalaa laajennettiin vuonna 1996 koskemaan kahta uutta valtiota. Entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta tuli maaliskuussa Phare-ohjelman kahdestoista kumppanuusmaa. Phare-ohjelmaa oli toteutettu näissä maissa jo vuosina 1992 - 1995 kiireellisen avun ohjelman myötä (85 miljoonaa ecua), jonka tavoitteena oli ollut tuoda maahan tärkeitä raaka-aineita, kuten varaosia teollisuuteen ja polttoainetta yhteiskunnallisille laitoksille, kuten kouluille ja sairaaloille. Maaliskuusta alkaen Phare-ohjelmaa on voitu mukauttaa kansallisiin kehityspiirteisiin sen ansiosta, että valtion taloudellinen ja poliittinen tilanne on ollut viime aikoina suhteellisen vakaa. Vuonna 1996 laadittiin maakohtainen strategia, yksilöitiin jossa kuvastuivat hallituksen kuten kannalta markkinauudistusten yrityssektorin tukeminen, henkilöstöresurssien kehittäminen ja yleisen rakenneuudistuksen edistäminen. tärkeimmät päämäärät tarkoituksenmukaisimpia ja jossa toimenpiteitä, lujittaminen, maauudistuksen ja maatalouden Kesäkuussa Bosnia-Hertsegovinasta tuli entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian jälkeen Phare-ohjelman kolmastoista kumppanuusmaa. Phare-ohjelman toimintaa sovitetaan Bosnia-Hertsegovinassa yhteen muiden rahoittajien toimien kanssa, ja 10 vuonna 1996 laadittiin ohjelmia kuvastamaan maan tärkeimpiä tarpeita, kuten talouden elvyttämistä, instituutioiden kehittämistä ja demokratisoitumista. Entisen jälleenrakennuksen Jugoslavian Makedonian perusapuohjelmasta myönnettiin Bosnia-llertsegovinalle 125 miljoonaa ecua jo ennen kuin maasta tuli virallisesti oikeutettu Phare-ohjelman tukeen. tasavallan Pharen tavoin Albanian asema vakiintui Phare-ohjelman kumppanuusvaltiona vuoden 1996 aikana. Ohjelmasta myönnettiin vuonna 1996 tukea yhteensä 32,5 miljoonaa ecua, jotka kohdistettiin markkinauudistusten talouselämän keskipitkän aikavälin rakenneuudistuksiin ja uudenaikaistamiseen sekä yhteyksien lujittamiseen Euroopan unionin kanssa. toteuttamiseen ja Albanian n Phare-ohjelmaan liittyvä toiminta vuonna 1996 Phare-ohjelmassa keskityttiin vuonna 1996 sellaisiin ohjelmiin, joilla pyrittiin tukemaan jäsenyyttä hakeneiden valtioiden jäscnyysvalmistclua ja tähän liittyviä strategioita, lukea myönnettiin edelleen myös muiden kuin assosioituneiden maiden uudistuspyrkimyksille. kumppanuusvaltiolle myönnettiin vuonna 1996 avustusta yhteensä 1 223 miljoonaa ecua eli 5 prosenttia enemmän kuin vuonna 1995, vaikka eräät muut rahoittajat vähensivät tämän vuoden aikana asteittain näille valtioille myöntämäänsä tukea. Pharc-ohjclman kolmelletoista Kansallisen lainsäädännön lähentämisen helpottaminen yhteisön säännöstöön Kaikissa assosioituneissa maissa pyritään parhaillaan lähentämään kansallista lainsäädäntöä yhteisön säännöstöön ja lopulta omaksumaan yhteisön säännöstö. Edistääkseen yhteismarkkinoita koskevien säädösten omaksumista komissio julkaisi vuoden 1995 puolivälissä unionin sisämarkkinoihin liittymisen valmistelua koskevan valkoisen kirjan. Tämän jälkeen monet kumppanuusvaltiot ovat laatineet ja hyväksyneet kansallisia strategioitaan. Monivuotisista ohjelmista myönnetään huomattavasti määrärahoja sellaisille ohjelmille, jotka tukevat yhteisön lainsäädännön omaksumista. Vuonna 1996 tämä painopistealue sisällytettiin myös kansallisiin, laaja-alaisiin ja monen maan välisiin ohjelmiin. Näistä ohjelmista tuetaan lainsäädäntöjen lähentämismekanismien lisäksi myös sellaisten hallintoelinten ja muiden laitosten vahvistamista, joita tarvitaan varmistamaan lähennetyn lainsäädännön tehokas soveltaminen ja sen noudattamisen valvonta. Tarkasteltaessa lähemmin vuoden 1996 Phare-ohjelmia tällä alalla, voidaan havaita, että toimenpiteitä on toteutettu seuraavilla aloilla: • Eurooppaan yhdentymisen valmistelusta vastaavien hallinnollisten ja ministeriöiden rakenteiden parantaminen • kansalaisten tietoisuuden parantaminen yhdentymiskehityksen osalta • tuntemuksen edistäminen yliopistoissa ja laaja-alaisen Eurooppa-oikeuden ammattilaisten keskuudessa julkisten hankintakäytäntöjen vastaamaan yhteisön käytäntöjä • tiukentaminen ja niiden yhdenmukaistaminen • yhteisön standardien ja normien omaksumisen helpottaminen tehostamalla hyväksymismenettelyistä ja todistuksista vastaavia laboratorioita ja laitoksia • erityisohjelmat, jotka kilpailuvirastojen, arvonlisäverosta vastaavien virastojen, eläinlääkintäpalvelujen kehittämiseen ja lujittamiseen. liittyvät erityisesti monopolien vastaisten elinten ja ja tullihallinnon Tällä alalla toteutetaan lukuisia laaja-alaisia ohjelmia, ja uusia talousarviomäärärahoja on myönnetty Sigma-ohjelmalle (5 miljoonaa ecua), josta jatketaan julkishallinnon uudenaikaistamista sekä ohjelmalle, johon liittyy toimintansa vuoden 1996 alussa aloittanut sisämarkkina-asioita koskeva teknisen avun tiedotustoimisto (TAIEX, 6 miljoonaa ecua). 12 Yhdentymisen edistäminen liittämällä kunnostetut perusrakenteet Euroopan laajuisiin verkkoihin Phare-ohjelmasta liittymistä valmistelevalle strategialle myönnetyn tuen toinen liittämällä ne merkittävä osa-alue on yhdentää assosioituneita maita EU:iin tärkeimpiin tietoliikenteen perusrakenteisiin. Tällainen tavoite sisältyy ohjelmiin, joilla pyritään edistämään investointeja Euroopan laajuisiin liikenteen, tietoliikenteen ja energiahuoltoverkkojen perusrakenteisiin. Liikennealalla on yksilöity yhdeksän tärkeintä käytävää, joiden avulla voidaan varmistaa assosioituneiden valtioiden liikenteen perusrakenteiden liittäminen EU:n perusrakenteisiin (Kreetan käytävät), ja niihin on myönnetty yhteisrahoitusta. Tällaisiin pcrusrakcnncohjelmiin myönnettiin vuonna 1996 runsaasti määrärahoja (424,4 miljoonaa ecua, mukaan raja-alueiden perusrakennehankkeet). lukien Asianomaisista kansallisista ohjelmista kerrotaan kyseisiä valtioita koskevissa luvuissa. Merkittävästi määrärahoja myönnettiin myös monen maan välisistä ohjelmista erityisesti: - passituksen helpottamiseen 22 miljoonaa ecua, joiden avulla kehitetään raja-alueiden perusrakenteita ja tullilaitoksia koskeva yhtenäinen lähestymistapa, - liikenteeseen 9 miljoonaa ecua, jotka on tarkoitettu Kreetalla koolla olleessa Eurooppa-neuvostossa yksilöityjen koskeviin ja totcutcltavuustutkimuksiin ja toimenpiteisiin, joiden avulla pyritään parantamaan vaarallisten aineiden kuljettamisen turvallisuutta, tieliikenneperusrakenteita käytävien rautatie- - tietoliikenteeseen ja postitoimintaan 7 miljoonaa ecua, erityisesti jotta voitaisiin auttaa KIE-maita noudattamaan kansainvälisiä standardeja, sekä radio- ja televisiolähetysten ja matkapuhelinten käytön kannalta olennaisen tärkeiden radiotaajuuksien hallinnoimiseksi. Vaikka suuri osa näistä alakohtaisista ohjelmista koostuu aineellisista investoinneista, niihin liittyy myös hankkeiden hallintoon ja valvontaan, politiikkojen laatimiseen ja tulevien sekä määrärahoja kansallisten lakien lähentämiseksi yhteisön normeihin. toteutettavuustutkimuksiin myönnettyjä investointien varoja toteutetaan Investointien osalta Phare-ohjelmaa toimijoiden eli kumppanuusmaiden hallitusten, kansainvälisten rahoituslaitosten ja kaupallisten tuki on luotonantajien kuitenkin usein olennaisen tärkeä osa koko hankkeen toteuttavuutta, koska sen avulla asianomainen valtio pystyy investoimaan hankkeisiin alkupääoman, jota muut luotonantajat edellyttävät ennen omien varojensa sitomista toimintaan. täydentämiseksi. Phare-ohjelmasta myönnetty tavanomaisten toimien Jäljempänä olevassa taulukossa on esimerkki Phare-ohjelman myönteisestä vaikutuksesta tällä alalla. Taulukossa analysoidaan vuoden 1996 ohjelmaan sisältyvää seitsemää liikenteen perusrakennehanketta. Analyysin perusteella voidaan havaita, että Phare-ohjelmasta rahoitetuilla 183 miljoonalla eculla saatiin alkuun 886 miljoonan ecun arvosta investointihankkeita - eli viisi kertaa Phare-ohjelmasta (Euroopan myönnetyn verran. Kansainvälisten rahoituslaitosten osuuden 13 investointipankin EIB:n, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin EBRD:n ja kansainvälisen jälleenrakennus- ja kehityspankin IBRD:n) osuus näiden hankkeiden kokonaisrahoituksesta oli 489 miljoonaa ecua. 14 Phare-ohjelman rahoitus perusrakenteiden yhteisrahoituksen edistäjänä ja kasvattajana Unkari: Budapestin konttiterminaali ja liikennemuotojen yhteiskäyttöön tarkoitettu tavaranhallintokeskus Romania: rautateiden kunnostaminen Romania: Constantan satamavarustukscn kunnostaminen Albania: Tiranan ja Durrcsin välinen tieosuus Bulgaria: maanteiden kunnostaminen kauttakulkutcilä koskevan toisen hankkeen yhteydessä Puola: A4-moottorilicn uudenaikaistaminen Puola: E20-rautaticn uudenaikaistaminen, läntinen osuus miljoonaa ecua prosenttia kaikista 21 183 55 rahoitus- 489 Rahoittajat: Phare-ohjelma Kansainvaliset laitokset IBRD) Kumppanuusmaan hallitus Yhteensa Phare-ohjelman vaikutus (EIB, EBRD, 214 886 | 24 100 | x 5 Raja-alue- ja alueiden sisäinen yhteistyö Liittymisiä valmistelevan strategian keskeinen osa-alue koostuu näin ollen yhtcistyöaloitteiden edistämisestä erilaisten ohjelmien avulla. Alueellinen yhteistyö on erittäin tärkeää, erityisesti alueilla, joilla historiallisiin tai kulttuurisiin perinteisiin liittyvät yhteistyön esteet on poistettava. Phare-ohjelman kumppanuusmaiden ja jäsenvaltioiden raja-alueiden yhteistyötä koskevista ohjelmista myönnettiin vuonna 1996 erilaisille hankkeille erillisestä budjettikohdasta yhteensä 180 miljoonaa ecua, ja perusrakennehankkeet muodostivat myös tänä vuonna merkittävän osuuden ohjelmista. Moniin näistä hankkeista liittyi ympäristöä, kuten jäteveden käsittelyä, koskevaa toimintaa. Itämerta ympäröivillä alueilla toteutetut paikalliset ja kunnalliset investoinnit paransivat välittömästi elämisen laatua tällä alueella kokonaisuudessaan. Itämeren aluetta varten on kehitetty erityinen yhteistyökchys, ja siihen liittyviä pyrkimyksiä on tuettu useista Phare-ohjelmasta rahoitetuista ohjelmista. Baltian maiden raja-alueiden ohjelmat on sisällytetty Puolan ja Baltian väliseen yhtenäiseen raja-alueiden ohjelmaan, ja siten on saatu aikaan enemmän yhteisvaikutuksia ja kannustimia kuin kahdenvälisen yhteistyön myötä. Samanlaista kehitystä on saatu aikaan T§ekin tasavallasta, Unkarista, Slovakiasta, Puolasta ja Sloveniasta koostuvalla alueella, jolla on raja-alueyhteistyöohjelman avulla pystytty tukemaan sellaisia monen maan välisiä hankkeita, joihin osallistuu vähintään kaksi Keski- ja Itä-Euroopan valtiota ja yksi Euroopan unionin jäsenvaltio (11 miljoonaa ecua vuoden 1996 talousarviosta). Perinteisten raja-alueohjelmien lisäksi raja-alueyhteistyön käsitettä laajennettiin 15 vuonna 1996 koskemaan Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja uusien itsenäisten valtioiden välistä yhteistyötä. Credo-ohjelmasta vuonna 1996 myönnetyillä 12 miljoonalla eculla (100 miljoonan ecun alustavista kokonaismäärärahoista) pyritään edistämään hyviä naapuruussuhteita ja tehostamaan yhteistyötä itäisten valtioiden raja-alueiden ja yhteisöjen välillä, sekä parantamaan näiden raja-alueiden taloudellista ja yhteisöllistä kehitystä. Ohjelmista rahoitetaan pienimuotoista, sekä kovaa (perusrakenteet) että pehmeää (ihmisten välistä) toimintaa. Phare-ohjelmasla rahoitetaan myös yhdessä Tacis-ohjclman kanssa hankkeita, jotka liittyvät Mustanmeren alueen taloudelliseen yhteistyöhön. Tähän yhteistyöhön osallistuvat Mustanmeren rantavaltioiden lisäksi Kreikka ja Albania. Mustanmeren alue on EU:n tuleva raja-alue, ja näin ollen sen merkitys on unionille jatkossa yhä tärkeämpi. Euroopan unioni pyrkii vahvistamaan sekä alueen poliittista vakautta että talouden elpymistä. Komissio on edistänyt Mustanmeren kauppa- ja kehityspankin tutkimuskeskuksen perustamista perustamista. Phare-ohjelmasta on lisäksi myönnetty rahoitusapua Bulgarian pääkaupungissa Sofiassa toimivalle Mustanmeren alueen energiakeskukselle. sekä Kansainvälisen Mustanmeren alueen Uudesta EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten Euroopan maiden alueellista ja paikallista yhteistyötä tukevasta Ecos-Ouverture-kumppanuusohjelmasta (6 miljoonaa ecua) edistetään moitteettoman hallinnon aikaansaamista Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden paikallisviranomaisten keskuuteen, ja sen tavoitteena on keskushallinnon toimivallan hajauttaminen ja siirtäminen tietyiltä osin paikalliselle tasolle. Yhteisö on aloittanut kaksi erityistä ohjelmaa, joiden tavoitteena on tukea hyviä ja yhteistyötä. Ensimmäinen ohjelma koskee Slovakiassa naapuruussuhteita sijaitsevan Sturovon kaupungin ja unkarilaisen Eszlergomin kaupungin välisen Tonavan ylittävän ja vuonna 1944 tuhoutuneen sillan jälleenrakentamista (Phare- ohjelmasta myönnetään varoja yhteensä 5 miljoonaa ecua). Toinen ohjelma on Romanian ja Unkarin välinen erityinen raja-alueohjelma (10 miljoonaa ecua). Oikeus- ja sisäasiat laajentaminen koskemaan nykyisiä Oikeus- ja sisäasioita koskevan yhteistyön kumppanuusmaita sisällytettiin nimenomaisesti liittymistä valmistelevan strategian täysipainoiseksi painopistealaksi. Jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden asiantuntijoiden suorittaman perusteellisen valmistelun jälkeen käynnistettiin vuonna 1996 oikeus- ja sisäasioita koskeva laaja- alainen ohjelma, jolle myönnettiin 11 miljoonaa ecua määrärahoja. Ohjelmasta toimenpiteitä, tuetaan järjestäytyneen yhteistyötä tuomioistuinasioissa ja siirtolaisuuteen ja turvapaikkapolitiikkaan liittyviä toimenpiteitä ja menettelyjä. Sillä täydennetään Phare-ohjelmasta myönnettävää tukea tähän liittyvillä aloilla, kuten monen maan välistä huumeohjelmaa, johon myönnettiin vuonna 1996 ylimääräiset 5 miljoonaa ecua. ja kansainvälisen rikollisuuden vastaisia Baltian maiden itärajan hallinto-ohjelma käynnistettiin vuonna 1996, ja sille myönnettiin yhteensä 6 miljoonaa ecua. Tämän yhteistyöohjelman avulla pyritään laittomiin auttamaan Viroa, Latviaa rajanylityksiin liittyvät ongelmat. Tätä Phare-ohjelmaa täydennetään vastaavalla Venäjää koskevalla ohjelmalla, jota rahoitetaan Tacis-ohjelmasta. ratkaisemaan monenlaisiin ja Liettuaa 16 aloja ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen jäsenyysneuvottelut. Näitä Demokratia ja kansalaisyhteiskunta Kaikkien kumppanuusmaidcn kannalta on yhtä tärkeää kehittää demokratiaa, oikeusvaltiopcriaaletta, suojaa ylläpitävien instituutioiden vakautta. Tamil on yksi Kööpenhaminan huippukokouksessa määritetyistä perusteisiä, jonka avulla arvioidaan sitä, miten valmiita KIE-maat oval liittyy aloittamaan kansalaisyhteiskunnan, valtiosta ja paikallisten rakenteiden tukeminen sekä EU:n ja kumppanuusmaiden laitosten välinen yhteistyö (10 keskushallintoon miljoonaa ecua) tuetaan monipuoluejärjestelmää ja demokraattista yhteiskuntaa edistäviä voittoa tavoittelemattomien järjestöjen hankkeita. Sosiaalialan LIEN- ohjelman (10,5 miljoonaa ecua) tavoitteena on tukea heikommassa asemassa olevia väestöryhmiä. Kumppanuusohjelmassa (10 miljoonaa ecua) keskitytään ensisijaisesti paikallisen ja yksityisen tukemiseen. Tällaista toimintaa pyritään tukemaan myös kansalaisyhteiskunnan kansallisten ohjelmien avulla. Vuodelta 1996 esimerkkinä on Bulgarian kansalaisyhteiskuntaa koskeva ohjelma ja Latvian vähemmistöjen kielikoulutus. toiminnan ulkopuolella. Demokratiaohjelmasta sektorin, paikallishallinnon riippumattomien talouskehityksen järjestöjen koskeviin ohjelmiin liittyvän ja Ympäristön parantaminen Pharc-ohjclmasta on alusta asti tuettu ympäristön parantamista. Luzcrnissa vuonna 1993 ja Sofiassa vuonna 1995 järjestetyissä ministerikokouksissa, joihin osallistui EU:n ja EFTA:n jäsenvaltioiden ja Phare-ohjelman edunsaajamaiden sekä Tacis- ohjelman eurooppalaisten edunsaajamaiden edustajia, painotettiin ympäristöön liittyvien investointien tarvetta. lainkaan EY:n ympäristölainsäädäntöä, Sisämarkkinoihin liittymisen valmistelua koskevassa valkoisessa kirjassa ei käsitellä suurelta osin avun tiedotustoimiston toimivaltuudet rajoittavat nykyisin sen avustusmahdollisuuksia. Komissio päätti näin ollen edistää tämän ongelman ratkaisemista myöntämällä 10 miljoonaa ecua ympäristöalan lähentämi s välineen perustamiseen (ympäristöalalla tapahtuvaa täytäntöönpano-järjestelmien kehittäminen) lainsäädännön täytäntöönpanoa ja valvontaa koskevia pieniä hankkeita varten. Kolmannelle ympäristöhankkeiden valmisteluvälineelle on lisäksi myönnetty 15 miljoonaa ecua. lähentämistä edistävien teknisen ja Ympäristötuen tosiasiallista laajuutta ei voida arvioida tämän kertomuksen lopussa olevissa alakohtaisissa taulukoissa, koska välittömästi ja välillisesti ympäristöön liittyviä hankkeita sisältyy myös energia-alan ja raja-alueiden ohjelmiin sekä alueellista kehittämistä ja paikallisviranomaisia koskeviin hankkeisiin. Hankkeet luokitellaan usein sellaisten nimikkeiden alle, jotka kuvastavat kyseisen ohjelman laajinta osa-aluetta. Tsekin ja Saksan välisen raja-alueohjelman (25 miljoonaa ecua) päätavoitteeksi oli esimerkiksi merkitty vuonna 1996 perusrakenteet, vaikka siihen sisältyi 9 miljoonaa ecua ympäristötukea, joka on tarkoitettu erityisesti viemäröintiin ja jäteveden käsittelyyn liittyviin hankkeisiin. Vuoden 1996 ohjelmien osalta harvinaisempi esimerkki on haitallisten ja vaarallisten tuholaismyrkkyjen laaja- alainen hävittämisohjelma joka on osa Albanian (1,7 miljoonaa maatalousohjelmaa. Alakohtaista luokitusta analysoitaessa voidaan havaita, että vuoden 1996 talousarviosta myönnettiin yli 100 miljoonaa ecua selkeät ympäristötavoitteet omaaviin hankkeisiin. ecua), 17 Talousuudistusten vakiinnuttaminen Toimiva markkinatalous, joka pystyy selviytymään maailmanlaajuisen kilpailun aiheuttamisia paineista, on edelleen Phare-ohjelman kumppanuusmaita koskeva tavoite. Talousuudistusten vakiinnuttamiseen, rakenneuudistuksiin ja keskeinen uusien yritysten perustamiseen tähtääviin ohjelmiin kiinnitettiin yhä runsaasti huomiota jaettaessa määrärahoja vuoden 1996 Phare-ohjelmasta (noin 190 miljoonaa ecua). Vuoden 1996 ohjelmiin sisältyi ohjelmia, joiden avulla tuetaan yksityistämistä ja rakenneuudistusta ja kaupankäynnin ja investointien edistämisestä vastaavia laitoksia, sekä edistetään pankki- ja rahoitusalan vakauden säilyttämistä tai palauttamista ja pienten ja keskisuurten yritysten kehittämistä. Näitä hankkeita on täydennetty alueellisesti kohdennettujen kehitysohjelmien avulla, joille on ominaista se, että ne ovat talouskehityksen lujittamisen välineitä ja nykyisten EU:n politiikkojen (yhteenkuuluvuus ja alueellinen kehitys) tärkeimpiä osa-alueita. Tällaisten ohjelmien avulla voidaan edistää assosioituneiden valtioiden liittymistä valmistelevaa ohjelmaa. Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, tutkimus ja sosiaalipolitiikka Konkreettiset perusrakenne verkot ja tutkimus-ja koulutusverkot helpottavat Keski-ja Itä-Euroopan valtioiden rakenteiden yhdistämistä EU:n rakenteisiin. Korkeakoulujen yhteistyötä koskevasta Tempus-ohjelmasta tuetaan KIE-maiden ja EU. n yliopistojen ja korkeakoulujen välisiä yhteyksiä opettajien ja opiskelijoiden vaihdon sekä yhteisten hankkeiden avulla. Se on edelleen Phare-ohjelman kannalta hyvin tärkeä. Vuonna 1996 tämän alan hankkeisiin myönnettiin yhteensä 83 miljoonaa ecua. Talous- ja liikkeenjohdollisen tuetulle taloustulkimusverkostolle myönnettiin myöskin uusia määrärahoja 10 miljoonaa ecua. Vuonna 1996 Euroopan koulutussäätiö hallinnoi 16:ta yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevaa hanketta, joiden kokonaisarvo oli yli 50 miljoonaa ecua. koskevasta ACE-ohjelmasta vaihtoa tiedon asteittainen avaaminen on merkittävä osa liittymistä Yhteisön ohjelmien valmistelevaa strategiaa, minkä ansiosta Pharc-maat voivat todennäköisesti osallistua yli 10:ecn henkilöstörcsursseihin, audiovisuaaliseen ja kulttuurialaan, ympäristöön ja energiansäästöön liittyvään yhteisön ohjelmaan. Unionin ulkopuolisten, vaikkakin assosioituneiden maiden osallistuminen oikeudellisesti yhteisön ohjelmiin ja niiden rahoittamiseen on kuitenkin osoittautunut hallinnollisesti monimutkaiseksi. tuettiin sosiaalista Vuonna 1996 käynnistettiin useita uusia ohjelmia, kehittämistä ja työllisyyttä. Ne sisältävät luonnostaan paljon niin sanottuja pehmeitä toimenpiteitä, ja näin ollen niiden talousarviokustannukset ovat melko alhaiset. joista 18 Yhteenveto vuoden 1996 ohjelmien keskeisestä tavoitteista Kuten jäljempänä olevasta taulukosta voidaan havaita, vuoden 1996 ohjelmassa on kiinnitetty eniten huomiota sellaisiin aloihin, jotka liittyvät yhdentymiseen Euroopan unioniin ja liittymisen valmisteluihin. Liittymistä valmistelevan strategian painopistealojen merkityksen korostuminen vuonna 1996 1,9 5,1 0,8 2,6 0,9 12,9 13,7 (3,5) 1990-94: 1995: (Alakohtaisct maararahat prosentteina Phare-ohjelman kaikista maksusitoumusmaararahoista) ALAT: 1996: OHJELMAT, JOISSA KESKEISTÄ ON YHDENTYMINEN EU:HN JA JÄSENYYDEN VALMISTELU: Julkishallinto, yhdentyminen EU. iin, lainsaadanto (mukaan lukicn kuluttajansuoja) Kansalaisyhtciskunla ja demokratisoituminen Perusrakenteet: energia, liikenne & tietoliikenne (joista raja-alueyhteistyon perusteella) Yhtenaiset alueelliset toimenpiteet Ymparisto ja ydinturvallisuus Valisumma: OHJELMAT, JOISSA KESKEISTÄ ON SIIRTYMÄVAIHE JA UUDISTUKSET: Maatalous Yksityinen sektori ja rahoitusala Sosiaalinen kehitys ja kansanterveys Koulutus Valisumma: MUUT OHJELMAT: Humanitaarinen apu ja hataapu YIeinen tekninen apu ja sekalaiset toimenpiteet Valisumma: 3,5 15 4,2 12,7 35,4 2,2 8,7 1,4 10,3 22,6 9,1 21,8 5,3 14 50,2 6,4 4,5 60,4 0,8 9,4 29,8 4,0 7,1 54,2 34,7 (13,1) 39,6 (13,4) 10,2 6,3 8,6 10,6 2,2 7,4 19,2 16,5 9,6 Hallintouudistukseen (lainsäädäntö ja instituutiot) myönnettyjä määrärahoja on lisätty voimakkaasti. Perusrakenteisiin varattiin edelleen runsaasti määrärahoja joko suoranaisesti niihin liittyvistä ohjelmista tai raja-alueohjelmista. Aikaisemmin perusrakennehankkeiden määrärahat ovat yleensä olleet alkupainotteisia, eli jo vuosina 1995 - 1996 jaettiin suurin osa niistä määrärahoista, joita oli varattu perusrakenteiden kehittämiseen kokonaisuudessaan vuoteen 1999 ulottuvan monivuotisen kehyksen yhteydessä. Tätä voidaan selittää sillä, että Phare-ohjelmasta myönnetty avustus julkisten urakoiden toteuttamiselle avaa usein pääsyn kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämään rahoitukseen. 19 Humanitaarisen tuen merkitys perustuu ensisijaisesti Bosnia-Hertsegovinaa koskevaan ohjelmaan. toimenpiteen välineellinen arvo Talousarviomäärärahoissa kuvastuu tuen suhteellinen merkitys eri aloilla, joskaan ci täydellisesti: sen talousarviokustannuksiin. Tässä kertomuksessa esitetyt alakohtaiset määrärahat eivät myöskään kuvasta täysimääräisesti ohjelmien alakohtaista jakautumista, vaikka ne ovat käytettävissä olevista indikaattoreista parhaita. Useimmat ohjelmat koostuvat yhtenäisistä lähestymistavoista ja niillä pyritään saavuttamaan useita tavoitteita. liittyy harvoin suoraan liittyivät Pharc-ohjelman kykyyn Komissio tutustui vuoden 1996 jälkipuoliskolla ja vuoden 1997 alussa huolellisesti yhteistyövaltioiden asemaan monilla asianmukaisilla aloilla, erityisesti laatimalla jäsenyyttä hakeneita maita koskevia lausuntoja. Tämän perusteella voitiin havaita, että vaikka suunnanmuutos oli saatu alkuun, yhä edelleen oli olemassa useita ongelmia, jotka edunsaajamaita saavuttamaan kunnianhimoiset liittymistä valmistelevat tavoitteet. Ohjelma perustuu edelleen kysyntään, ja siten ponnistelut on keskitetty liian monille aloille ja edunsaajia on liikaa. Tarve toteuttaa välittömiä ja kiireellisiä uudistuksia on myös johtanut siihen, että on otettu käyttöön hyvin monenlaisia tukimekanismeja ja että toimintaan osallistuu monenlaisia toimijoita. Tämä tavoitteiden ja välineiden hajauttaminen oli siirtymävaiheen alkuvaiheessa pakollista ja välttämätöntä, mutta nykyisin se on uuden tavoitteen kannalta tarpeetonta. Näin ollen päätettiin lujittaa ohjelman kohdentamista jäsenyystavoitteisiin, ja komissio laati myöhemmin vuonna 1997 uusia suuntaviivoja. tehokkaasti auttaa Monen maan väliset ohjelmat Pharc-ohjclmaan osallistuvan henkilöstön ja virkamiesten sekä asiantuntijoiden ja konsulttien toiminta koski suurelta osin ennen vuolta 1996 käynnistettyjen ohjelmien täytäntöönpanoa. Jäljempänä olevissa yksittäisiä maila koskevissa osioissa kiinnitetään erityistä huomiota näiden aikaisempiin Pharc-ohjclmiin liittyvien kansallisten ohjelmien edistymiseen ja saavutuksiin vuonna 1996. Tässä jaksossa kuvaillaan lyhyesti monen maan välisten ohjelmien kolmella tärkeimmällä alalla saavuttua merkittävää edistystä. Pharen monen maan välisistä ohjelmista viime vuosina liikennealan tukemiseen myönnettyjen 86,5 miljoonan ecun avulla on laadittu Eurocontrol-järjeston toteuttama perusteellinen koulutusohjelma kaikkien Phare-maiden lennonjohtajille. Lisäksi on kehitetty huomattava määrä strategisia ja investointien valmistelua koskevia ohjelmia, todellisia ja niistä tuetaan nykyisin useita kansallisten ohjelmien mukaisia investointihankkeita. Suurin osa määrärahoista käytettiin rajojen pullonkaulojen poistamiseen tähtääviin investointeihin. Tarve koordinoida eri maiden viranomaisten ja hallinnon eri tasojen toimintaa ja päästä sopimukseen toiminnasta ennen hankkeiden aloittamista johtivat huomattaviin viiveisiin täliä alalla, mutta nyt tilanne on korjattu. Energia-alalla on kehitetty Pharen monen maan välisten ohjelmien avulla (40 miljoonaa ecua) yhtenäinen kokonaisvaltainen lähestymistapa, joka koskee kolmea ja keskeisen ja energiatehokkuutta. Kapasiteettia energiatoimituksia on onnistuttu kehittämään koulutus- energiapolitiikkaa, toimialaa tärkeää eli 20 ja ystäväkaupunkitoiminnan avulla. Kaasu- ja sähköaloja varten on valmisteltu hankkeita tuloksena strategioita, on toteutetut sähköverkkoliittymä (UCPTE/CENTREL toimenpiteet). yhtenäisen hiilileknologian lähestymistavan tulkimuksel on saateltu päätökseen. toteutettu konkreettisia ja Kaakkois-Euroopassa edistämistä koskevan Puhtaan niiden ja onnettomuuksien Itämeren ohjelma Pharcn monen maan välisistä ohjelmista ympäristölle myönnetty tuki (56 miljoonaa ecua) on kohdistettu useisiin tärkeisiin ohjelmiin, mukaan lukien Tonavan jokialuetta koskeva yhtenäinen ympäristöohjelma, ja Mustanmeren ympäristöohjelma. Tonavan ohjelman yhteydessä on kehitetty parannettu seurantastrategia valtiosta riippumattomia järjestöjä ja laadittu jokialueen hoitomenetelmiä. Mustanmeren ohjelmaa on rahoitettu sekä Phare- että Tacis-ohjelmasta, ja siitä on myönnetty tukea ja Mustanmeren Romanialle toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa varten. Tavoitteena on saada aikaan tämän alueen saastumisen valvontaa koskeva yhtenäinen lähestymistapa. Itämeren ohjelmaa koskeva toiminta liittyy puolestaan Helsingin yleissopimuksen täytäntöönpanoon, ja siinä keskitytään Helsingin komission yksilöintiin vakaviin ongelmiin ("hot spots"). Niiden ansiosta on pystytty parantamaan jäteveden käsittelyä ja siten yleisesti Itämeren tilannetta. ja Bulgarialle Bukarestin varoitusjärjestelmä, yleissopimuksen tuettu poikkeuksena Bosnia-Hertsegovina. KIE-maiden Vuonna 1996 edistyttiin lisäksi merkittävästi kaikissa Phare-maissa tilastoanalyysin alalla, tilastojärjestelmien perusvälineitä, kuten kansainvälisten luokitusten omaksumista tai perusrekisterien (kuten väestö tai liikeyritykset) luomista kehitettiin edelleen. Monen maan välisten ohjelmien yhteydessä toteutetun koulutuksen ja kansallisista ohjelmista rahoitettujen ATK-laitteisiin ja ohjelmistoihin tehtyjen investointien ansiosta KIE-maiden yleiset tietojenkäsittelyvalmiudet lisääntyivät. Makrotaloudellisten perustietojen, kuten kansallista tilinpitoa ja hintoja koskevan tiedon, ja työvoimaan liittyvien perustietojen, kuten kustannuksiin ja työllisyyteen liittyvän tiedon, laatu parantui huomattavasti. EU:n kannalla erityisen kiinnostavia aloja, kuten maantieliikennettä, uusia yrityksiä ja vähittäiskauppaa, koskevien erikoistutkimusten perusteella voidaan havaita, että tiedon laatu vastaa jäsenvaltioiden tilastokeskusten luottaman tiedon laatua. 21 Hallinnoinnin kehittyminen Monivuotinen suunnittelu Essenissä joulukuussa 1994 koolla olleessa Eurooppa-neuvoston kokouksessa aikavälin vaadittiin Phare-ohjelman kehittämistä maaohjelmien rahoitusvälineeksi. Vuoden 1996 aikana monivuotinen suunnittelu saatiin päätökseen useimmissa ja allekirjoittamisen myötä. Näihin ohjelmiin osallistuvat Albania, Viro, Latvia, Liettua, Romania ja Bulgaria, ja maaohjelmat koskevat vuosia 1996 - 1999. Phare-maissa monivuotisten maaohjelmien keskipitkän laatimisen Monivuotisissa maaohjelmissa määritetään uudistusten perustavoitteet ja strategiat kussakin valtiossa toiminnan painopistealat, ja niihin sisältyy varojen laaja alakohtainen jakaminen kyseisenä ajanjaksona. sekä Pharc-ohjelman taloudellisen avun ja Monivuotisiin maaohjelmiin ei liity EU:n virallista talousarviositoumusta. Nämä ohjelmat toteutetaan peräkkäisten vuosittaisten maakohtaisten toimenpideohjelmien myötä, jotka muodostavat yksittäisten rahoituspöytäkirjojen ansiosta EU:n viralliset rahoitussitoumukset kyseisinä varainhoitovuosina. Monivuotisten maaohjelmien suuntaa-antavan luonteen ansiosta Phare-ohjelman yhteydessä voidaan joustavasti muuttaa vuosittaisia määrärahoja eri maiden ja alojen muuttuvien tarpeiden mukaisesti. Monivuotiset maaohjelmat ovat kuitenkin lisänneet Phare-ohjelmasta myönnetyn tuen ennakoitavuutta, ja niiden avulla on voitu parantaa ohjelmien suunnittelua ja valmiutta sitoumusten tekemisen yhteydessä. Varainhoito Phare-ohjelman varainhoito ja toiminta parantuivat vuonna 1996 komission (moitteetonta varainhoitoa koskevan) SEM 2000 -aloitteen yleistavoitteiden mukaisesti. luonnehtii rakenteellisella Uusi varainhoidosta vastaava linja itsenäisen varainhoidosta Näitä parannuksia vastaavan linjan perustaminen pääosastoon IA. Tämä uusi osasto vastaa kaikkien pääosasto IA:n hallinnoimien ohjelmien, Phare-ohjelma mukaan lukien, taloudellisista ja henkilöstöresursseista. Tämä merkitsi eräänlaisen vastapainon luomista toiminnasta sopimusten vastaaville pääosastoille henkilöstöresursseihin, tekemiseen liittyvien näkökohtien osalta. rahoitukseen tasolla ja Lokakuussa 1996 toimintansa aloittaneen linjan tärkeimmät tehtävät koskevat: • • henkilöstöresursseja, talousarvion hallinnoinnin yleistä koordinointia, mukaan lukien talousarvion toteutus ja tilintarkastukset, 22 • varainhoitoa, • menettelyjen kehittämistä ja niiden soveltamisen varmistamista, • • arviointia, ja erityisesti jälkikäteisarviointia, tiedottamista. Avoimuuden lisääminen Komissio käynnisti vuonna 1996 merkittävän aloitteen, jonka tavoitteena oli parantaa Phare-ohjelmaan liittyvien tarjousmenettelyjen ja sopimusten tekemisen avoimuutta ja tehokkuutta. Tämä varainhoitoasetuksen mukaisten palvelusopimusten tekemiseen liittyvien järjestelyjen muuttamiseen lokakuussa 1995. liittyi EY:n aloite Euroopan komissio on pyrkinyt ottamaan veronmaksajien varat paremmin huomioon Phare-ohjclman yhteydessä ja lisäämään ohjelman avoimuutta muiden kumppanien kannalta. Näin ollen sen päätti julkaista tiedonannon kaikista tulevista Phare-ohjelman urakkasopimusten tarjouspyynnöistä. tarjousmenettelyjä, jotka on aina julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, mutta vaikutti huomattavasti palvelusopimusten tekemistä koskevaan menettelyyn. Palvelusopimuksissa noudatetaan edelleen rajoitettua tarjousmenettelyä, mutta ehdokasluettelon kokoamiseen liittyvää menettelyä on muutettu. hankinta- koskenut Tämä tai ei julkaistu Internetissä on tulevien lokakuusta 1996 alkaen palvelusopimusten tarjousmenettelyistä, mukaan lukien kiinnostuksenilmaisupyyntö. Tämän ansiosta yritykset ja järjestöt ovat voineet ilmoittaa olevansa kiinnostuneita tarjouskilpailusta, ja ne on voitu ottaa huomioon virallisessa ennakkovalintaa koskevassa vakiomenettelyssä. tietoa kaikkien Sen lisäksi, että hankkeista ilmoitetaan Internetissä, vuoden 1996 aikana käyttöön oietun menettelyn ansiosta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistaan palveluihin tietoa hankkeista ja sopimuksista (esimerkiksi ohjelmien yhteenvedot ja käytettävissä olevat määrärahat sopimusten tekemiseen). Uuden menettelyn ansiosta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistaan lisäksi määräajoin luettelo tehdyistä sopimuksista. tekniseen yhteistyöhön liittyvää yleistä ja kyseisestä koskevaan Tämän uuden järjestelmän mukaisesti kaikkien yritysten, jotka haluavat päästä tiettyä tarjousmenettelyä olevansa ehdokasluetteloon, kiinnostuneita vakiomuotoisella kiinnostuksenilmaisupyynnöllä, joka on saatavissa myös Phare-ohjelman Internet sivuilta. Näiden laaditaan ennakkovalintaa koskevan vakiomenettelyn avulla luettelo mahdollisista ehdokkaista. Tällä tavoin on pystytty lisäämään menettelyn avoimuutta, ja lisäksi sen avulla voidaan varmistaa, että ainoastaan sellaiset yritykset, jotka ovat osoittaneet olevansa kiinnostuneita hankkeista, tekevät tarjouksen. on menettelystä ilmoitusten perusteella ilmoitettava Uudet vakiomenettelyt Komissio tarkisti vuonna 1996 yksityiskohtaisesti Phare-ohjelmassa sovellettuja tarjouksiin ja sopimusten tekemiseen liittyviä menettelyjä. Tähän liittyi uusien tarjousten arviointikomiteoita tarjous- ja sopimusasiakirjamallien käyttöönotto, 23 koskevat uudet menettelyt ja yritysten yhteenliittymiä koskevien sääntöjen selkeämpi määrittely. Lisäksi lujitettiin sääntöjä, joiden mukaan hankkeiden valmisteluun ja suunnitteluun osallistuvat yritykset eivät voi osallistua kyseiseen tarjousmenettelyyn. Komissio päätti näistä vuonna 1996 laadituista parannuksista vuoden 1997 alussa. Näiden aloitteiden taustalla olevat tavoitteet ovat pelkkää tarjousmenettelyä paljon laajemmat. Komissio auttaa nykyisin kymmentä assosioitunutta maata EU-jäsenyyden valmistelussa. Tämä kunnianhimoinen tehtävä voidaan toteuttaa ainoastaan, jos komissio tukeutuu toiminnassaan ja ohjelmissaan, kuten Phare-ohj el massa, kahteen keskeiseen periaatteeseen; mahdollisimman suureen avoimuuteen ja osallistumiseen sekä toimien tehostamiseen. Henkilöstöresurssit Kun vuoden 1996 talousarvion määrärahat oli sidottu täysimääräisesti, henkilöstön määrä pysyi samana, mutta sen hallinnoimien varojen määrä kasvoi yhteensä noin 40 prosenttia, jolloin käytettävissä olevien hallinnoitavia maksusitoumusmäärärahoja oli hallinnoimassa suhteellisesti vähemmän henkilökuntaa kuin aikaisemmin. laman tilanteen korjaamiseksi budjettivallan käyttäjä antoi ensimmäistä kertaa komissiolle luvan käyttää pienen osan Phare-ohjelman määrärahoista (2 prosenttia) tekniseen tukeen ja asianmukaisten hallintokustannusten maksamiseen komission ja kumppanuusmaan yhteisen edun mukaisesti. Kumppanuusmaat hyväksyivät tämän, minkä jälkeen näillä kahdella prosentilla muun muassa palkattiin vuonna 1996 ulkopuolisia työntekijöitä auttamaan Euroopan komission edustustoja hankkeiden toteutusten valvonnassa vuoden 1996 ohjelmien kestoaikana. Tällä tavoin ohjelman kokonaismäärärahat ja sen toteutukseen käytettävät varat pystyttiin yhdistämään suoraan toisiinsa. Näiden kehityspiirteiden ansiosta ja koska henkilöstöä on siirretty komission sisällä Brysselistä Phare-maiden edustustoihin, edustustojen vastuuta Phare-ohjelman toteuttamisen valvonnassa voidaan asteittain lisätä ja siten yksinkertaistaa menettelyjä. Uusien suuntaviivojen ansiosta voidaan myös kasvattaa huomattavasti Phare- sopimusten keskimääräistä kokoa ja sen myötä vähentää hallinnoitavien ja valvottavien sopimusten määrää. Toimivaltaa on jaettu uudelleen pääosasto lA:n eri linjojen välillä myös muilla tavoin. Linja B vastaa nykyisin suhteista Keski-Euroopan assosioituneihin maihin, kun taas linja D vastaa yhteistyöstä Albanian, Bosnia-Hertsegovinan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja useiden muiden Euroopan maiden kanssa. Lisäksi demokratiaohjelmat sisällytettiin linjan A ihmisoikeus-ja demokratiayksikköön. Seuranta ja arviointi Vuoden 1996 aikana järjestettiin uudelleen seurantaan ja arviointiin liittyviä rakenteita ja toimintaa. Tällä pyrittiin lujittamaan mahdollisuuksia taata Phare-ohjelman laadullinen toimintakykyjä merkittävät saavutukset ja vaikutukset. Uuden varainhoidosta vastaavan linjan yhteyteen on perustettu toiminnasta 24 vastaavasta linjasta erillinen arviointiyksikkö. Yksikön toimivalta koskee kaikkia pääosasto IA:n ohjelmia, joista Pharc-ohjclma on määrärahojen perusteella merkittävin. Arviointiyksikkö laatii kunkin vuoden alussa arviointisuunnitelman, joka on osa komission yleistä arvioinlisuunnilelmaa ja joka kattaa kaikki varainhoidollisia vaikutuksia omaavat sisäiset ja ulkoiset toimenpiteet. Tämän suunnitelman mukainen arviointi alkaa vuonna 1997. jossa arvioidaan Vuonna 1996 otettiin käyttöön säännöllisesti järjestelmä, ulkopuolisten asiantuntijoiden avulla kaikkia ohjelmia. Järjestelmän tarkoituksena on helpottaa varhaisessa vaiheessa tehtäviä korjauksia ja ohjelmiin nykyisin liittyvien toimenpiteiden suuntaamista uudelleen. Ulkopuolisia asiantuntijaryhmiä on jo nimitetty tehtävään, ja ne aloittivat toimintansa toukokuun ja syyskuun välisenä aikana. Vuoden loppuun mennessä alettiin julkaista määräajoin toimintaan liittyviä arviointikertomuksia. Tätä ennen ohjelmien hallinnosta vastaavat tahot ovat erityisesti toteuttaneet yksittäisiä väliarviointeja silloin, kun ohjelman toteutus on sitä edellyttänyt ja jotta voitaisiin määrittää tehokkaasti uusia ohjelmia. toimintaa koskevia päätelmiä, Vuonna 1996 laadittiin yli 40 tällaista tarkistusta ja kertomusta. Niissä on esitetty ensisijaisesti ohjelmien hallinnoinnista vastaaville tahoille, kumppanuusmaa mukaan lukien. Ohjelmat ovat myös vaikuttaneet alakohtaisten strategioiden ajantasaistamiseen, esimerkiksi pk- yritysten tai ympäristöalan rahoitusvälineiden käytön yhteydessä. jotka on välitetty aikaan Phare-ohjelmasta on tullut suurin yksittäinen avun lähde, josta rahoitetaan taitotiedon siirtämistä ohjelman kumppanuusmaille. Sen tavoitteissa ja toiminnassa on keskitytty siirtymäkauteen liittyvien suurten ongelmien ratkaisemiseen. Ohjelman avulla on saatu ja kansalaisyhteiskunnan kehittämisen kaltaisilla aloilla, joista muut avunantajat eivät ole olleet kiinnostuneita ja joille ne ovat myöntäneet niukasti voimavaroja. Lisäksi on havaittu, että ohjelmaa on ollut helppo mukauttaa Phare-maiden nopeasti muuttuviin poliittisiin ja taloudellisiin olosuhteisiin. yleisesti myönteistä demokratian erityisesti kehitystä Ohjelman perustuminen kysyntään on ollut sekä etu että sen heikkous. Se on saattanut lujittaa kumppanien osuutta hankkeissa, mutta se on myös johtanut toiminnan ja voimavarojen hajautumiseen, mikä on heikentänyt ohjelman suorituskykyä. Kaikkia mahdollisuuksia ei ole pystytty hyödyntämään. Ohjelman tehokkuus ja vaikutukset ovat jossain määrin kärsineet ohjelman moitteettoman suorituskyvyn varmistamiseen tarvittavan vaikutusvallan puuttumisesta, hankkeen elinkierron hallinnoinnin puutteista ja siitä, että varainhoidollista ja menettelyyn perustuvaa valvontaa on painotettu liikaa ohjelman tosiasiallisen suunnittelun ja suorituskyvyn sijasta. 25 Tiedottaminen ja tietoliikenne Pharen monen maan välinen tiedotusohjelma hyväksyttiin heinäkuussa 1995, ja sen kokonaismäärärahat ovat yhteensä 8,7 miljoonaa ecua. Ohjelmaan sisältyi visuaalista ja kirjallisia omaleimaisuutta koskeva ohjelma, johon liittyi strategisia neuvontaa, kansalaismielipidettä koskeva tutkimus ja tietokantojen ylläpito. Ohjelman ohella toteutettiin myös julkaisuohjelma, johon liittyi toimintaan, rahoitukseen, hallintoon ja liiketoimintaan liittyvää tiedotusta, mainosjulkaisuja, vuosikertomus, European Dialogue -lehti ja Together in Europe - tiedote sekä tiettyihin aihealoihin tai tapahtumiin liittyviä kertajulkaisuja. Ohjelmaan liittyi myös Brysselissä järjestettyjä sisäisiä tiedotus- ja koulutustapahtumia komission edustustoille ja ohjelmien hallintoyksiköille, mediaohjelma, mukaan toimittajien tukeminen, vierailuja, audiovisuaalisen alan rahoitusta ja TV-ohjelmien tuotantoa, parlamentteja koskeva ohjelma, vierailut mukaan lukien, sekä kumppanuusmaiden ja edustustojen omiin toimenpiteisiin liittyvä kansallinen tietoliikenneohjelma. lukien Keski-Euroopan tärkein Vuoden 1996 saavutus oli Phare-ohjelman on-line-tietojärjestelmän käyttöönotto huhtikuun alussa. Kaikki ohjelmaa ja sopimuksia koskeva tieto sekä taustatietoa, uutisia ja yleistä tietoa sekä vuosien 1994 ja 1995 ohjelmia koskevaa tietoa siirretään parhaillaan sähköiseen muotoon. Lisäksi ohjelmia ja sopimusten tekemistä koskeva ajantasaistettu tieto julkaistaan määräajoin Internetissä. Tieto julkaistaan viikko sen jälkeen, kun komissio on tehnyt asiaa koskevan päätöksen. ilmoituksen. Tämän ansiosta yritykset voivat tarjouskilpailusta. Tällainen menettely Ennakolta on ryhdytty julkaisemaan myös tietoa tarjousmahdollisuuksia. Internetissä on julkaistu heinäkuun 1996 puolivälistä palvelusopimustarjouksia koskevat ilmoitukset 24 tunnin kuluessa siitä, kun toiminnasta vastaavat tahot ovat julkaisseet ilmaista olevansa asianmukaisen kiinnostuneita komission pyrkimyksiin parantaa Phare-ohjelman avoimuutta ja auttaa komissiota tyydyttämään varainhoidosta annetun asetuksen (118 artiklan) mukaiset avoimuusvaatimukset. Alustavien havaintojen perusteella näyttäisi siltä, että tällaiselle palvelulle on suurta kysyntää ja että tämä kysyntä todennäköisesti kasvaa Internetin yleistyessä Keski- Euroopassa. perustuu julkaissut selvitetään joissa laajempia Tiedotusyksikkö on myös esitteitä, toimenpiteitä. Esimerkkinä on kesäkuussa 1996 ilmestynyt Euroopan unionin liittymisiä valmistelevaa strategiaa koskeva julkaisu, johon on koottu Keski-Euroopan assosioituneiden maiden kanssa toteutettuja liittymistä edeltäviä aloitteita. Yksikkö on tutkinut jälleenrakennuksen suhtautumista Bosnia-Hertsegovinan rahoittajien toiseen konferenssiin ja tehnyt ehdotuksia, joiden tavoitteena on varmistaa jatkossa asioiden tasapainoisempi ja myönteisempi käsittely lehdistössä. Yksikkö vastasi yli 60 000 puhelinsoittoon, palveli 5 000 kävijää ja valmisteli yli 100 puheenvuoroa konferensseihin ja työryhmiin sekä pidettäväksi vierailuohjelmien yhteydessä. lehdistön Vuoden 1995 rahoitusehdotuksessa varattiin 2 miljoonaa ecua EU:n edustustojen tiedotusvalmiuksien parantamiseen. Parhaillaan toteutetaan tutkimusta, jonka avulla pyritään määrittämään täsmällisesti tiedon tarve, erityisesti perustettaessa Euroopan tiedotuskeskuksia kaupunkien keskustoihin. 26 Euroopan parlamentti hyväksyi kuitenkin heinäkuussa, juuri ennen vuoden 1996 rahoitusehdotuksen julkaisemista, korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion, jossa tiedotukseen myönnetty rahoitus keskeytettiin tilapäisesti. Tämä merkitsi sitä, että varoja ei todellisuudessa ollut käytettävissä vuoden 1995 talousarviomäärärahojen loppumisen jälkeen. Brysselissä tai jäsenyyttä hakeneissa maissa ei julkaistu enää syyskuun 1996 lopun jälkeen uulislehtiä, esitteitä ja tapahtumia koskevaa aineistoa, vaikka olennaisen tärkeää toimintaa, kuten puheiden valmistelua ja vierailijoiden vastaanottoa jatkettiin siihen saakka, että puitesopimuksen voimassaolo marraskuussa päättyi. Tämän jälkeen Inlernet-palvclua jatkettiin suppeassa muodossa, kunnes varainhoitovuoden 1997 talousarvio hyväksyttiin marraskuun 1996 lopulla. Komissio teki erityisesti lokakuussa 1995 ja toukokuussa 1996 useita ehdotuksia lisätäkseen Euroopan parlamentin jäsenten tietoisuutta käytettävissä olevista tiedoista ja tutkiakseen ja seuratakseen mahdollisten ristiriitojen kehittymistä. Ensimmäinen korkean tason neuvottelu järjestettiin lokakuun lopulla, ja siihen osallistui noin 50 Euroopan parlamentin jäsentä, virkamiestä ja muuta henkilöä. 27 Taloudellinen tilanne ja ohjelman suorituskyky Phare-ohjelman taloudellista suorituskykyä voidaan havainnollistaa tarkastelemalla vuorollaan ohjelman sitoumuksia, sopimuksia ja maksusuorituksia sekä niiden suhteiden muuttumista ajan myötä. Sivulla 27 olevassa taulukossa määritetään teknisesti käsitteet 'maksusitoumus', 'rahoitussopimuspa 'maksusuoritus'. Kuvio 1: Sitoumukset, sopimukset ja maksusuoritukset vuosina 1990 - 1996 (miljoonaa ecua) • sitoumukset • sopimukset D maksut 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 Kuvio 2: Sitoumukset, sopimukset ja maksusuoritukset kokonaisuudessaan vuosina 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 7000 • Sitoumukset • Sopimukset D Maksut 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 Rahoitusmenettely 28 Fl/O IA/97/051KOOOO. WOO (EN) Phare-ohjelmaan kuuluu kolme vaihetta, jotka liittyvät budjettivallan käyttäjän toteutetaan ennen hankkeiden vuosittain hyväksymään toteuttamista ja määrärahojen jakamista. talousarvioon ja jotka Phare-ohjelmaan liittyy tätä toimintaa vastaava rahoitusmenettely. Maksusitoumukset Phare-ohjelmalle hyväksytään vuosittain talousarvio, jossa on esitetty ne varat, jotka komissio on valmis sitomaan kuhunkin maahan Phare-ohjelman kautta. Sitte suunnitellaan maakohtaiset toimintaohjelmat ja valmistellaan rahoitusehdotukset. Kun Pharen hallintokomitea on antanut ehdotuksista myönteisen lausunnon ja komissio on tehnyt päätöksensä, esityksiin liittyviä varoja sanotaan "sidotuiksi". Pharen on sidottava koko vuosibudjettinsa sen vuoden kuluessa, jota talousarvio koskee. Rahoitussopimukset Kun varat on sidottu, julkaistaan tarjouspyynnöt toimintaohjelmassa hahmoteltujen toimien toteuttamiseksi. Kun tarjousmenettely on saatu päätökseen ja sopimus allekirjoitettu, sanotaan että kyseisistä varoista on tehty "rahoitussopimus" Sopimusten tekeminen on avainasemassa ohjelman toteuttamisessa, sillä sopimusten kautta Phare-rahoitus vapautuu ja varsinainen toteuttaminen kentällä voi alkaa. Maksusuoritukset Maksusuoritukset ovat rahoitusmenettelyn viimeinen vaihe. Maksuja suoritetaan sopimuskauden kuluessa hankkeen osien toteutumisen mukaan. Koska hankkeet voivat kestää useita vuosia, maksaminen jatkuu yleensä yhtä kauan. Tämän vuoksi maksusuoritukset ovat aina jäljessä sitoumuksista ja sopimuksista. 29 Sidotut varat Vuoden 1996 Pharc-ohjelmasta sidottiin kumppanuusmaissa toteutettavaan toimintaan lukuisten kansallisten, monen maan välisten, laaja-alaisten ja raja-alueyhteistyötä koskevien ohjelmien kautta yhteensä I 222,9 miljoonaa ecua (budjettikohta B7-7000 mukaan lukien). Summa on kaikkien aikojen suurin, ja määrärahat kasvoivat 5,9 prosenttia vuodesta 1995. Määrärahat oli sidottu kokonaisuudessaan. Ohjelman yhteenlasketut maksusitoumusmäärärahat ovat nyt kokonaisuudessaan 6 636,1 miljoonaa ecua. 30 Rahoitussopimukset sijaitsevien ohjelmien hallintoyksiköiden ja komission Kumppanuusmaissa yksiköiden vuonna 1996 tekemien rahoitussopimusten määrärahat ovat yhteensä 927,5 miljoonaa ecua. Summa on aikaisempiin vuosiin verrattuna suuri. Ohjelman suorituskyky ei kuitenkaan yltänyt vuonna 1996 vuoden 1995 tasolle (1 142,9 miljoonaa ecua) eikä uusia sopimuksia tehty niin paljon kuin vuoden 1996 ohjelmasta peräisin olevat uudet määrärahat (eli kaikki uudet sitoumukset) olisivat edellyttäneet. Tämän vuoksi vuonna 1996 ei pystytty edes tasoittamaan sopimusten ruuhkautumista samalla tavoin kuin vuonna 1995 oli ensimmäistä kertaa tapahtunut. Sopimusten ruuhkautumisella tarkoitetaan sitoumusten ja rahoitussopimusten välistä eroa, joka oli vuosien 1990 ja 1996 välillä 2 335 miljoonaa ecua. Sopimukset oli tehty tosiasiassa ainoastaan 65 prosentista kyseisenä ajanjaksona hyväksyttyihin ohjelmiin sisällytetyistä lähinnä ohjelman alkuajoilta. Sen syynä ovat ohjelmointijakson monimutkaisuus, aikaa vievät menettelyt ja suuri määrä pieniä hankkeita. Sen kestoon ovat vaikuttaneet myös muut tekijät, jotka liittyvät edunsaajamaiden käyttökykyyn ja ohjelman koostumukseen verrattuna suhteellisen vähäisiin henkilöstöresursseihin. toimenpiteistä. Sopimusruuhka on peräisin Vuonna 1995 aikaansaadun tasoittumisen jälkeen sopimusten ruuhka kasvoi jälleen vuonna 1996, mikä osoitti, että useita ohjelmia koskevien toimenpiteiden yhteisvaikutukset eivät vielä olleet parantaneet tilannetta pysyvästi. Tämän vuoksi komissio ehdotti vuonna 1997 osana Phare-ohjelman uudelleensuuntaamista useita toimenpiteitä aikaisemmin kertyneen ruuhkan poistamiseksi ja jotta voitaisiin välttää uusien muodostuminen. että siltä, ecua liittyi vuosien 1990 on myönnetty. Näyttäisi 351 miljoonaa Kuviossa 3 on esitetty kunakin kalenterivuonna tehdyt sopimukset ja vuosi, jolloin 1996 kyseiset määrärahat rahoitussopimuksista 38 prosenttia kaikista rahoitussopimuksista 1993 ohjelmiin. Tämä kuvastaa suhteellisen hidasta totcutusvauhtia, jota voidaan selittää suurelta osin koko uudistuskehityksen viivästymisellä (kuten voidaan havaita ohjelmien alakohtaisesta koostumuksesta, eli kyse on ensisijaisesti uudistuksia tukevista ohjelmista) ja kumppanuusvaltioiden rajallisella käyttökyvyllä. Komissio on tietoinen tämän ylijäämän vaikutuksista ohjelman suorituskykyyn, ja se päätti olla laajentamatta Phare-ohjelmaa koskevissa uusissa suuntaviivoissa ohjelmia, joille on ominaista hidas toteutus, ja saattaa päätökseen vuosien 1990 - 1993 ohjelmat. vuoden cli Maksusuoritukset Maksusuorituksia tehtiin vuonna 1996 yhteensä 829,9 miljoonan ecun arvosta eli enemmän kuin koskaan ennen ja 8,9 prosenttia enemmän kuin vuonna 1995. Alunperin talousarvioon merkittyjä 1 139,1 miljoonaa ecua vähennettiin myöhemmin varainhoitovuoden aikana 1 002,4 miljoonaan ecuun. Näistä määrärahoista maksettiin 82,8 prosenttia. Kuvassa 4 esitetään maksusuoritukset kunakin kalenterivuonna ja niitä vastaavien ohjelmien aloitusvuodet. Vuosien 1990 - 1993 ohjelmien mukaiseen toimintaan käytettiin vuonna 1996 yhteensä 297 miljoonaa ecua eli 36 prosenttia kaikista maksuista. 31 Kuvio 3: Sopimukset kalenterivuosittain (miljoonaa ecua) 1 300,00 1 200,00 1 100,00 1 000,00- 900,00 800,00- 700,00 600,00 500,00 400,00 300,00 200,00 100,00- 0,00 varat v. 90 varat v. 91 varat v. 92 varat v. 93 varat v. 94 varat v. 95 varat v. 96 a vuoden 1990 sopimukset E3 vuoden 1991 sopimukset 0 vuoden 1992 sopimukset H vuoden 1993 sopimukset • vuoden 1994 sopimukset • vuoden 1995 sopimukset • vuoden 1996 sopimukset • sopimukset tekemättä 32 Kuvio 4: Maksusuoritukset varainhoitovuosittain (miljoonaa ecua) 1300 varat v. 90 varat v. 91 varat v. 92 varat v. 93 varat v. 94 varat v. 95 varat v. 96 • maksettu v. 90 D maksettu v. 91 D maksettu v. 92 • maksettu v. 93 • maksettu v. 94 •maksettu v. 95 •maksettu v. 96 O maksamatta 33 Kuvio 5: Sopimukset ja maksusuoritukset kumulatiivisesti vuosina 1990 - 1996 (prosenttia) Sopimusten osuus sitoumuksista prosentteina kumulatiivisesti Maksujen osuus sitoumuksista prosentteina kumulatiivisesti 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 31,0 36,0 44,0 48,0 52,0 62,0 64,8 35,0 36,0 39,0 43,0 50,0 53,0 56,2 34 II Phare-ohjelma kumppanuusmaissa 35 Albania Toiminta vuonna 1996 1992 jälkeen. Maassa on Albania on yleisesti ottaen edistynyt markkinatalouteen tähtäävässä kehityksessä huomattavasti vuoden toteutettu Kansainvälisen valuuttarahaston lMF. n johdolla useita uudistuksia, ja vuosittainen kasvuvauhti oli vuosina 1993 - 1995 keskimäärin yhdeksän prosenttia. Vuonna 1996 tilanne kuitenkin huononi. Inflaatio kiihtyi kahdeksasta prosentista (vuonna 1995) 18 prosenttiin (vuonna 1996), mikä johtui finanssi- ja rahapolitiikan löystymisestä ennen vaaleja. Vuoden 1996 lopulla puhjennut kriisi perustuu kahteen erityiseen kehityspiirteeseen. Näistä ensimmäiseen liittyi demokratiakehityksen viivästyminen. Toukokuun 1996 parlamenttivaaleissa esiintyi merkittäviä säännönvastaisuuksia, ja vaikka kansainvälinen yhteisö piti ottaen oikeudenmukaisina, poliittinen tilanne ei niiden myötä vakiintunut (suurimmat oppositiopuolueet boikotoivat edelleen uutta parlamenttia, ja uuden perustuslain laatimiseen liittyi jatkuvia ristiriitoja). järjestettyjä paikallisvaaleja yleisesti lokakuussa 1996 tilanteen kärjistymiseen vaikuttanut näkökohta oli niin Toinen sanottujen pyramidisijoitusjärjestelmien romahtaminen. Nämä järjestelmät olivat perustuneet keinotteluun, ja ulkomaille muuttaneiden varainsiirrot kuvastivat luotettavien pankkien puuttumista. Useiden järjestelmien romahdettua marraskuussa 1996 Albaniassa esiintyi suuria levottomuuksia ja uusien järjestelmien romahtaessa myöhemmin valtio ajautui vuoden 1997 alkupuolella vakavaan kriisiin. Albaniaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 Monivuotisesta maaohjelmasta myönnetään vuosina 1996 - 1999 yhteensä 145 miljoonaa ecua Phare-tukea kansallisille ohjelmille. Näiden ohjelmien avulla on tarkoitus kehittää • yhteydet Euroopan tiiviimmät ja unioniin yhteiskuntarakenteiden uudenaikaistaminen ja standardien sekä lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentäminen) (mukaan valtio- lukien • kansallinen tuotantoperusta (mukaan lukien perusrakenteiden kehittäminen) • henkilöstöresursseja ja luonnonvaroja. Näiden painopistealueita. laajojen strategisten alojen perusteella voidaan yksilöidä useita tuen 36 Euroopan ulottuvuus liittyvää ulottuvuutta on aikaisemmin pyritty kehittämään Euroopan unioniin Albanian uudistusten yhteydessä ajoittain, yksittäisten ohjelmien tai toimenpiteiden osa-alueena. Nyi oli kuitenkin kehiteltävä järjestelmällisempi ja slrategisempi lähestymistapa. Alakohtaisen strategian kehitliimisessä ja toteutuksessa on siten oteltava huomioon tarve luoda institutionaalinen verkosto ja määritellä tehtävät sekä toiminnan alustava aikataulu. Tärkeintä on lainsäädännön ja teknisten standardien lähentäminen, ja lisäksi korostetaan julkishallinnon uudistuksia keskushallinnossa ja paikallistasolla, jotta lainsäädäntöä voitaisiin panna täytäntöön ja valvoa tehokkaasti. Kansallisen tuotantoperustan kehittäminen Keskipitkällä aikavälillä ei pystytä jatkamaan tähän mennessä aikaansaatua makrotaloudellista vakauttamista, ellei Albaniaan pystytä luomaan elinvoimaista tuotantoperustaa. Useimpia tärkeitä talousaloja koskevia Phare-hankkeita kehitellään parhaillaan. Maatalous Yli puolet Albanian bruttokansantuotteesta on peräisin maataloudesta, ja tämän vuoksi maan lyhyen ja keskipitkän aikavälin talouskasvu riippuu suurelta osin maatalouden toimintakyvystä. Vuoden 1991 jälkeen hallitus on edistänyt yksityistämistä ja hintauudistuksia. Haasteena on kehittää alakohtainen politiikka, jonka avulla pystyttäisiin lukuisiin pieniin perhetiloihin perustuvalle luomaan edellytykset kilpailukykyiselle ja elinvoimaiselle maataloudelle. tukeminen, kaupankäynnin kehittäminen, Pienten ja keskisuurten yritysten investointien edistäminen ja matkailu sektorin Samalla kun kehittämään menestyksekkäälle asianmukaisia järjestelmiä ja palveluja, joiden avulla voitaisiin voittaa nykyiset yksityisen sektorin kehitysrajoitukset. Phare-ohjelmasta hallitus pyrkii kehittämiselle, edellytykset yksityisen luomaan pyritään Pankki- ja rahoitusala Rahoitusjärjestelmä on keskeisen tärkeä osa tuotannon kehittämistä, koska sen olisi pystyttävä vastaamaan pk-yritysten lainatarpcisiin. Phare-ohjelmasta pyritään luomaan uudenaikainen ja tehokas markkinatalouteen perustuva pankkiala, joka pystyisi pitämään rahamarkkinat kurissa ja tarjoamaan pitkän aikavälin rahoitusta. Liikenne Liikenteen perusrakenteiden kehno tila on rajoittanut yksityisen sektorin kehitystä. Niiden uudenaikaistaminen ja parantaminen on Albanian hallituksen ensisijainen päämäärä, mikä kuvastuu myös Phare-ohjelmasta tälle alalle myönnetyissä määrärahoissa. Aikaisemmin suurin osa Phare-ohjelman tuesta keskitettiin itä-länsi-ja pohjois-etelä -suuntaisten käytävien kunnostamiseen, koska nämä käytävät ovat olennaisen tärkeitä Albanian kansallisen liikenteen perusrakenteiden kannalta. Henkilöstöresurssit ja luonnonvarat terveyden, työmarkkinoiden Tämä keskeinen ala vesistöperusrakenteen ja ympäristön sekä paikallisyhteisöjen ja alueellisen kehityksen yhteydessä toteutettuihin toimenpiteisiin. Tarkasteltaessa vuosiksi 1996 - 1999 ja koulutuksen, liittyy 37 ehdotettuja maaohjelman määrärahoja voidaan havaita, että eniten varoja myönnetään vesi- ja ympäristöalalle, mikä johtuu tällä alalla esiintyvistä kiireellisistä tarpeista, mukaan lukien juomavesi- ja viemäriverkkojen kunnostaminen, viemäriveden käsittelylaitosten rakentaminen ja ympäristönsuojeluun liittyvien oikeudellisten ja institutionaalisten kehysten luominen. Monivuotisen maaohjelman yhteydessä hyväksyttiin vuonna 1996 kansallinen Pharc- ohjclma, josta myönnettiin tukea yhteensä 30,5 miljoonaa ecua. Tämän lisäksi myönnettiin 2,5 miljoonaa ecua korkeakoulujen yhteistyötä koskevaan Tempus- ohjelmaan liittyvän erillisen rahoitusehdotuksen perusteella. Vuoden 1996 maakohtaisen toimenpideohjelman määrärahoista varattiin yli puolet liikenteeseen (Durresin ja Voren välisen osuuden kunnostaminen), minkä avulla pyrittiin korjaamaan Albanian perusrakenteiden huomattavat puutteet, jotka rajoittavat sen taloudellisia kehitysmahdollisuuksia. lisäksi lainsäädäntöjen Rahoitusta myönnettiin lähentämiseen, julkishallinnon elinten (tullit ja tilastokeskukset) rakenneuudistukseen, tuomioistuinten toimintaan osallistuvien viranomaisten käytännön toiminnan tukemiseen sekä valmiuksien lujittamiseen talouskehityksestä ja tuen yhteensovittamisesta vastaavan ministeriön kolmessa hallinnollisessa yksikössä, nimittäin tuen koordinoinnista vastaavassa yksikössä (ACU), julkisten investointien suunnittelusta vastaavassa yksikössä (EDU) ja Euroopan ulottuvuutta varten perustettavassa hankkeen hallinnointiyksikössä. tuotantoperustan kehittämisen osalta Kotimaisen tukea myönnettiin myös maatalousalalle. Lisäksi pieniä määrärahoja varattiin yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja vesi- ja ympäristöasioihin (henkilöstöresurssien ja luonnonvarojen kehittämiseen). Kansallisen ohjelman lisäksi vuoden 1996 raja-alueyhteistyöohj el mistä myönnettiin tukea yhteensä 20 miljoonaa ecua. Näiden ohjelmien tavoitteena on parantaa Albanian yhteyksiä ympäröiviin EU:n jäsenvaltioihin eli Kreikkaan ja Italiaan. Näihin raja- liikennealalle ja maan alueohjelmiin myönnetyt varat keskitettiin ensisijaisesti tärkeimpien tieväylien kunnostamiseen. Phare-ohjelman saavutukset tullut Pharc-ohjclman vakituinen kumppanuusmaa, Albaniasta on ja maan viranomaiset ovat perehtyneet suunnitteluun ja toteutukseen liittyviin menettelyihin. lisäksi hajautettua Yhä useampien Phare-ohjelmien hallinnoinnissa sovelletaan toteuttamisjärjestelmää. Tämä edellyttää ohjelman paikallisten hallintoyksikköjen osallistumista ja kehittää siten Albanian valmiuksia tehdä Phare-ohjelmiin liittyviä ehdotuksia ja hallinnoida ja toteuttaa ohjelmia sekä lujittaa instituutioita. Se helpottaa myös uusien ohjelmien toteuttamista kunkin suunnittelukauden aikana. Phare-ohjelmasta tuettiin vuonna 1996 vuosien 1996 - 1999 monivuotisen maaohjelman laajempien tavoitteiden mukaisesti markkinauudistuksia ja Albanian ja uudenaikaistamista sekä talouden keskipitkän aikavälin yhteyksien lujittamista Euroopan unioniin. Lisäksi painotettiin voimakkaasti Albanian ja liikennejärjestelmään liittyvien puutteiden korjaamista ja perusrakenteisiin rakenneuudistusta 38 instituutioiden tärkeimpien tehdyt investoinnit ovat olleet tähän mennessä Phare-ohjclman kokonaisinvestoinneista ylivoimaisesti tärkeimpiä, ja niillä on ollut huomattavia työllisyyteen ja tuloihin liittyviä vaikutuksia sekä toissijaisia investointivaikutuksia. tehostamista. Pharc-ohjelmasta liikenteeseen toteuttamisaste on kokonaisuudessaan Pharc-lucn eli rahoitussopimuksia on tehty 69 prosentista kaikista vuosiksi 1991 - 1996 varatuista määrärahoista. Vastaava luku kasvaa yli 80 prosenttiin, jos laskelmiin sisällytetään vain kansalliset ohjelmat. tyydyttävä edelleen 39 Bosnia-Hertsegovina Toiminta vuonna 1996 Bosnia-Hertsegovinassa voitiin havaita vuonna 1996 jonkin verran merkkejä sosiaalisesta ja taloudellisesta elpymisestä. Palkat ja kustannukset olivat suhteellisen alhaiset, ja siten hinnat saattoivat lyhyellä aikavälillä olla kilpailukykyiset. Useat yritykset ovatkin ilmaisseet olevansa kiinnostuneita kauppasuhteiden ja investointeihin liittyvien yhteyksien luomisesta tai elvyttämisestä. Syyskuun 1996 parlamenttivaalien jälkeen julkishallinnon elinten rakenteita muutettiin ja virkoihin nimitettiin uusia henkilöitä. Vakaiden ja yhtenäisten sosiaalis-taloudellisten olosuhteiden palauttaminen maahan vaatii kuitenkin niiltä suuria ponnisteluja. uusi pyrkii hallitus taloudellisen Bosnia-Hertsegovinan sosiaalisen jälleenrakennuksen ja pakolaisten ja asuinpaikoiltaan siirtymään joutuneiden ihmisten yhteiskuntaan sopeuttamisen lisäksi luomaan kokonaan uudenlaiset avoimeen ja yhtenäiseen kansantalouteen perustuvat elinvoimaiset talousrakenteet. Jatkossa on vahvistettava yhteisiä toimielimiä talousuudistusten tukemiseksi ja Daytonin ja Pariisin rauhansopimusten täytäntöönpanon edistämiseksi. Talouspolitiikan täytäntöönpano on tulevaisuudessa ratkaisevan tärkeää valtion yhtenäisyyden ja tulevien vuosien poliittisen ja yhteiskunnallisen vakauden kannalta. ja Komissio avasi heinäkuussa 1996 edustuston Sarajevossa. Bosnia-Hertsegovinaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 Vuoden 1996 kansallisen ohjelman määrärahat olivat yhteensä 14,2 miljoonaa ecua. Uusi vaaleilla valittu hallitus vahvisti kansallisen ohjelman muodossa olevan rahoitusehdotuksen, jonka kokonaisarvo oli 12 miljoonaa ecua ja joka oli tarkoitettu talouden elvyttämiseen ja instituutioiden kehittämiseen. Loput 2,2 miljoonaa ecua oli varattu Pharen Demokratiaohjelman (700 000 ecua), LIEN-ohjelman (500 000 ecua) ja Tempus-ohjelman valmistelun (1 000 000 ecua) yhteydessä aikaisemmin hyväksyttyihin rahoitusehdotuksiin. Vuoden 1996 kansallisen ohjelman yhteydessä valitut hankkeet vastaavat edelleen rahoittajien ehdottamia painopistealoja, joita EU:n Bosnia-Hertsegovinan pääedustaja on sovittanut yhteen. Näitä alueita ovat • pk-yritysten tukeminen ja talouden elvyttäminen • pankkijärjestelmän kehittäminen ja keskuspankin perustaminen • instituutioiden ja julkishallinnon lujittaminen. Tempus-ohjelman valmisteluohjelman erään osa-alueen tavoitteena on valmistella 40 korkeakoulujärjestelmän rakenneuudistusta, jotta opiskelijat voisivat opiskella useita erityisaloja, kuten Euroopan kieliä, oikeustieteitä ja teknisiä aineita ja jotta heidän koulutuksensa voitaisiin tällä tavoin mukauttaa paikallisten ja kansainvälisten työmarkkinoiden tarpeisiin. Demokratia- ja LIEN-ohjelmista myönnettyjen määrärahojen tavoitteena oli edistää demokraattisen kansalaisyhteiskunnan kehittämistä ja myöntää terveydenhoitoon liittyvää ja sosiaalista tukea sodan uhreille ja heikossa asemassa oleville väestöryhmille, kuten vanhuksille, kodittomille ja katulapsille. Phare-ohjelman saavutukset tuli kesäkuussa Ennen kuin Bosnia-Hertsegovinasta täysivaltainen kumppanuusmaa, Phare-ohjclmasla myönnettiin tälle maalle kahdessa yhtäsuuressa erässä 125 miljoonaa ecua jälleenrakennuksen pcrusapuohjelmasta. Tämän ohjelman tarkoituksena oli toimittaa maahan nopeasti tärkeitä tarvikkeita, kuten lääkkeitä ja lääkintälaitteita, sähkökaapeleita, kaivauskoneita, linja-autoja, varaosia, talojen rakentamiseen tarvittavaa materiaalia ja tietokoneita. Phare-ohjelmasta myönnetty apu oli laajan jälleenrakennusohjelman ensimmäinen osa, ja se on edistänyt rauhankehitystä. vesijohtoja, traktoreita, eläinten rehua, 1996 Bosnia-Hertsegovinan poliittinen tilanne on pysynyt melko vakaana, minkä ansiosta Phare-ohjelmaa on voitu kehittää sovittamalla toimenpiteitä yhteen muiden rahoittajien toiminnan kanssa. Vuonna 1996 laadittiin erilaisia ohjelmia, jotka kuvastivat valtion tärkeimpiä tarpeita. Jälleenrakennuksen tukeminen Vuoden 1996 talousarviosta rahoitettujen Euroopan komission ohjelmien tavoitteena on ollut ensisijaisesti edistää maan jälleenrakennusta, sovintoa eri ryhmien välillä ja alueellista taloudellista yhteistyötä sekä luoda sellaiset institutionaaliset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset olosuhteet, jotka helpottavat Bosnia-Hertsegovinan kehitystä ja rohkaisevat pakolaisia ja asuinseuduiltaan siirtymään joutuneita ihmisiä palaamaan lakaisin kotipaikoilleen. Näiden toimien tarkoituksena on ollut • elvyttää paikallista talouselämää ja tarjota lukuisille perheille perustoimeentulo käynnissä olevan siirtymäkauden aikana, • huolehtia työvoimavaltaisten hankkeiden avulla siitä, että sodan vuoksi työttömäksi jääneillä (kotiutetut sotilaat, pakolaiset ja siirtymään joutuneet ihmiset) on vähimmäistoimeentulo, • kunnostaa fyysiset ja sosiaaliset perusrakenteet sodassa vahingoittuneen elinympäristön ja tietoliikenneyhteyksien parantamiseksi, • lujittaa maassa asuvien etnisten ryhmien välisiä suhteita. Pcrusapuohjclman yhteydessä on laadittu kahdeksalla alalla yhteensä kymmenen (tietoliikenne, maatalous, vesi, asuminen/pakolaisten paluu, kunnostushanketta 41 energia, liikenne, terveys ja instituutiot). Taloudellisen elvyttämisen tukeminen Tämän ohjelman tavoitteena on elvyttää Bosnia-Hertsegovinan taloutta kestävällä tavalla kehittämällä markkinatalouteen taloushallintojärjestelmiä, edistämällä yrittäjyyttä ja luomalla työpaikkoja. perustuvia Instituutioiden kehittäminen Tämän ohjelman laaja-alaista uudistusohjelmaa tukea hallituksen markkinatalouteen perustuvan demokraattisen yhteiskunnan luomiseksi ja Daytonin ja Pariisin rauhansopimusten periaatteiden edistämiseksi. tavoite on Koulutuksen, ihmisoikeuksien ja demokratian edistäminen Näitä aloja koskevista ohjelmista tuetaan kansalaistason aloitteita, jotka liittyvät kansalaisyhteiskunnan luomiseen ja maassa asuvien eri kansallisuutta ja etnistä alkuperää olevien väestöryhmien väliseen sovintoon. Ohjelmien tavoite on myös edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta auttamalla heikossa asemassa olevia väestöryhmiä ja parantamalla nuorten koulutustasoa mukauttamalla opinto-ohjelmia vastaamaan uudenlaista markkinakysyntää. Korkeakoulu-uudistuksia toteutetaan Tempus-ohjelman valmisteluohjelmasta, ja demokratisoitumista edistetään Dcmokratiaohjelman avulla ja heikossa asemassa olevia ihmisiä pyritään tukemaan Lien-ohjclmasta. ihmisoikeuksia elokuussa 1996 yhteensä 2 miljoonaa Komissio myönsi ecua avointa yleisradiokanavaa (OBN) koskevaan hankkeeseen. Tämän hankkeen tärkein tavoite oli edistää erilaiset mielipiteet huomioon ottavia, ammattitaitoisia ja monikulttuurisia tiedotusvälineitä perustamalla etnisten ryhmien yhteinen riippumaton televisiokanava (TV-IN). TV-IN on harjoittanut säännöllistä lähetystoimintaa 7. syyskuuta 1996 alkaen. Perusapuohjelman toteuttamisessa on esiintynyt merkittäviä poliittisia, teknisiä ja järjestelyihin liittyviä vaikeuksia, ja lisäksi ongelmana on osapuolten käyttökyvyn tilapäinen keskeyttäminen Bosnian rajallisuus. Ohjelman ehdollisuus ja sen serbitasavallassa, ohjelmaan täysipainoisesti osallistuvien vastuutahojen puuttuminen, lopullisten edunsaajien toimitusten viivästyminen valvontaan tuontiohjelmien tarpeisiin. Nämä ongelmat kuvastuvat sopimusten soveltuvuudesta nykyisiin tekemistä ja toimituksia koskevissa lopullisissa luvuissa: ainoastaan 83 miljoonasta ecusta tehtiin rahoitussopimukset (66 prosenttia jälleenrakennuksen perusapuohjelman määrärahoista). jakeluun liittyvät ongelmat ovat herättäneet ja epäilyksiä toimitusten ja Tämän vuoksi yhtenäisiä hankkeita on mukautettu 42 miljoonalla eculla, niiden toteuttamismenettelyjä on parannettu ja toimenpiteitä on erikseen sopeutettu vastaamaan toteuttamistarpeita. Tällä tavoin on pystytty lisäämään tuen myöntämisen tehokkuuden, näkyvyyden ja avoimuuden valvontaa. 42 Demokratiaohjelma Bosnia-Hertsegovinan liittotasavalta hyväksyttiin vasta äskettäin Phare-ohjelmasta myönnetyn tuen edunsaajaksi. Ohjelman toteuttaminen on vasta aloitettu, ja siten on vielä liian aikaista tehdä luotettavia arvioita vuoden 1996 ohjelman menestyksestä. On kuitenkin syytä todeta, että Pharen Demokratiaohjelman yhteydessä sopimuksia on tehty 100 prosentista kaikista määrärahoista, minkä ansiosta on voitu toteuttaa noin 100 mikrotason hanketta yhteiskunnallisen ja demokraattisen toiminnan edistämiseksi Bosnia-Hertsegovinassa seuraavilla aloilla: julkishallinnon avoimuus voittoa tavoittelemattomien järjestöjen kehittäminen riippumattomat ja erilaiset mielipiteet huomioon ottavat tiedotusvälineet luottamusta parantavat toimenpiteet ihmisoikeudet ja vähemmistöjen oikeudet yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys sopeuttaminen yhteiskuntaan • • • • • • • • kestävä terveydenhuollon ja sosiaalinen tuki. 43 Bulgaria Toiminta vuonna 1996 suureen talous heikkeni voimakkaasti vuonna 1996, mikä johti Bulgarian taloudelliseen, rahoituselämän ja yhteiskunnalliseen kriisiin. Hallitus joutui eroamaan tämän kriisin vuoksi joulukuussa 1996, ja huhtikuussa 1997 maassa järjestettiin uudet toteuttaa vaalit. Ongelmat johtuivat peräkkäisten hallitusten kyvyttömyydestä olennaisen tärkeitä rakenteellisia uudistuksia yhtenäisellä tavalla. Bruttokansantuote laski kriisin vuoksi miltei 11 prosentilla, inflaatio oli vuositasolla mitattuna yli 310 prosenttia, Bulgarian levin arvo laski yhdeksänkertaisesti, pankkialan romahti miltei täysin ja viljasta ja polttoaineesta oli ajoittain pulaa. Suuri osa kansalaisista syrjäytyi yhteiskunnasta elintason jyrkän laskun vuoksi. Bulgarian talousuudistukset oyat olleet hitaita ja ongelmallisia. Yksityisen sektorin osuus arvonlisästä oli 17 prosenttia vuonna 1991 ja 47 prosenttia vuonna 1996, mutta vuonna 1996 sen osuus teollisuuden arvonlisästä oli 9 prosenttia. lainsäädännöllisestä kehyksestä huolimatta Bulgaria on Suhteellisen vapaasta naapureitaan jäljessä suorien ulkoisten investointien osalta. Poliittisen epävakauden ja hitaiden uudistusten lisäksi tähän ovat vaikuttaneet myös heikot instituutiot ja epäjohdonmukainen poliittinen päätöksenteko. Maatalous on perinteisesti ollut talouselämän selkäranka, mutta sen arvonlisä laski 12 prosenttiin bruttokansantuotteesta vuonna 1996, kun se oli ollut 18 prosenttia vuonna 1990. Tämä johtui useista tekijöistä, kuten keskinäisen taloudellisen avun neuvoston hajoamisesta, viime aikojen epäsuotuisista sääolosuhteista, politiikasta aiheutuneista häiriöistä, mukaan lukien maaomaisuuden palauttamisen hitaus, sekä muihin tekijöihin kuin markkinavoimiin perustuvasta hinnoittelujärjestelmästä. Tätä tilannetta ovat kärjistäneet myös vientirajoitukset, yksityisten maamarkkinoiden kehittymistä haittaavat rajoitukset ja valtion omistus elintarviketeollisuudessa. liittyi Bulgariassa toteutettavan läheisesti julkishallinnon uudistusstrategia, jonka hallitus hyväksyi maaliskuussa 1996. Tämän myötä perustettiin hallitukseen uudistuksista vastaava osasto sekä varapääministerin johtama ministeriöiden välinen työryhmä. liittymistä valmistelevan toiminnan edistämiseen Bulgarian hallitus esitti toukokuussa 1996 sisämarkkinoita koskevan EU:n valkoisen kirjan toteuttamista koskevan strategian. 44 Bulgariaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 toimenpideohjelmassa Bulgariaa koskevassa vuoden noudateltiin vuosiksi 1996 1999 laaditun 240 miljoonaan ecun suuruisen monivuotisen maaohjelman tavoitteita. Ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea Bulgarian jäsenyysvalmisteluja. Vuoden 1996 ohjelma hyväksyttiin varhaisessa vaiheessa, minkä ansiosta suunnittelujakso siirtyi eteenpäin kuudella kuukaudella. 1996 maakohtaisessa Vuoden 1996 maakohtaisesta toimenpideohjelmasta myönnettiin 62,5 miljoonaa ecua seuraaville aloille: Liikenteen perusrakenteiden kehittämiseen myönnettiin 30 miljoonaa ecua. Euroopan investointipankki yhteisrahoiltaa tähän liittyvää toimintaa, jonka tavoitteena on kunnostaa tärkeimpiä kauttakulkuteitä. Kansainvälisen kauttakulkuliikenteen kannalta tärkeitä teitä kunnostetaan yhteensä 900 kilometrin pituudelta vastaamaan Euroopan standardeja. Tämä toiminta edistää merkittävästi Bulgarian halki kulkevien Euroopan laajuisten verkkojen IV-, VIII-ja IX-käytävän loppuun saattamista. Energiaohjelman yhteydessä Bulgariaan tuodaan hiiltä, mikä on ratkaisevan tärkeää energiatoimitusten korvaamiseksi Kozloduyn ydinvoimalaitoksen ykkösyksikön sulkemiseen liittyvänä koeaikana. Ydinturvallisuuden alalla Phare-ohjelmasta tuetaan edelleen ratkaisevan tärkeitä koskeviin turvallisuustutkimuksiin, tiedotusjärjestelmiin, paikalla tarjottavaan tukeen ja ystäväkaupunkeihin liittyviä ohjelmia sekä Bulgarian ydinturvallisuuden säätely viranomaista, mihin osallistuu vuonna 1993 tehtyä ydinturvarahastoa koskevan sopimuksen edistämiseksi perustettu EU:n ydinturvallisuusviranomaisten yhteenliittymä. onnettomuuksia hallintoon ja Koulutuksen osalta ohjelmasta tuetaan Tempus-ohjelmaa. Tässä yhteydessä on tavoitteena on saattaa päätökseen kansallisen käynnistetty ohjelma, korkeakoulujen arvioinnista ja hyväksymisestä vastaavan viraston perustaminen ja laatia hanke, jonka tarkoituksena on saada keskiasteen koulutuksen kesken jättäneet täydentämään koulutuksensa. jonka Euroopan yhdentymiseen liittyy läheisesti ohjelma, josta edistetään Bulgarian standardointi- ja sertifiointijärjestelmän yhdensuuntaistamista EU:n vastaavan järjestelmän kanssa. Ohjelman määrärahat ovat 2 miljoonaa ecua ja se koostuu instituutioiden lainsäädännön kehittämisestä. lähentämisestä, tehostamisesta rakenteiden ja Vientiä on pyritty lisäämään tukemalla riippumattoman vienninedistämiskeskuksen perustamista johtamaan ala-ja yrityskohtaista vienninedistämistoimintaa. Kansalaisyhteiskuntaan liittyvän osa-alueen tavoitteena oli luoda edellytykset valtiosta riippumattomien järjestöjen toiminnalle politiikan laatimisen, hankkeille myönnettyjen apurahojen ja hallinnoinnin tukemisen myötä. Kulttuurista yhteistyötä on rohkaistu lujittamalla kulttuuriministeriön rakenteita ja tukemalla kulttuurilaitosten ja -aloitteiden hajauttamista. 45 Pharc-ohjelman tavoitteet lainsäädännön kääntämistä, Sisämarkkinoille osallistumista koskevan hallituksen valmistelustrategian käytännön toteutuksen edistämiseksi aloitettiin heinäkuussa 1996 kahden miljoonan ecun lakiehdotusten valmistelua, ohjelma, josta tuetaan yhteisön lainsäädännön saattamista teknisesti osaksi kansallista oikeusjärjestelmää, virkamiesten koulutusta, tietokonejärjestelmien uudenaikaistamista ja kaikkien asianomaisten ministeriöiden yhteisen dokumentaatiokeskuksen perustamista. Vuoden asiantuntija-apua 1995 Pharen seitsemän lakiehdotuksen valmistelussa, joita Bulgarian kansalliskokous käsittelee parhaillaan ja joihin on sisällytetty suurin osa yhteisön liikennelainsäädännöstä. tarjottiin oikeustieteellistä liikenneohjelmasta sopi Bulgarian viranomaisten kanssa Kozloduyn Komissio ydinvoimalan ykkösyksikön sulkemisesta testausta varten toukokuussa 1996. Testausohjelma koostui näytteiden ottamisesta reaktoripaineastian sisäpuolelta. Näytteiden analysointi energiamuotoja rahoitettiin Pharen ydinturvallisuusohjelmasta, koskevasta Phare-ohjelmasta myönnettiin tuomiseksi Bulgariaan ykkösyksikön sähköntuotantokapasiteetin korvaamiseksi talven 1996 - 1997 aikana. Lisäksi Phare-ohjelman ydinturvallisuusohjelman yhteydessä nelosyksikköön asennettiin ytimen seurantalaitteisto. Lisäksi saatettiin päätökseen ydinjätteen käsittelyä koskeva kansallinen strategia. ja perinteisiä tukea hiilen Yksityisomistuksen lisääminen on ollut Phare-ohjelmasta maatalouteen myönnetyn tuen keskeinen näkökohta, ja nykyisin maataloudelle ovat luonteenomaisia yksityiset maatilat (85 prosenttia maatalouden kokonaispinta-alasta), vaikka maanomistukseen liittyy edelleen paljon oikeudellista epävarmuutta. Yksityisen sektorin osuus maatalouden arvonlisästä (metsäteollisuus mukaan lukien) oli 9 prosenttia vuonna 1996. Maaomaisuuden palauttamista ja elintarviketeollisuuden yksityistämistä on tuettu. Maanviljelijöiden on lisäksi vaikea saada lainaa rahoituslaitoksilta, ja tämän vuoksi Phare-ohjelmasta on edistetty menestyksekkäästi yksityisten maaseudun keskinäisten luottolaitosten perustamista. Yhteensä 32 laitokselle oli myönnetty perustamislupa marraskuussa 1996. Nämä laitokset ovat Phare-ohjelman 7 miljoonan ecun suuruisen budjettikohdan hajautetun hallinnoinnin tärkeimpiä välineitä, ja kyseiseen budjettikohtaan liittyen oli kolmen kuukauden kuluessa järjestelmän toiminnan alkamisesta tehty yli 730 lainahakemusta, joista oli hyväksytty 475 hakemusta. Kreikan ja Bulgarian välinen raja-alueohjelma ei ole vieläkään juuri edistynyt. Vuosiksi 1994 ja 1995 varatuista yhteensä 48 miljoonasta ecusta yli 46 miljoonaa ecua on vielä sitomatta sopimuksiin. Näin ollen vuodelle 1996 ei hyväksytty uutta talousarviota. Toteutuksen suuri viivästyminen johtuu useista tekijöistä: Bulgaria ei pysty täyttämään alkuperäisiä yhteisrahoitusvaatimuksia, hallinnointivalmiuksia tai asiantuntemusta ei ole, toteutuksesta vastaavan keskushallinnon yksikön ja lopullisten edunsaajien välillä ei ole tarpeeksi yhteistyötä ja ohjelman suunnittelu on useine aloineen ja hankkeineen liian monimutkainen. Vuoden 1996 loppupuolella komissio tinkimään merkittävästi alkuperäisistä vaatimuksistaan, jotka koskivat suostui Bulgarian yhteisrahoitusosuutta ja pyrki yksinkertaistamaan ohjelmaa ja tehostamaan sen toteutusta. 46 Heikentyvä sosiaalistaloudellinen tilanne ei ole vaikuttanut erityisemmin Phare- ohjclman yleiseen toteutukseen, osittain sen vuoksi, että kriisi puhkesi vuoden loppupuolella. Useimmissa alakohtaisissa ohjelmissa on edistytty hyvin, minkä ansiosta aikaisemmilta vuosilta peräisin olevien sitomattomien määrärahojen kasautuma pieneni huomattavasti. Kokonaisuudessaan sopimusaste kasvoi 56 prosentista vuonna 1995 jo 67 prosenttiin vuonna 1996. Näin ollen Bulgarian käyttökyky oli vuonna 1996 jo toista vuotta peräkkäin suurempi kuin myönnetyn uuden tuen määrä. Laaja-alaisen yksityistämisen ohjelma Bulgarian laaja-alaisen yksityistämisen ohjelman käynnistämisestä ilmoitettiin vuonna 1993. Virallisesti ohjelma hyväksyttiin vuonna 1994, ja sen käytännön toteutus alkoi tammikuussa 1996. Ohjelmasta on tämän jälkeen tullut Bulgarian kaikkien aikojen laaja-alaisin yksityistämisaloite. Ohjelma on kehittynyt vaikeissa suurin laaja poliittinen ja kansalaisten tuki. Se on olosuhteissa ja sen taustalla on osoittautunut ja kestänyt äskettäisen erittäin kestäväksi, talouselämän kriisin. edennyt nopeasti ja Ohjelmassa on mukana 1 050 valtion omistamaa yritystä, joiden osuus kaikista valtion omistamista varoista on noin 13 prosenttia. Näistä yrityksistä 75 prosenttia on tarkoitus yksityistää kokonaisuudessaan, mikä merkitsee sitä, että valtiolla ei ole enää yhtiöissä päätöksenteon estävää vähemmistöä. Osakkeiden lunastuskampanja aloitettiin tammikuussa 1996 ja se kesti viisi kuukautta. Kuudesta miljoonasta osakkeisiin oikeutetusta kansalaisesta noin 50 prosenttia lunasti lopulta osakkeensa muodollista korvausta vastaan. Joulukuussa 1996 järjestettyyn ensimmäiseen huutokauppaan osallistui yksityisiä henkilöitä ja investointirahastoja, ja siellä myytiin 41 prosenttia kaupan olevasta kokonaispääomasta. Tämän ansiosta 341 yhtiötä yksityistettiin kokonaisuudessaan. Lisäksi 190 yhtiön osalta myytiin yli 50 prosenttia niiden osakepääomasta. Ohjelman menestys on aikaisemmin perustunut merkittävään ja oikein ajoitettuun Phare-ohjelman tukeen, jota on myönnetty vuoden 1994 puolivälistä yhteensä 4,5 miljoonaa ecua. Tuki on koostunut • jatkuvasta asiantuntijatuesta yksityistämisvirastolle, joka perustettiin ohjelman täytäntöönpanoa varten. • oikeudellisesta neuvonnasta • keskushallinnossa ja aluetasolla käyttöönotetusta tietoteknologiasta, mukaan lukien 230 postitoimistoa, jotka toimivat rekisteröintitoimistoina. Laaja-alaisen yksityistämisen ohjelma on ensimmäinen tärkeä vaihe yritysten omistusoikeuksien siirrossa ja valtion toimivallan muuttamisessa. Tärkeä haaste on edelleen varmistaa, että omistusoikeuksien kehittyessä hallinnointi todella paranee ja että yritysten kipeästi kaivattu rakennemuutos edistyy. Rahoitusalan ja Bulgarian 47 kehittymättömien pääomamarkkinoiden vakauttaminen ja kehittäminen ovat tärkeitä osa-alueita tiiman toiminnan edistämisessä. 48 Tsekin tasavalta Toiminta vuonna 1996 Tsekin tasavallan makrotaloudellista kehitystä pidettiin vuonna 1996 suurelta osin myönteisenä. Kasvu oli vakaata, ulkomaisia investointeja oli edelleen melko paljon, työltömyystaso oli vuonna 1996 ainoastaan 3,1 prosenttia eli edelleen alueen alhaisimpia ja raha- ja finanssipolitiikka olivat kireitä. Useat näistä myönteisistä suuntauksista ovat viime aikoina kuitenkin heikenneet, mikä näyttäisi osoittavan, että rakenneuudistukseen, liittyvät ja mikrotaloudelliset ongelmat vaalivat nyt osakseen enemmän huomiota. Vuonna 1996 kasvu oli edellistä vuolla hitaampaa (kasvuvauhti hiipui 4,8 prosentista 4,1 prosenttiin), kansallinen talousarvio oli hivenen alijäämäinen ja kauppataseen alijäämä kohosi 10,9 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Lisäksi inflaatio vaivasi maata jatkuvasti ja oli vuositasolla noin 8,8 prosenttia verrattuna 9,1 prosenttiin vuonna 1995. teknologiseen tuottavuuteen kehitykseen Pankkialan kehitys aiheutti suurimmista alueellisista yksityisistä pankeista, Kreditni banka, romahti, ja Tsekin suurin yksityinen pankki, National Bank of Agrobanka, määrättiin valvontaan, mikä osoitti pankkijärjestelmän rakenteiden olevan hauraita. levottomuutta vuonna 1996. Yksi Maassa järjestettiin parlamenttivaalit 31. toukokuuta ja 1. kesäkuuta 1996. Niiden jälkeen maahan perustettiin vähcmmistökokoomushallitus, jonka johtoon valittiin pääministeri Vaclav Klaus. Tsekin tasavalta haki virallisesti EU-jäscnyyttä 23. tammikuuta 1996. Tsekin tasavaltaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 Euroopan komissio ja Tsekin tasavalta sopivat EU:iin liittymistä valmistelevan strategian yhteydessä jo vuonna 1995 monivuotisesta maaohjelmasta. Tämä ohjelma koskee vuosia 1995 - 1999, ja siinä keskitytään Tsekin tasavallan jäsenyysvalmistelun erityistarpeisiin myönnettävään Phare-tukeen. Tämän tuen ja liittymistä valmistelevan strategian tärkein tavoite on helpottaa TSekin tasavallan jäsenyyttä • rahoittamalla instituutioiden kehittäminen), institutionaalista yhdentymistä (lainsäädännön lähentäminen, • yhteisrahoiltamalla perusrakenteiden kehittämistä, • jatkamalla sosiaalistaloudellisen siirtymäkauden tukemista. Tsekin tasavallan liittymistä valmistelevan toiminnan painopistealueita on käsitelty vuoden 1996 maakohtaisessa toimenpideohjelmassa, jossa keskitytään sosiaalis taloudellisiin uudistuksiin. EU sitoi ohjelman myötä toimintaan yhteensä 54 49 miljoonaa ecua, mihin sisältyy myös Tempus-ohjelmaan myönnetyt 7,5 miljoonaa ecua, sekä raja-alueyhteistyö Saksan (25 miljoonaa ecua) ja Itävallan kanssa (9 miljoonaa ecua). Kansallisella tasolla vuoden 1996 maakohtaisesta toimenpideohjelmasta myönnettiin 5 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoina yritysten ympäristöohjelman laatimiseen, pk-yritysten ympäristöinvestointien lainajärjestelmän perustamiseen ja tekniseen apuun. Alueelliseen kehittämiseen myönnettiin 7,5 miljoonaa ecua, joihin sisältyy 5 miljoonan ecun suuruisen alueellisen kehitysrahaston perustaminen. Tästä rahastosta tuetaan kunnallisia investointeja paikallisiin perusrakenteisiin ja siten edistetään yksityisiä teollisia investointeja. Varoja on myönnetty lisäksi edelleen Moravian pohjoisosien ja Sleesian kehityksen tukemiseen (2 miljoonaa ecua) ja Czechlnvest-laitokselle alueellisten investointien edistämiseen (500 000 ecua), minkä tarkoituksena on lujittaa alueellista tietoverkkoa ja siten houkuttaa ulkomaisia sijoittajia. Phare-ohjelman saavutukset Phare-ohjelman avulla saavutettiin vuonna 1996 erityisen myönteisiä seuraavilla aloilla: tuloksia • yksityistäminen ja rakenneuudistukset, pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen alueellinen kehittäminen • suorat ulkomaiset sijoitukset • lainsäädännön lähentäminen • • henkilöstöresurssien kehittäminen. Yksityistämisen ja rakennemuutoksen osalta on todettava, että maarekistereille myönnetyn tuen avulla on pystytty edistämään ratkaisevasti yksityistämistä. EU:n ja KIE-maiden yritysten yhteistoiminnan tukemiseen tähtäävästä JOP-ohjelmasta on edistetty yli sataa hanketta, joiden tavoitteena on ollut luoda yhteisyrityksiä EU:n ja tSekkiläistcn yritysten välillä. Pk-yrityksiä on kehitetty perustamalla 23:sta neuvonta- ja tiedotuskeskuksesta koostuva laaja-alainen alueellinen verkosto, ja noin 400 tsekkiläistä pk-yritystä on voinut osallistua kaupallisen alan tapahtumiin ja luoda suoria yhteyksiä EU:ssa sijaitseviin vastaaviin yrityksiin. Pieniä lainoja koskevasta ohjelmasta myönnettiin yhteensä 800 lainaa, joiden avulla myötävaikutettiin yli 1 500 työpaikan luomiseen. Pohjois-Moraviassa (Ostravan alue) käynnistetyn Pharen aluekehitysohjelman avulla on pystytty parantamaan alueellisten uudistusten edellytyksiä, ja ohjelman yhteydessä perustetusta tarvitsemia riskipääomia. Tämä menestyksekäs ohjelma on toiminut esimerkkinä uuden hallituksen laatiessa uudenaikaisen ja tehokkaan aluepolitiikan periaatteita, jotka ovat verrattavissa EU:n käytäntöihin. investointirahastosta myönnetään yrityksille niiden Kyky houkutella maahan ulkomaisia suoria investointeja on olennaisen tärkeää siirtymävaiheen kehityksen kannalta. Tsekin tasavaltaan perustettiin vuoden 1992 investointeja. Phare- lopulla Czechlnvest-niminen ohjelman osuus oli vuonna 1996 yhteensä 60 prosenttia laitoksen talousarviosta. Laitoksen henkilökunta on erittäin pätevää, ja sen toiminta on ollut erityisen laitos edistämään ulkomaisia 50 menestyksekästä. Vuoden 1993 jälkeen Czech In vest on auttanut alkuun 262 hanketta, tarjonnut kansainvälisiä yhteyksiä 815 tSekkiläiselle yritykselle, toteuttanut yli 400 toimenpidettä" Tsekin tasavallassa ja ulkomailla ja saattanut itse menestyksekkäästi päätökseen yli 23 hankella. Tiimiin ansiosta on luolu (ai onnistuttu säilyttämään yhteensä 6 000 työpaikkaa. Laitos on laajentanut toimintaansa niin kansallisesti, perustamalla 10 virallista alueellista edustustoa, kuin myös kansainvälisesti ulkomaisten edustustojensa avulla (Lontoo, Pariisi ja Diisseldorf). Phare-ohjelman tuki keskitettiin vuonna 1996 Czechlnvestin toiminnan yhdistämiseksi aluekehitykseenpä siten autettiin laitosta lujittamaan alueellista tiedotusverkkoa ulkomaisten sijoittajien houkuttamiseksi. Oikeudellista tukea, mukaan lukien Euroopan yhteisön lainsäädäntöä koskevan ja asiakirjojen tiedon saatavuus, seminaarien ja opintomatkojen järjestäminen kääntäminen, tuettiin edelleen vuonna 1996 EU:ssa toimivista lakitoimistoista koostuvan konsortion kautta. Hankkeen ensimmäisen vaiheen aikana järjestettiin yli 50 oikeusopillista konsultoinlitilaisuutta ja pyydettiin apua yli 40:ltä konsortion asiantuntijalta. Lisäksi tsekkiläistä oikeustieteen asiantuntijaa osallistui lainsäädännön lähentämiseen. Tähän mennessä Euroopan yhteisön ja TSekin lainsäädäntöä on käännetty yli 11 000 sivua, ja konsortioon osallistuvien asiantuntijoiden ja tSckkiläisten alan ammattilaisten välillä on saatu aikaan tehokkaat työsuhteet. toistakymmentä tärkeimmistä Henkilöstöresurssien kehittäminen on yksi Phare-ohjelman painopistealoista pitkällä aikavälillä. Kansallisesta koulutusrahastosta tuettiin vuonna 1996 merkittävästi yksityisen sektorin liikkeenjohdollisen koulutuksen kehittämistä. Ammatillisen koulutuksen ja jatkokoulutuksen uudistusta koskeva pilottihanke toteutettiin menestyksekkäästi 19:ssä koulussa, ja sen odotetaan johtavan poliittisiin ja lainsäädännöllisiin tukemalla työvoimatoimistoja, ja Tempus-ohjelmasta on edistetty menestyksekkäästi Teekin ja EU:n yliopistojen välistä yhteistyötä. Työmarkkinoita uudistuksiin. uudistettiin Tsekin pankkijärjestelmän tukemiseksi vaikeina aikoina Euroopan komissio ja Tsekin kansallispankki (CNB) hyväksyivät heti syksyllä 1996 strategian, jonka mukaan Phare- ohjclmasta tuetaan tämän ratkaisevan tärkeän alan kehittämistä. Teknistä tukea myönnetään pankkitoiminnan valvontaan, tärkeimpien pankkien yksityistämiseen, rahanpesun ehkäisyyn ja luottotappioiden hoitoon. Phare-ohjelman hallinnointi Phare-ohjelman 1996 parantui Tsekin tarkasteltaessa tehtyjen sopimusten määrää. Sopimusaste oli joulukuun 1996 loppuun mennessä vuosien 1990 - 1994 ohjelmien osalta yli 90 prosenttia. tasavallassa vuonna suorituskyky Vuoden 1996 alussa esiintyi joitakin ohjelman toteutukseen liittyviä ongelmia. Eräiden vuoden 1996 lopulla päättyvien vuoden 1993 ohjelmien toteutusaste oli heikko. Tämä ongelma ratkaistiin järjestämällä Prahassa ulkomaisesta avusta vastaavan keskuksen (Centre for Foreign Assistance, CFA) ja asianomaisten ohjelmien hallintoyksiköiden kanssa kokouksia, joissa tarkastettiin ohjelmien toteutusta. Kaikista vuoden 1996 lopulla päättyneiden ohjelmien määrärahoista oli kuitenkin tehty sopimukset 31. joulukuuta 1996. 51 Kansalaisyhteiskunnan kehittämissäätiö Kansalaisyhteiskunnan kehittämissäätiö (CSDF1) perustettiin toukokuussa 1993 hallinnoimaan Phare-ohjelman määrärahoja, jotka oli myönnetty Tsekin tasavallassa tukee toimivien valtiosta riippumattomien tietopalveluja, ja tarjoaa vapaaehtoisille ja avustaa yksittäisten kansalaisjärjestöjen toteuttamissa hankkeissa. erityiskoulutusta kansalaisjärjestöjen lujittamiseen. CSDF työntekijöille järjestöjen Phare-ohjelmasta myönnettiin alunperin CSDF:lle yhteensä 2,6 miljoonaa ecua, ja tukea lisättiin vuoteen 1997 mennessä 2 miljoonalla eculla. Vuoden 1996 lopulla määrärahojen sopimusaste oli 82 prosenttia, ja varoista oli maksettu 74,6 prosenttia. Vuoden 1995 lopussa valtiosta riippumattomien järjestöjen hankkeille oli myönnetty yhteensä 397 apurahaa, joiden arvo oli yhteensä 2,33 miljoonaa ecua (hakemuksia jätettiin 750 kappaletta). Apurahojen suuruus vaihteli 300:sta 25 000:cen ecuun. Vuonna 1996 valtiosta riippumattomille järjestöille myönnettiin yhteensä 248 apurahaa, joiden kokonaisarvo oli 1,13 miljoonaa ecua (hakemuksia tehtiin 546 kappaletta). Määrärahoista 75 prosenttia käytettiin yksittäisten järjestöjen toteuttamiin sosiaalialaan, terveyteen, ihmisoikeuksiin, etnisiin vähemmistöihin ja ympäristöön liittyviin hankkeisiin. Loput varat myönnettiin tiedotustoimintaan ja koulutukseen. Yleisesti ottaen Phare-ohjelmasta tähän tarkoitukseen myönnetyn tuen ansiosta valtiosta riippumattomien järjestöjen toimintaan liittyvä lainsäädäntö on alkanut lujittua ja ympäristöongelmien ratkaisemisessa. ja kansalaisten osuus on lisääntynyt monenlaisten sosiaalisten Kirjainlyhenne tulee säätiön englanninkielisestä nimestä Civil Society Development Foundation (CSDF). 52 Viro Toiminta vuonna 1996 Viron kansantalous heikkeni merkittävästi vuosina 1989 - 1994, minkä jälkeen kansallinen tuotos alkoi jälleen kasvaa vuodesta 1994. Tämä kasvu jatkui vuonna 1996, jolloin kasvuvauhti oli arviolta 4 prosenttia. Kasvu oli erityisen voimakasta rakennusalalla, ja vähittäismyynnissä. Inflaatio on edelleen hidastunut, ja oli vuonna 1996 vuositasolla mitattuna 15 prosenttia, mikä on huomattavasti alhaisempi kuin vuonna 1995 (jolloin se oli 29 prosenttia). rahoituspalveluissa, kalastusalalla liikenteessä, tukku- ja Rakenteelliset uudistukset ovat onnistuneet hyvin, ja yksityistäminen on ollut nopeaa. Suurin osa valtion omistamista yrityksistä myytiin kilpailullisten tarjousmenettelyjen jälkeen tai suoraan, ja tällaisesta menettelystä hyötyivät strategiset sijoittajat liikkeenjohdon ja työntekijöiden sijasta. Vuoteen 1996 mennessä oli myyty yli 1 100 pientä ja 400 suurta yritystä, joiden kokonaisarvo oli yli 220 miljoonaa ecua. Yksityistämisohjelmassa keskityttiin vuonna 1996 sähkö-, kaasu-ja vesiyhtiöihin sekä perusrakenteisiin liittyviin yrityksiin. Rakenneuudistukset on usein jätetty sijoittajien toteutettavaksi lähinnä tarjouksen yhteydessä esitettyjen suunnitelmien mukaisesti. Myös asuntoja on yksityistetty, mutta maan yksityistäminen on ollut vaikeampaa, koska omaisuuden palauttaminen on kestänyt pitkään. Viron finanssipolitiikan yleinen tavoite on tasapainottaa valtion talousarviota. Valtion talousarvion alijäämä oli vuonna 1996 kuitenkin 1,5 prosenttia bruttokansantuotteesta. Viron kruunu on ollut vuodesta 1992 sidottu Saksan markkaan, ja hallitus aikoo pitää valuutan arvon jatkossakin kiinteänä. Kruunun arvo on tämän vuoksi noussut. Säästöjen ja investointien välisten erojen kasvu kuvastuu suurina vaihtotaseen alijääminä, jotka olivat vuonna 1996 miltei 10 prosenttia bruttokansantuotteesta. Kauppataseen alijäämä on kasvanut vuosittain koko itsenäisyyden ajan, ja oli 24 prosenttia BKT. sta vuonna 1996. Viron vakaat raha- ja finanssipoliittiset olosuhteet sekä vapaa ulkomaankauppa ja maksujärjestelmä ovat kuitenkin houkuttaneet ulkomaisia sijoittajia. Tämän ansiosta suurta kauppataseen alijäämää pystytään ensimmäistä kertaa rahoittamaan merkittävällä pääoman maahantuonnilla. Ulkomaiset suorat investoinnit ovat kasvaneet nopeasti, ja niiden kokonaismäärä oli vuosina 1992 - 1996 noin 360 miljoonaa ecua. Viron kanssa tehty Eurooppa-sopimus allekirjoitettiin jo vuonna 1995, ja Viron parlamentti ratifioi sen myöhemmin samana vuonna. Viroon perustettiin vuonna 1996 Euroopan yhdentymisestä vastaava virasto huolehtimaan valkoisen kirjan ja Eurooppa-sopimuksen täytäntöönpanosta ja seurannasta. Viro julkaisi kesäkuussa 1996 komission valkoiseen kirjaan perustuvan kansallisen toimintasuunnitelman. omaksumisen Hallituksen arvioiden mukaan kaikista yhteisön edellyttämistä lainsäädännön osa-alueista on huolehdittu vuoteen 2001 mennessä. Pääministerin johdolla toimiva ministerikomissio suunnittelee toimintaa yleisesti ja säännöstön 53 esittää hallitukselle siihen liittyviä ehdotuksia. Viroa koskeva Phare-ohjclma vuonna 1996 Viron monivuotiselle maaohjelmalle myönnettiin vuosina 1996 1999 yhteensä 84 miljoonaa ecua. Phare-tuen tärkein tavoite oli tukea valtion sosiaalistaloudellista siirtymäkautta, jotta voitaisiin helpottaa Viron tulevaa yhdentymistä Euroopan unioniin. Yhteisö myönsi Virolle vuonna 1996 Phare-ohjelmasta yhteensä 61,8 miljoonaa ecua, joista 5 miljoonaa sidottiin raja-alueyhteistyöhön. Vuoden 1996 ohjelma koostuu tosiasiassa melko suurista maksusitoumusmäärärahoista, ja se on edellyttänyt aikaisempien vuosien melko suuren käyttökyvyn vuoksi määrärahojen painottamista eteenpäin. Phare-ohjelmasta myönnettiin vuonna 1996 yhteensä 6,5 miljoonaa ecua Eurooppaan yhdentymiseen cli Viron lainsäädännön lähentämiseen vastaamaan EU:n säädöksiä, liittyvien menettelyjen mukaan lujittamisessa. Rahoitusta myönnetään lisäksi poliittiseen päätöksentekoon liittyvään neuvontaan ja kansallisen koulutusstrategian toteuttamiseen. Määrärahoja varataan myös oikeudellisten tekstien käännöskeskuksellc ja valvontaelinten lujittamiseen. lukien parlamentin lähentämiseen tukeminen Phare-ohjelmassa keskityttiin vuonna 1996 myös instituutioiden kehittämiseen ja markkinatalouden hallinnoinnista vastaavien julkishallinnon elinten vahvistamiseen, esimerkiksi vuonna 1996 laaditun erityisen julkishallinto-ohjelman avulla. Tästä ohjelmasta tuetaan virkamiesten jatkokoulutusta, verojärjestelmän ja varainhoidon kehittämistä ja sosiaalialasta vastaavien ministeriöiden tukemista. tukea myönnetään Viennin ja investointien edistäminen on edelleen merkittävä osa Phare-rahoitusta. Teknistä kehittämiseen, myynninedistämiskampanjoihin ja vuonna 1994 perustetun Viron investointiviraston kehittämiseen. Alueellinen kehittäminen kuului myös merkittävänä osana vuoden 1996 ohjelmaan, ja sen yhteydessä painotettiin aluekehitysstrategian laatimista ja aluekehitysrahaston perustamista. Lisäksi Phare-rahoitusta myönnetään liike-elämän neuvontakeskusten verkoston kehittämiseen ja pk-yritysten kehitysrahaston vahvistamiseen. instituutioiden lujittamiseen ja rakenteiden Maatalouden osalta Phare-ohjelmassa keskityttiin valtion eläinlääkintälaitoksen ja elintarvikelautakunnan jotta voitaisiin varmistaa elintarvikkeiden turvallisuuden ja laadun valvonta ja jotta Virosta voitaisi tuoda eläinperäisiä tuotteita unioniin. Maauudistusten osalta Phare-ohjelmasta keskityttiin rakenteiden tehostamiseen niissä virastoissa, jotka vastaavat maanomistusoikeuksien palauttamisesta ja maan yksityistämisestä. lujittamiseen, Phare-ohjelmasta rahoitettiin edelleen perusrakenteiden kehittämistä. Erityisesti varoja sidottiin tiehallinnon ja lentoliikennealan parannuksiin ja liikenneministeriölle myönnettiin toiminta kohdistui poliittiseen ja strategiseen neuvontaan, lainsäädännön ja standardien kehittämiseen, liittyviin toteutettavuustutkimuksiin ja koulutukseen. investointien valmisteluun lainsäädäntöjen Ympäristöä pyritään parantamaan myöntämällä tukea rakenneuudistusta varten. Energia-alan rahoitusta 54 lähentämiseen ja yhteisrahoittamalla suuria ympäristöhankkeita. keskityttiin vuonna liikenteeseen, ympäristöön Raja-alueyhteistyössä (Pandivcren vesiensuojelu) ja alueelliseen ja taloudelliseen kehittämiseen (esimerkiksi matkailun edistäminen). Parhaillaan parannetaan hankkeiden toteutusta vuonna 1996 perustetun ohjelman toteutuksesta vastaavan yksikön avulla, ja tämän ansiosta vuosina 1994 ja 1995 esiintyneet viiveet pystytään todennäköisesti poistamaan. 1996 Phare-ohjelman saavutukset Pharc-ohjelmasta pankkialalle vuodesta 1993 myönnetty yleinen tuki saatettiin päätökseen vuonna 1996. Tähän liittyi neuvonantajaryhmän rahoittaminen yhdessä Tanskan ja Ruotsin kanssa, jotka myönsivät ryhmän toimintaan kahdenvälistä tukea. Ryhmän tärkein tavoite oli tarjota pankkialalla lainoihin ja sisäiseen valvontaan liittyvää neuvontaa ja koulutusta. Koulutuksen ansiosta pankkitoimihenkilöiden pätevyys on parantunut huomattavasti ja luottotappioiden osuus laski vuoden 1994 yhdeksästä prosentista kolmeen prosenttiin kaikista lainoista vuonna 1996. Pharc-ohjelma on ollut yksityistämiskehityksen tärkeimpiä tukijoita. Ohjelmassa on keskitytty yksityistämisviraston teknisen asiantuntemuksen parantamiseen ja suurten valtionyhtiöiden rakenneuudistukseen. Julkisten osakeantien ansiosta monien yritysten osakkeita myydään nykyisin pörssissä. Phare-ohjelmasta rahoitetaan myös huomattavasti vesi-, sähkö-ja kaasulaitosten yksityistämisen valmistelua. Pk-yrityslcn kehittämisen osalta on syylä todeta, että Pharc-rahoitukscn avulla perustettiin neljä yritysten neuvontakeskusta, ja lisäksi on kehitetty pk-yrityksiä koskeva politiikka. Yritysten neuvontakeskukset ovat jo palvelleet yli 500:aa asiakasta, ja niiden omavaraisuusaste on 70 prosenttia. Phare-ohjelman rahoittama Viron investointivirasto on niittänyt mainetta suorien ulkomaisten investointien kansallisena edistäjänä. Phare-ohjelmasta myötävaikutettiin matkailulautakunnan perustamiseen, hotelli- ja ravintolastandardien sekä tietojärjestelmien käyttöönottoon ja suurimpien hotellien yksityistämiseen. Tallinnan vesihuolto ja viemärien kunnostus Tallinnan vesihuolto ja jäteveden käsittely edellyttivät suuria pääomainvestointeja. Tallinnan vesilaitoksen käytettävissä ei ollut riittävästi asiantuntemusta tarvittavien vuotojen havaitsemista ja valvontaa koskevien toteutettavuustutkimusten tai tutkimus- ja kunnostustöiden toteuttamiseksi. Phare-ohjelmasta myönnettiin 2 miljoonaa ecua Tallinnan viemärijärjestelmän parantamiseen, mukaan lukien • vuotoj en havaitsemiseen tarvittavat välineet j a koulutus • johtojen kunnostus, mukaan lukien nykyaikaisen laitteiston hankinta viemärien tutkimista ja puhdistusta varten. 55 Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Toiminta vuonna 1996 Viime vuosina entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa harjoitetun talouspolitiikan ja uudistuspyrkimysten tavoitteena on ollut luoda täysipainoinen markkinatalousjärjestelmä. Viranomaisten ponnistelujen ansiosta monia esteitä on nyt ylitetty. Edessä on kuitenkin vielä lukuisia haasteita. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Euroopan unionin suhteita lujittamalla on pystytty ja pystytään jatkossa edistämään tässä valtiossa pitkän aikavälin kestävää kasvua ja kehitystä. saamaan päätökseen Maailman Viime vuosien aikana kehitys on yleisesti ottaen ollut myönteistä. Maassa on valuuttarahaston menestyksekäs onnistuttu valmiusohjelma ja hidastamaan inflaatiota vuoden 1993 vuosittaisesta 2 000 prosentista alle 3 prosenttiin vuonna 1996 sekä aloitettu ulkomaisia sijoittajia houkuttava yksityistämiskampanja. Keväällä 1997 Makedonian tasavalta aloitti kolmevuotisen ohjelman, jota tuetaan Maailman valuuttarahaston rakenteellisesta mukauttamisjärjestelmästä (Enhanced Structural Adjustment Facility) ja johon myös muut monenväliset ja kahdenväliset rahoittajat, mukaan lukien Euroopan yhteisö (enintään 40 miljoonaa ecua) osallistuvat makrotaloudellisen tuen myötä. Sosiaaliset jännitteet ovat lientyneet ja maan poliittinen tilanne on ollut sekä sisäisesti että kansainvälisesti melko vakaa. Entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta tuli 15. maaliskuuta 1996 Phare- ohjelman 12. kumppanuusmaa. Pharc-ohjclmaa toteutettiin tässä valtiossa aikaisemmin vuosina 1992 - 1995 kiireellisen avun ohjelman muodossa (85 miljoonaa ecua). Ohjelman tavoitteena oli toimittaa maahan tärkeitä raaka-aineita, teollisuuden varaosia ja polttoainetta yhteiskunnallisille laitoksille, kuten kouluille ja sairaaloille. Ohjelman avulla pystyttiin pehmentämään Jugoslavian liittotasavallan hajoamisen ja maan rajoilla myöhemmin valvottujen taloudellisten sanktioiden vaikutuksia, joista väestö joutui kärsimään huolimatta siitä, että Makedonian tasavalta oli itsenäinen valtio, joka ei osallistunut sotaan. Entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 Viimeaikaisten melko vakaiden taloudellisten ja poliittisten olosuhteiden ansiosta Phare-ohjelmaa on voitu kehittää kansallisten kehityssuuntien mukaisesti. Maakohtainen strategia laadittiin vuonna 1996. Siinä kuvastuivat hallituksen tärkeimmät tavoitteet ja yksilöitiin ne kohdealat, jotka olivat tarkoituksenmukaisimpia todellisten markkinauudistusten saavuttamiseksi kriittisen vaiheen jälkeen. 56 Yrityssektorin lujittaminen ja laajentaminen tavoite pyritään saavuttamaan käynnistämällä pk-yritysten yhtenäinen Tämä kehittämisohjelma yritysten kestävän kasvun ja kehityksen lujittamiseksi pitkällä aikavälillä. Tähän liittyy pankkialan rakennemuutokseen varattua kohdennettua tukea, hallinnoida jolla pyritään liittyviä kansainvälisten maksusuorituksia. kehittämään rahoittajien lainanantomahdollisuuksiin liikepankkijärjestelmän tarjoamiin valmiutta Maauudistus ja maatalouden kehittäminen Maauudistus on menestyksekkään yksityisen maatalousalan edellytys. Tähän liittyy maatalouden tavoitteena on omaksua asteittain sellainen maatalouspolitiikka, jossa markkinoiden toiminta ei vääristy ja joka parantaa pääsyä Euroopan markkinoille. tukipaketti, jonka Henkilöstöresurssien kehittäminen ja sosiaalipolitiikan rakenneuudistus Tässä yhteydessä sosiaalivakuutusjärjestelmän sosiaaliministeriön Korkeakoulu-uudistuksia pyritään toteuttamaan Tempus-ohjelman avulla. rakenneuudistusta. Samalla olisi lujitettava aktiivista ja työ- ja työmarkkinastrategiaa. julkishallinnon uudistuksia korostetaan valmiuksia erityisesti kehittää Yleisen kasvu-ja rakenneuudistusstrategian tukeminen Tämän yleisluontoisen teknisen tukijärjestelmän tavoitteena on lujittaa uudistusten kestävää luonnetta vahvistamalla taloudellisia ja sosiaalisia instituutioita. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi Phare-ohjelman yhteydessä käynnistettiin vuoden 1996 maakohtainen toimenpideohjelma (13 miljoonaa ecua), joka hyväksyttiin syyskuussa 1996. Valitut hankkeet ovat yhdenmukaiset maan hallituksen keskipitkän ja pitkän aikavälin tärkeimpien tavoitteiden kanssa, ja niissä keskitytään pk-yritysten ja rahoitusalan tukemiseen, maauudistukseen, maataloustukeen, tilastokeskuksen tukemiseen, lainsäädännön lähentämiseen ja tuen koordinointiyksikön perustamiseen auttamaan maalle myönnettävän tuen hallinnoinnissa. Tempus-ohjelmaan sisältyy kahden miljoonan ecun suuruinen osa-alue, jonka tavoitteena on toteuttaa korkeakoulujärjestelmän rakenneuudistus, jotta opiskelijoille voitaisiin tarjota erikoisalojen, kuten Euroopan kielten, oikeustieteen ja teknisten alojen koulutusta, jotta heidän koulutuksensa vastaisi paikallisten ja kansainvälisten työmarkkinoiden tarpeita. Kansallisen ohjelman lisäksi Kreikan ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen vuoden 1996 raja-alueohjelman (10 miljoonaa ecua) tavoitteena on edistää alueellista yhteistyötä erityisesti kehittämällä perusrakenteita. 57 Pharen kiireellisen avun ohjelma Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on osallistunut Phare-ohjelmaan vasta vähän aikaa. Ohjelmaa ei ole tämän vuoksi toteutettu riittävän kauan, jotta voitaisiin arvioida vuoden 1996 ohjelman onnistumista. Pharen kiireellisen avun ohjelman määrärahoista on kuitenkin sidottu sopimuksiin 99 prosenttia ja niistä on maksettu 90 prosenttia, ja sen ansiosta noin 50 yritystä on pystynyt selviytymään erittäin heikosta taloustilanteesta ja hcikoimmissa asemissa oleville ihmisille on toimitettu lämmitystä ja elintarvikkeita. 58 Unkari Toiminta vuonna 1996 EU:n ja Unkarin välisten suhteiden kannalta merkittävää oli Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan voimaantulo 1. helmikuuta 1996. Tämän pöytäkirjan ansiosta Unkari voi osallistua erityisesti yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskeviin yhteisön ohjelmiin, kuten toiseen Nuorten Eurooppa-ohjelmaan ja Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmiin. Nämä osallistumismahdollisuudet auttavat Unkaria todennäköisesti yhdentymään paremmin EU:n yhteiskuntarakenteeseen. Unkari ja Romania allekirjoittivat vuonna 1996 maiden välisen perussopimuksen. Tässä sopimuksessa ne tunnustivat vähemmistöjen perusoikeudet ja maiden rajojen loukkaamattomuuden. Lisäksi sopimukseen sisältyy oikeusperusta ja käytännön viitekehys näiden kahden maan yhteistyön lujittamiselle hallitustenvälisellä, alueelliselle ja paikallisella tasolla. Suhteiden lähentyminen kuvastui konkrecttiscsli syyskuussa 1996 tehdyssä sopimuksessa Unkarin ja Romanian raja-alueyhteislyötä koskevasta ohjelmasta. Lisäksi Unkarin ja Slovakian välinen perussopimus tuli voimaan toukokuussa 1996. Unkaria koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 Unkarin monivuotisen maaohjelman (1995 - 1999) määrärahat ovat noin 425 miljoonaa ecua, ja sen tavoitteena on auttaa Unkaria valmistautumaan EU- jäsenyyteen. Määrärahat käytetään suurelta osin yhteisön säännöstön hyväksymiseen liittyviin ja perusrakenteiden parantamiseen vastaamaan yhteisön standardeja. investointeihin teollisuuden ja talouden jäsenyyden erityistarpeisiin, rakenneuudistukseen Vuoden 1996 maakohtaisen toimenpideohjelman määrärahat ovat 90 miljoonaa ecua. Siihen liittyvät toimenpiteet päätettiin kcskitlää kolmeen laajaan osa-aluccscen, nimittäin ja perusrakenteiden kehittämiseen. Siten ohjelmassa kiinnitettiin aikaisempaa enemmän huomiota jäsenyyteen liittyviin näkökohtiin, ja EU-jäsenyysohjelmalle myönnettiin 18,5 miljoonaa ecua. Jäsenyysohjelman tarkoituksena on jatkaa vuoden 1996 lopussa päättynyttä Eurooppa-sopimuksen tukivälinettä koskevaa Euro-GTAF-ohjelmaa, jonka määrärahat ovat viisi miljoonaa ecua, sekä laajentaa sitä. Tästä ohjelmasta osallistutaan ensisijaisesti sellaisten hankkeiden rahoitukseen, joiden tavoitteena on valmistella julkista sektoria jäsenyysneuvotteluja varten (mukaan lainsäädännön lähentämistä, parantaa EU:iin liittyvän yleistiedon levittämistä ja perustaa maahan eurooppalainen tietoverkko. lukien kielikoulutus), jotta voitaisiin edistää täytäntöönpanon yleistä teknistä Talouden rakenneuudistusta koskevaa ohjelmaa on tuettu 46,5 miljoonalla eculla, ja sen tarkoituksena on edistää yksityistämistä, kaupankäyntiä ja investointeja sekä 59 jotka alueellista kehittämistä. Perusrakenteiden kehittämiseen on myönnetty 15 miljoonaa ecua, rautatiejärjestelmän uudenaikaistaminen) ja energia-alalle. Lisäksi Unkarin osallistumista Tempus- ohjelmaan tuettiin 10 miljoonalla eculla. liikenteeseen on määrä (Unkarin jakaa Unkarin ja Romanian suhteiden parantumista havainnollistaa raja-alueyhteistyötä koskeva ohjelma, joka hyväksyttiin syyskuussa 1996 ja jota tuetaan Phare-ohjelmasta 10 miljoonalla eculla (5 miljoonaa ecua Unkarin ja 5 miljoonaa Romanian kansallisesta ohjelmasta). Ohjelman suoranaisena tavoitteena on lujittaa alueellista suunnittelua ja kehittämistä, parantaa perusrakenteita ja suojella luontoa ja ympäristöä tukikelpoisilla raja-alueilla. Sen jälkeen, kun vastaava sopimus oli tehty Slovakian kanssa, EU myönsi lisäksi 5 miljoonaa ecua tukea hankkeelle, jonka tarkoituksena oli rakentaa uudelleen Unkarin ja Slovakian välinen Esztergomin silta. Molempien maiden hallitukset osallistuvat tämän hankkeen yhteisrahoitukseen. Raja-alueyhteistyötä koskeviin hankkeisiin on varattu vuosina 1995 - 1999 yhteensä 35 miljoonaa ecua, ja niillä pyritään parantamaan paikallisia ja alueellisia rakenteellisia yhteyksiä kummallakin puolen rajaa. Tähän toimintaan liittyen Pharesta rahoitetaan nykyisin kahta ohjelmaa, joiden avulla pyritään lujittamaan Unkarin ja Itävallan yhteyksiä. Unkarin ensimmäisestä raja-alueyhteistyöhankkeesta sovittiin vuonna 1995, ja se aloitettiin vuonna 1996 ohjelman hallintoyksikön perustamisen myötä 2. toukokuuta 1996. Tämän ohjelman jälkeen, vuonna 1996, myönnettiin 11 miljoonaa ecua Itävallan ja Unkarin raja-alueyhteistyöohjelmalle, jossa keskitytään Sopronin ja sen lähialueiden paikallisen kehittämisen suunnitteluun. Vuoden 1996 ohjelmasta pyritään liikennettä ja samalla vähentämään lisäämään raja-alueen Sopronin, Szombathelyn ja Zalaegcrszegin kaupunkien epäpuhtauksia. Phare-ohjelman saavutukset lopulla valmistuneen alueellista kehitysohjelmaa koskevan Phare-ohjelmasta on edistetty merkittävästi Unkarin jäsenyysvalmistelua. Vuoden 1996 itsenäisen arviointikertomuksen mukaan ohjelman toteutus on kokonaisuudessaan erittäin tyydyttävää. Tämän 10 miljoonan ecun suuruisen ohjelman avulla pystyttiin laatimaan uusi aluekehitys-ja kaavoituslaki, joka tuli voimaan vuoden 1996 kesäkuussa ja joka perustuu EU:n aluepolitiikan periaatteisiin. Aluepolitiikan ja täytäntöönpanoa on myös hajautettu merkittävästi. suunnittelua Tarkoituksenmukaisten Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä on pidetty Unkarin EU-jäsenyyden edellytyksenä. Verkkojen toteuttaminen alkoi 16 miljoonan ecun määrärahat omaavasta vuoden 1995 ohjelmasta, jolla pyrittiin tukemaan liikennealaa ja yhdistämään sitä Euroopan laajuisiin verkkoihin ja jossa keskityttiin tärkeimpien teiden kunnostamisohjelmaan. Tämän ohjelman myötä kunnostetaan kansallista tieverkkoa 30 000 kilometrin pituudelta, jonka osuus ajoneuvoliikenteestä on 70 prosenttia. Yli puolet verkosta on huonokuntoista tai puutteellista. Ohjelman kustannukset ovat kokonaisuudessaan arviolta 65 miljoonaa ecua, ja niistä maksetaan 50 prosenttia Euroopan investointipankista, 25 prosenttia Unkarin tierahastosta ja 25 prosenttia Phare-ohjelmasta. Phare-ohjelmasta on myönnetty 8 miljoonaa ecua korkeakouluohjelmaan, jonka tavoitteena on ollut lujittaa koulujen ja liike-elämän välisiä yhteyksiä rahoittamalla 60 yritysten ja korkeakoulujen yhteishankkeita, kehittämällä uusia keskiasteen jälkeistä koulutusta koskevia ohjelmia ja etäopetusjärjestelmiä ja kehittämällä peruskoulun jälkeistä koulutusta erityisopetuksen tarjoamiseksi niille, jotka eivät halua osallistua tavanomaiseen keskiasteen koulutukseen. Toiminta on tällä alalla vielä kesken, mutta Phare-ohjelman tämänkaltaisia koulutusohjelmia. käynnistämään yhteydessä pystytty on Phare-ohjelmasta myönnetyn tuen vaikutuksia Unkarin tulevaan EU-jäsenyyteen on vaikeaa mitata määrällisesti. yhdenmukaistaminen EY:n sisämarkkinasäädösten kanssa on edistynyt hyvin, osittain Euro-GTAF-ohjelman tuen ansiosta, ja parhaillaan kehitetään julkishallinnon uudistusstrategiaa lähinnä Phare- ohjelmasta rahoitetun Sigma-ohjelman avulla. Tätä toimintaa edistetään Phare- ohjelmasta rahoitettujen asiantuntijoiden ja koulutuksen avulla. Lainsäädännön Phare-ohjelmasta Unkarille myönnetyn tuen yhteydessä ci ole yleisesti ottaen tullut esiin merkittäviä hallinnointiin liittyviä ongelmia. Jonkin verran ongelmia kuitenkin esiintyy. Vuoden 1996 lopulla Pharc-ohjclman sopimuskasautuma oli Unkarin osalta miltei 219 miljoonaa ecua (noin 32 prosenttia kokonaissummasta), ja maksurästejä oli miltei 224 miljoonaa ecua (hieman alle 33 prosenttia kokonaissummasta). oppilaitoksissa, Itävallan ja Unkarin välinen vuoden 1995 raja-alueyhteistyöohjelma on erittäin kunnianhimoinen hanke, joka koostuu 41:stä yksittäisestä 3 500 - 700 000 ecun suuruisesta osa-alueesta, jotka liittyvät opetustilojen ja -laitteistojen parantamiseen paikallisissa parantamiseen uudenaikaistamalla Györ-Perin lentokenttää, sekä pyöräteiden rakentamiseen Tonavan rannalle Itävallan ja Unkarin välille. Tämä oli Unkarin ensimmäinen raja- alueyhteistyöohjelma, minkä vuoksi kokemuksia ohjelmien toteuttamisesta ei ollut. Myöskään näin monimutkaisen hankkeen toteuttamiseksi tarvittavia hallintorakenteita ei ollut luotu. Ohjelman toteuttaminen on viivästynyt kuudella kuukaudella. Ohjelman hallintoyksikköjä edustusto ovat kuitenkin pyrkineet ratkaisemana ongelmat yhdessä rakentavalla tavalla, eikä viiveitä todennäköisesti enää jatkossa esiinny. lentoyhteyksien raja-alueiden tai painopisteen puuttuminen voivat hallintoyksiköiden ja Ongelmat ovat yleisesti ottaen johtuneet kokemuksen puutteesta (liian optimistinen ilmetä sopimusten ohjelman suunnittelu ruuhkautumisena) riittämättömistä henkilöstöresursseista. Näiden puutteiden korjaamiseen on toisinaan käytetty teknistä tukea, millä on kuitenkin ollut joskus epäsuotuisia sivuvaikutuksia: asiantuntijoita käytetään miltei aina julkishallinnon virkamiesten sijasta. Tämä ei edistä paikallisen henkilöstön kouluttamista, ja hallituselimet tulevat sen vuoksi riippuvaiseksi ulkoisesta avusta. ohjelman Julkishallinnon uudistukset eivät ole olleet niin tehokkaita kuin alunperin toivottiin. Tämä johtuu ilmeisesti johtamiskyvyn ja pätevän henkilöstön puuttumisesta tietyillä aloilla, millä on suuria vaikutuksia hallituksen politiikan täytäntöönpanoon, Phare- ohjelman toteuttaminen mukaan lukien. Vaikka Phare-ohjelmasta pyritään korjaamaan tätä edellä mainitun jäsenyysohjelman myötä, tarvitaan edelleen uusia toimenpiteitä. Olemassa olevat hallintorakenteet ovat selvästi haitanneet julkishallinnon parantamiseen tähtääviä hankkeita. epäkohtaa kohdennettujen koulutuskurssien, kuten 61 Maatalouden luottojen takuurahasto Maatalouden ja metsänhoidon osuus bruttokansantuotteesta on 6,3 prosenttia, ja ne työllistävät noin 8,6 prosenttia väestöstä. Unkarin maanviljelyrakenteen keskeisin luonteenpiirre ovat suuret tilat (joita on miltei 80 prosenttia maatalousmaasta), vaikka 90 prosenttia maatalousmaasta on yksityisessä omistuksessa. Maatalouden luottojen takuurahastolle myönnettiin Phare-ohjelmasta 20 miljoonaa ecua. Rahaston tarkoitus on taata keskipitkän ja pitkän aikavälin luottoja pienille ja keskisuurille yrityksille, joilla ei ole käytössään vakuuksia maatalouden, kaupallisen, teollisen tai palvelualan toiminnan kehittämiseksi. Rahastosta myönnetyt takaukset kattavat 50 prosenttia kunkin takauksen kohteena olevan lainan luottotappioista, ja lopuista 50 prosentista vastaavat kuusi ohjelmaan osallistuvaa pankkia. Hanketta arvioitiin tammikuussa 1996: yli 1 200 pientä ja keskikokoista liikeyritystä, joiden olemassaolo olisi muuten ollut vaakalaudalla, saivat vakuudet rahastoa hallinnoivalta maatalousluottovakuussääliöltä. Tämän työllisyyteen, vaikutukset perusrakenteisiin ja paikalliseen kehittämiseen ovat olleet merkittävät. hankkeen 62 Latvia Toiminta vuonna 1996 Latvian talouselämä toipui vuonna 1996 vuoden 1995 pankkikriisistä, ja talouskasvu oli maltilliset 2,8 prosenttia. Tästä huolimatta viralliset työttömyysluvut kasvoivat hieman nopeammin, ja olivat hieman yli 7,2 prosenttia joulukuussa 1996. Maailman työjärjestön ILO:n mukaan Latvian työttömyystaso on kuitenkin paljon korkeampi. Myönteistä on ollut inflaation hidastuminen vuoden 1995 noin 25 prosentista alle 18 prosenttiin vuonna 1996 sen jälkeen, kun finanssi- ja rahapolitiikkaa kiristettiin huomattavasti pankkikriisin jälkeen. Valtion yleisen talousarvion alijäämä on myös vähentynyt suuresti: vuonna 1995 se oli 3,4 prosenttia bruttokansantuotteesta, kun vuonna 1996 vastaava osuus oli 1,9 prosenttia, Tämä johtui osittain valtion menojen leikkauksista ja yksityistämisohjelman nopeuttamisesta. Suorat ulkomaiset investoinnit ovat edelleen melko vähäisiä. Tuontimäärät ovat nopeasti kasvamassa vientiä suuremmaksi huolimatta siitä, että kauppataseen kokonaismäärä kasvaa merkittävää vauhtia. Tämä johtaa suureen ja kasvavaan kauppataseen alijäämään osittain voimakkaan valuutan vuoksi. Ensisijaisesti pankkikriisin vuoksi mutta myös vuoden 1995 lopulla järjestettyjen vaalien aiheuttamien poliittisten ongelmien luoman kansallisen sekasorron ansiosta hallitus pystyi supistamaan talousarvion alijäämää merkittävästi ja jatkamaan rakenteellisia uudistuksia. Erityisesti yksityistämisestä tuli avoimempaa mahdollisten ulkomaisten ja kotimaisten toimintaa sijoittajien kannalta, ja Latvian yksityistämisvirasto johtaa nykyisin täysipainoisesti. Pienten ja keskisuurten valtion omistamien yritysten yksityistäminen saadaan todennäköisesti päätökseen vuoden 1997 loppuun mennessä, ja hallitus aikoo saattaa koko lukien valtion omaisuuden yksityislämishankkeen yksityistäminen pankki-, energia-ja liikennealalla. Tältä osin olemassa on edelleen kuitenkin suuria rajoitteita, erityisesti valtion omistamien yritysten kehno taloudellinen tilanne, sijoittajien puute ja omaisuuden palauttamisen hitaus. Yksityistämisen jatkuva edistyminen ja tärkeitä suotuisan taloustoiminnan monimuotoistumisen ja lujittamisen kannalta, koska ne houkuttavat suoria ulkomaisia investointeja ja parantavat nykyistä ulkomaankaupan epätasapainoa. loppuun vuonna 1998, mukaan liiketoimintaympäristön ovat kuitenkin ratkaisevan luominen tätä Yhdentyminen Euroopan unioniin on edelleen hallituksen tärkein poliittinen tavoite. Latvian parlamentti ratifioi Eurooppa-sopimuksen vuonna 1995. Vuoden 1996 alussa Latvian hallitukseen nimitettiin Euroopan unionin asioista vastaava ministeri huolehtimaan vastuu Euroopan kansallisesta yhdentymisviraston toiminnasta. Ministereistä koostuva Euroopan yhdentymisneuvosto, jonka puheenjohtajana toimii pääministeri, kehittää ja sovittaa ministeritasolla yhteen EU:ta koskevia toimenpiteitä. Lisäksi 23 teknisistä asiantuntijoista koostuvaa työryhmää valvoo Latvian uusien lakien yhdenmukaisuutta EU:n lainsäädännön kanssa useilla eri aloilla. siirtymäkehityksestä omaksumaan poliittinen ja Latvian hallitus esitti joulukuussa 1996 komission valkoiseen kirjaan sisältyvien suositusten 63 mukaisesti EU-jäsenyyteen liittyvän kansallisen yhdentymisohjelman, jossa hahmotetaan Latvian lainsäädännön lähentämiseen yhteisön säännöstöön liittyvät periaatteet, toimenpiteet ja aikataulu. 64 Latviaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 Vuonna 1996 toteutetaan ensimmäistä kertaa Latvian monivuotista maaohjelmaa, johon on varattu yhteensä 108 miljoonaa ecua vuosiksi 1996 - 1999. EU sitoi Latviaan vuonna 1996 yhteensä 37 miljoonaa ecua, joista 5 miljoonaa ecua käytetään raja-alueyhteistyöhön. Vuoden 1996 ohjelma koostuu suhteellisen suuresta määrästä sitoumusmäärärahoja ja siihen liittyy maksujen ajoittuminen suuren käyttökyvyn vuoksi. Pharc-ohjelmasta tämän monivuotisen kehyksen mukaisesti myönnetyn tuen tärkein tavoite on lujittaa sosiaalistaloudellisia uudistuksia, ja siten helpottaa Latvian liittymistä jatkossa Euroopan unioniin osana liittymistä valmistelevaa strategiaa. alkupainotteisesti aikaisempien vuosien suhteellisen Eurooppaan yhdentymiseen varattiin yli 6 miljoonaa ecua, jotka suunnattiin ensisijaisesti lähentämiseen EU:n säädöksiin ja maatalouden yhdenmukaistamiseen. lainsäädännön Ministeriöille myönnetään lisäksi henkilöstöä koulutetaan lakien valvonnan parantamiseksi. Tähän liittyy merkittävää tukea oikeudellisten tekstien käännöskcskuksclle. lainsäädäntötyön edistämiseksi, teknistä tukea ja Vuoden 1996 ohjelmasta myönnetään lisäksi miltei 10 miljoonaa ecua instituutioiden kehittämiseen, henki löstöresursseihin lukien julkishallinnon ja ammattikorkeakoulujen sekä sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistamiseen. sosiaalialan edistämiseen, mukaan ja Yksityisen sektorin kehittäminen oli edelleen tärkein Phare-ohjelman tuen osa-alue, ja sen tavoitteena on edistää siirtymisvaiheen kehitystä. Erityisen tärkeää oli valtion omistamien yritysten rakenneuudistuksen ja Latvian yksityistämisviraston tukeminen. Tukea myönnettiin myös pankkialalle, mukaan lukien keskuspankin ja useiden liikepankkien luottoneuvonta, ystävyyskaupunkijärjcstclyt, tilintarkastukset ja oikeudellinen asiantuntija-apu. Pk-yritysten sijaitsevalle yritysten osalla myönnettiin varoja kuudelle Latvian neuvontakeskukselle sekä ohjelmalle, jolla pyritään kehittämään tuotteiden laadunvalvontaa. Ulkomaisten investointien ja kaupankäynnin edistämiseen liittyviä määrärahoja varattiin matkailun kehittämiseen. Lisäksi Pharc-ohjelmassa keskityttiin maatalouden talouselämän monimuotoistamiseen liittyvien strategioiden kehittämiseen, Eurooppaan yhdentymiseen ja instituutioiden kehittämiseen. eri puolella Finanssipolitiikkaa uudenaikaisia hallintomenettelyjä kouluttamaan valtionvarainministeriön virkamiehiä kirjanpidon ja tilintarkastusten alalla. jatkuvasti, minkä avulla pyrittiin ottamaan käyttöön lujittamaan varainhoitoa ja sen valvontaa sekä tuettiin ja tuen tavoitteena oli yhdenmukaistaa Latvian liikennealan Liikennealalle myönnetyn lainsäädäntöä vastaamaan EU. n säädöksiä, kouluttaa ministeriön virkamiehiä, kehittää rautatieverkkoon liittyvä strategia ja parantaa tieverkkoa. Phare-ohjelmasta rahoitetaan myös Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä, erityisesti Via Baltican yhteydessä (Helsinki- tuki kohdistui ensisijaisesti Tallinna-Riika-Kaunas-Varsova). Energia-alan energialainsäädäntöön, energia-alan suunnitteluun ja energian tehokkaaseen käyttöön. Lisäksi varoja myönnettiin ympäristöalalle, jotta voitaisiin tukea ympäristönsuojeluviraston uudenaikaistamista ja kehittää ympäristöystävällinen vesiensuojelusuunnitelma. tekninen Vuoden 1996 raja-alueyhteistyöohjelmassa keskityttiin myös liikenteeseen (esimerkiksi meriliikenteen turvallisuus ja Via Baltica) ja ympäristöön (esimerkiksi jätevesien käsittely 65 Cesisissä). Ohjelman toteutus on parantunut hallintoyksikön perustamisen myötä vuonna 1996, minkä avulla pystytään todennäköisesti poistamaan vuosina 1994 ja 1995 esiintyneet viiveet. Phare-ohjelman saavutukset Talouselämää säätelevän lainsäädännön lujittamiseen liittyvä tärkeä hanke saatiin päätökseen syyskuussa 1996. Tästä hankkeesta tarjottiin asiantuntemusta rahoitusalan lainsäädännön (arvopaperit, konkurssit, liikepankit), kauppalain (standardointi ja todistukset, yritysoikeus), työlainsäädännön (ehdotus työlaiksi) sekä perustuslain ja hallinto-oikeuden yhteydessä. Liikennealalla Latvian rautateiden rakenneuudistus on parhaillaan käynnissä Phare-ohjelmasta rahoitettujen ennakkotutkimusten jälkeen. Hallitus on myös päättänyt panna täytäntöön joka koskee maanteiden matkustajaliikennettä. Pharesta Maailmanpankki, Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki rahoittavat parhaillaan perusrakennehankkeita Via Baltica -käytävässä ja Ventspilsin ja Liepajan satamissa. suunnitelman, rahoitetun Phare-ohjelmasta on myönnetty merkittävästi tukea Latvian keskuspankille paikan päällä, jotta voitaisiin edistää pankkialan vakauttamista vuoden 1995 kriisin jälkeen. Phare-ohjelmasta on edistetty Latvian kehitysviraston perustamista ja sen toiminnan kehittämistä, mukaan lukien viennin kehittäminen ja investointien edistämiskampanjat. Maatalousalalla Phare-ohjelmasta uudelleenjärjestämistä mukaan lukien elintarvikkeiden laadun valvonta. tuettu maauudistusta, maarekisteripalvelujen ja neuvoa-antavan viraston perustamista maanviljelijöitä varten, on Pk-yritysten kehittäminen Muiden Baltian maiden tavoin pk-yritysten kehittäminen on ratkaisevan tärkeää myös Latvian tulevan talouskasvun kannalta. Phare-tukea myönnettiin talousministeriölle poliittisen kehyksen luomiseen ja institutionaaliseen kehitysohjelmaan pk-yritysten tukijärjestöjä varten. Ensimmäinen vaihe on nyt saatu päätökseen, ja sen tulokset ovat seuraavanlaisia: • Yritysten neuvontakeskusten perustaminen kuudelle paikkakunnalle osana kansallista verkostoa • 23 paikallista neuvonantajaa, jotka on koulutettu tarjoamaan palveluja pk- yrityksille neuvontakeskusten verkoston kautta • Vuosittain noin 3 000 pk-yritystä saa koulutusta ja muita tukipalveluja tämän verkon välityksellä • Verkosto tarjoaa asiantuntijapalveluja myös tuottavuuden, laadun, teknologian ja innovaatioiden yhteydessä 66 Liettua Toiminta vuonna 1996 talouselämä on vihdoin selvinnyt syvästä Liettuan taantumasta, joka johtui ensisijaisesti Neuvostoliiton hajoamisesta. Talouskehitys pääsi vauhtiin vuonna 1995 ja kiihtyi vuonna 1996, jolloin bruttokansantuote kasvoi 3,6 prosenttia. Kasvu keskittyy nykyisin lisäksi laajemmin rakennus-ja palvelualalle. Erittäin myönteistä on ollut inflaation voimakas hidastuminen vuositasolla: se laski vuoden 1995 lopun 36 prosentista 13 prosenttiin vuoden 1996 lopulla. Työttömyys on kuitenkin vähentynyt ainoastaan hieman ja oli joulukuussa 1996 yhä 6,2 prosenttia. Ulkomaankaupasta voidaan käytettävissä olevien tilastojen perusteella todeta, että kauppatase on heikentynyt vain vähän. Talouspolitiikkaa hallitsi vuoden 1996 alkupuoliskolla pankkikriisistä selviytyminen. Lokakuun 1996 vaalien jälkeen valittu uusi hallitus on yrittänyt vähentää valtion talousarvion alijäämää sekä tarkistaa rahapolitiikkaa ja valuuttakurssikehystä, ehkäistä korruptiota ja keventää byrokratiaa sekä nopeuttaa rakenneuudistuksia suorien ulkomaisten lisäämiseksi. Tässä yhteydessä Liettuan pankki on omaksunut keskipitkän aikavälin strategian (1997 - 1999), jonka ansiosta valuutta-ja liti Saksan rahapolitiikkaa voidaan harjoittaa aktiivisemmin ja sitoa Liettuan markkaan tai jatkossa euroon. investointien myötä. vuosina yksityistettiin Aikaisempina Näyttäisi siltä, että taloudellinen uudistusprosessi on nopeutumassa uuden hallituksen toiminnan osakkeiden lunastusmenettelyn alkuvaiheessa lukuisia pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Suuret yritykset jäivät kuitenkin edelleen valtion hallintaan. Lunastusoikeuksiin perustuvan yksityistämisen avulla ei pystytty kuitenkaan toteuttamaan yrityksissä riittäviä rakenneuudistuksia, minkä vuoksi kesäkuussa 1996 aloitettiin yksityistämisen toinen vaihe, joka perustui yritysten osakkeiden ostoon. Tämän menettelyn mukaan osakkeet myydään lunastamisen sijasta, ja viranomaisten tavoite on houkuttaa ulkomaisia sijoittajia mukaan toimintaan. Toisen yksityistämisvaiheen soveltamisala vaikutti aluksi rajalliselta, mutta uusi hallitus on äskettäin ilmoittanut valmistautuvansa myymään merkittävien tietoliikenne- ja liikennealan sekä energia-, sähkö-, kaasu- ja vesiyhtiöiden osakkeita. Yksityistämisen laajentaminen tällä tavoin näyttäisi olevan välttämätöntä, jos Liettua haluaa houkuttaa investointeja ja uudenaikaistaa talouselämäänsä. lisää ulkomaisia Ulkomaisia suoria investointeja oli vähän, keskimäärin vuosittain noin 1 prosenttia bruttokansantuotteesta (EBRD:n mukaan). Tämä johtui useista tekijöistä, mukaan lukien makrotaloudellinen epävakaus ja yritysten osakkeiden myynnin kautta tapahtuvan yksityistämisen ja muiden rakenneuudistusten hitaus. 67 Yhdentyminen Eurooppaan on uuden hallituksen tärkein poliittinen tavoite. Liettuan parlamentti ratifioi kesäkuussa 1996 Eurooppa-sopimukscn miltei yksimielisesti. Hallitus on nimittänyt uuden Euroopan asioista vastaavan ministerin, jonka tehtävänä on yhdenmukaistaa läheisessä yhteistyössä ulkoasiainministerin kanssa Liettuan lainsäädäntöä sisämarkkinoita koskeviin säädöksiin. Vuonna 1995 perustettua Euroopan pääministerin yhdentymiskomissiota, vahvistetaan todennäköisesti tässä yhteydessä, ja sen merkitys kasvaa jatkossa. ministeriöiden komiteaa, johtamaa välistä Sisämarkkinoita koskevan valkoisen kirjan jälkeen hallitus laati kansallisen ohjelman lainsäädännön yhtenäistämiseksi, ja Liettuan parlamentti hyväksyi tämän ohjelman syyskuussa 1996. Siinä määritettiin kunkin ministeriön osalta yhdenmukaistamisen aikataulu. Julkishallinnon uudistus on hallituksen nykyisten asioiden tärkeä painopistealue, ja aluksi on vähennetty ministerien määrääjä luotu palkkakannustimia päteville virkamiehille. Hallinnon tehostamista ja keskus- ja paikallishallintojen tehtävien uudelleenmäärittämistä varten on olemassa kunnianhimoisia suunnitelmia. joukossa Liettuaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 Pharc-tucn tärkein tavoite on edistää sosiaalistaloudellisia uudistuksia, minkä avulla voidaan valmistella Liettuan yhdentymistä EU:iin osana liittymistä valmistelevaa strategiaa. Vuonna 1996 Phare-ohjelmasta myönnettiin Liettualle 53 miljoonaa ecua, joista 3,5 miljoonaa Tempus-ohjelmaan ja 6 miljoonaa ecua raja-alueyhteistyöhön. Vuoden 1996 ohjelman sitoumukset ovat melko korkeat ja siihen sisältyy varojen myöntämistä etupainotteisesti aikaisempien vuosien suhteellisen suuren käyttökyvyn vuoksi. Monivuotista maaohjelmaa toteutettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1996, ja siitä myönnettävät avustukset ovat vuosina 1996 - 1999 yhteensä 152 miljoonaa ecua. Vuoden 1996 ohjelma on merkittäviltä osin suunnattu liittymisen valmistelun ydinalueisiin, erityisesti sisämarkkinatoimenpiteisiin eli oikeudelliseen neuvontaan, koulutukseen, dokumentointiin rahoitetaan oikeudellista liittyvää neuvontaa asianmukaisiin ministeriöihin sijoitettujen kymmenen alakohtaisen luonnostyöryhmän kautta ja kääntämiseen. Phare-ohjelmasta lainsäädäntöön erityistä kiinnitetään kehittämisessä Perusrakenteiden huomiota energiatehokkuuteen, energia-alan rakenneuudistukseen, nykyisten perusrakenteiden kunnostamiseen ja Ignalinan ydinvoimalan henkilöstön kouluttamiseen. Rahoitusta lähellä) välisen kaasujohdon myönnetään Ukmergén rakentamiseen ja Klaipedan yhteisrahoitukseen, raskaan polttoöljyn varaston geotermiseen voimalaitokseen. Phare-ohjelmasta rahoitetaan myös Kaunasin jäteveden käsittelylaitosta. Liikennealalla tuetaan maantie- ja rautatieperusrakenteiden kehittämistä, jotta voitaisiin yhdistää Liettua fyysisesti tiiviimmin EU:iin osana Euroopan laajuisia verkkoja. ja Utenan (Vilnan 68 Markkinoiden rakenneuudistukseen ja talouskehitykseen liittyvä tuki oli vuonna 1996 Pharc-rahoitukscn tärkein osa-alue. Merkittävä osa tuesta käytetään pankkialan lujittamiseen. Maataloustuki perustui edelleen maatilojen tasoisiin aloitteisiin, mutta siinä kohdistettiin kasvavassa määrin huomiota tuotteiden pitämiseen markkinoilla, rahoitukseen ja elintarvikkeiden jalostuksen laatunäkökohtiin. Yksityistämisen ja rakenneuudistuksen yhteydessä Pharc-ohjelmasta annetaan oikeudellista neuvontaa sekä tuetaan yksityistämisvirastoa ja äskettäin perustettua talousministeriötä politiikan laatimisessa ja instituutioiden kehittämisessä. yhteydessä Phare-ohjelmasta myönnetään ja Pk-yritysten koulutustukea kuudelle yritysten neuvontakeskukselle, jotka auttavat liikeyrityksiä eri puolilla maata. Tuki lisäksi koskemaan Liettuan pk-yritysten kehitysvirastoa, joka perustettiin vuoden 1995 lopulla. Myös Phare-ohjelman pk- yritysten luotto-järjestelmä, joka otettiin käyttöön vuonna 1993, ja jota uudistettiin vuonna 1996, paransi pk-yritysten mahdollisuuksia saada käyttöönsä pääomaa. toiminnallista laajennettiin Vuonna 1996 Phare-tukea myönnetään myös verojärjestelmän ja valtion varainhoidollisten ja valvontaan liittyvien toimien edistämiseksi ja tullihallinnon tehostamiseksi. ja rautatie/satamaliitännät), ympäristöön liikenteeseen (Klaipedan Vuoden 1996 raja-alueyhteistyöohjelmassa keskityttiin jätteiden öljyterminaali varastointi) ja alueelliseen ja (Nidan matkailun kehittäminen). Ohjelman hallintoyksikkö perustettiin vuonna 1996, ja sen avulla toteutusta on tehostettu, joten vuosina 1994 ja 1995 esiintyneitä viiveitä ei todennäköisesti enää esiinny. taloudelliseen kehittämiseen (vaarallisten Phare-ohjelman saavutukset Vuoden 1996 aikana saatiin päätökseen useita Phare-ohjelmia. Erityisen tärkeitä olivat seuraavat hankkeet ja saavutukset. Phare-ohjelmasta on edistetty energiatehokkuusrahaston perustamista koskevaa analyysia sijaitsevien maanalaisten kaasuvarojen koeporauksia. sekä Vaskaissa, maan pohjoisosassa, suosituksia, ja liikenteeseen myönnetyn Phare-ohjelmasta tuen avulla saatiin päätökseen ja hyväksyttiin Liettuan rautateitä koskeva rakenneuudistus ja liiketoimintasuunnitelma. Phare-rahoituksen avulla toteutetaan parhaillaan. Lisäksi Puolan ja Liettuan rajanylityspaikassa Kalvariassa toteutettavat rakennustyöt niiden yhteisrahoitukseen. laadittua Klaipedan sataman yleiskaavaa ja Liettuan päätökseen, osallistui hallitus saatiin Phare-ohjelmasta tuettiin myös Liettuan yksityistämisviraston perustamista vuonna 1996. Lisäksi myönnettiin merkittävästi tukea lainsäädännön täytäntöönpanoon, yksityistämisestä vastaavien virkamiesten kouluttamiseen ja valikoitujen valtion omistamien yritysten yksityistämistä koskeviin ennakkotutkimuksiin. Pankkialalla Phare-ohjelmasta rahoitettiin paikalla tarjottavaa asiantuntija-apua ja Liettuan keskuspankin valvontaa pankkikriisistä selviämiseksi. Ulkomaisten pankkien 69 kanssa luotiin myös ystävyysohjelmia, joiden ansiosta suuri osa Liettuan pankeista (varojen perusteella laskettuna 82 prosenttia) sai merkittävää teknistä tukea. Pk-yritysten kehittäminen Pk-yrityksct ovat erittäin tärkeitä yksityisen sektorin kehittämisen ja talouskasvun kannalta. Vaikka Liettua havaitsi tämän näkökohdan vasta myöhäisessä vaiheessa, Phare-ohjelmasta on tuettu pk-yritysten kehittämistä alusta saakka, ja siitä on asiantuntemusta rahoitettu pk-yrityksiä koskevia liikeyritysten politiikkojen neuvontakeskuksen kehittämisviraston perustamista ja toiminnan aloittamista. luottojärjestelyjä, rahoitettu täytäntöönpanon tueksi, ja perustamista pk-yritysten kuuden tarjottu tuettu Pankkilainojen saanti on usein pk-yritysten kehityksen merkittävä este. Siirtymätalouksissa pankit lainaavat usein joko suurille yrityksille tai investoivat rahoitusvälineisiin, mitkä ovat yleensä turvallisia ja hallintokustannuksiltaan vähäisiä pääomansiirtoja. Pk-yritysten on puolestaan vaikea saada lainaa, mikä hidastaa yksityisen sektorin kehittämistä. Tämän tilanteen korjaamiseksi Phare-ohjelma on perustanut pk-yrityksiä tukevan luottojärjestclmän. Keskuspankki hallinnoi näitä liikepankkien kautta jaettavia varoja, jolloin lainojen korot ovat alhaisemmat kuin kotimarkkinoilla. Lainat on tarkoitettu enintään 200 henkilöä työllistäville yrityksille, ja yritykset voivat lainata enintään 125 000 ecua pitkäaikaisia investointeja varten. Tähän mennessä järjestelmästä on myönnetty yli 200 lainaa. Keskuspankin, liikepankkien ja pk-yritysten työntekijöille tarjotaan lisäksi näihin lainoihin liittyvää erityistä koulutusta. Liike-elämän neuvontakeskusten verkostoa on käytetty tässä yhteydessä asiakasyritysten kouluttamiseen. 70 Puola Toiminta vuonna 1996 Puolan kansantalouden kehitys on ollut myönteistä siirtymäkauden alusta saakka. Vuonna 1996 reaalimääräinen bruttokansantuote kasvoi 6 prosenttia, ja siten valtion talouskasvu oli voimakasta viidettä vuotta peräjälkeen. Vuonna 1995 reaalimääräinen BKT oli ensimmäistä kertaa vuoden 1989 tasoa suurempi. Inflaatio ja työttömyys olivat melko korkeita, mutta molemmat olivat laskussa, ja ensin mainittu oli vuoden 1996 lopussa 18,6 prosenttia ja jälkimmäinen 13,6 prosenttia. Talousuudistuksissa edistyttiin aikaisempien vuosien tavoin. Yksityisen sektorin osuus on nykyisin miltei 60 prosenttia bruttokansantuotteesta ja se työllistää 62 prosenttia asukkaista. Laaja-alaisen yksityistämisen ohjelma käynnistettiin pitkän valmislelujakson jälkeen lopulta marraskuussa 1995, ja se menestyi erittäin hyvin 26,5 miljoonaa vuonna lunastuskuponkia. Niiden hinta on nykyisin Varsovan pörssin jälkimarkkinoilla seitsemän kertaa alkuperäisiä arvoa korkeampi. olivat käyttäneet yli jolloin kansalaiset 1996, Puolan shokkiterapiaa muistuttavaa lähestymistapaa on arvostettu ulkomailla, mutta suoria ulkomaisia investointeja oli siirtymäkauden alussa vähän. Suorien ulkomaisten investointien määrä alkoi kasvaa huomattavasti vuoden 1994 jälkeen. Vuonna 1996 näiden investointien määrä oli noin 1,8 prosenttia bruttokansantuotteesta. Vuoden 1989 jälkeen suorien ulkomaisten investointien kokonaismäärä oli 4,0 miljardia ecua (lähde: EBRD), eli hieman yli 100 ecua asukasta kohden (Puolan ulkomaisten investointien viraston (PAIZ) mukaan suorat ulkomaiset investoinnit olivat pelkästään vuonna 1996 yli neljä miljardia ecua. PAIZ:n arvioiden mukaan vuoden 1990 jälkeen näiden investointien kokonaismäärä on ollut noin 11 miljardia ecua). talouden sijoittajien suorituskyky ja kansainvälisten Puolan luottamuksen parantuminen ovat myös hallituksen viime vuosina toteuttamien merkittävien varainhoidollislcn parannusten ansiota. Kokonaisvclka on nykyisin 54 prosenttia bruttokansantuotteesta ja keskushallituksen talousarvion alijäämä oli 2,9 prosenttia bruttokansantuotteesta vuonna 1996. Hallitus omaksui huhtikuussa 1996 "Package 2000" -nimellä kutsutut keskipitkän aikavälin poliittiset suuntaviivat, johon liittyi henkilö- ja yritysverotuksen leikkauksia koskeva ohjelma, ja vuoden 1996 lopulla hallitus julkisti lisäksi suunnitelmat, joiden perusteella Puolan oli määrä täyttää Maastrichtin sopimuksen mukaiset talous- ja rahaliiton perusteet vuoteen 2006 mennessä. Tämä tavoite saavutetaan vähentämällä talousarvion alijäämää edelleen ja erityisesti pitämällä inflaatio kurissa. Puola edistyi myös liittymisen valmistelussa ja lakien lähentämisessä Euroopan yhteisön lokakuussa 1996 kunnianhimoisen keskushallinnon ja virkamieskunnan uudistusohjelman, jonka yhteydessä perustettiin säännöstöön. Hallitus käynnisti 71 Euroopan ylulentymiskomitea, uusi valtionvarainministeriö, talousministeriö ja sisäasiainministeriö sen jälkeen, kun useita ministeriöitä ja hallituksen virastoja oli yhdistetty tai järjestetty uudelleen. Uutta virkamieslakia, jonka parlamentti hyväksyi elokuussa 1996, pannaan parhaillaan täytäntöön. Nämä uudistukset ovat olleet Puolalle merkittäviä edistysaskelia sen pyrkiessä omaksumaan moitteetonta hallintotapaa, ja ne ovat tosiasiassa edellytys maan tulevalle EU-jäsenyydelle. Euroopan yhdentymiskomitea perustettiin osana liittymistä valmistelevaa strategiaa lokakuussa 1996, ja sen puheenjohtajana toimii pääministeri. Tämän komitean tehtävänä on politiikkojen yhteensovittaminen ja asioiden valmistelu, ja sillä on päätösvaltaa EU-jäsenyyteen ja ulkomaiseen apuun liittyvissä asioissa, mukaan lukien Phare-ohjelma. Vuoden 1996 loppupuolella komitea valmisteli kansallisen EU- liittymisstrategian, jonka hallitus hyväksyi. Lisäksi hallitus julkaisi vuonna 1996 valkoisen kirjan, jossa analysoitiin järjestelmällisesti EU:iin yhdentymiseen liittyviä oikeudellisia ja taloudellisia mukautuksia. Parlamentti hyväksyi lisäksi marraskuussa 1996 tullikoodeksin. Puolaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 Euroopan unioni sitoi Puolalle vuoden 1996 Pharc-ohjelmasla 203 miljoonaa ecua. Monivuotista maaohjelmaa toteutettiin vuonna 1996 Puolassa toista vuotta, ja sille 1999 myönnetyt avustukset ovat yhteensä 1 015 miljardia ecua. vuosiksi 1995 Aikaisempien vuosien tavoin vuoden 1996 ohjelman tavoite oli helpottaa Puolan liittymistä asteittain Euroopan unioniin rahoittamalla lainsäädännön lähentämistä EU:n säädöksiin ja instituutioiden kehittämistä, myöntämällä yhteisrahoitusta perusrakennehankkeisiin ja tukemalla jatkuvasti sosiaalistaloudellista siirtymäkautta. Tässä suhteessa vuoden 1996 Phare-ohjelmasta edistetään edelleen EU:n liittymistä valmistelevaa strategiaa. Vuoden 1996 Phare-ohjelmassa keskityttiin lisäksi Puolan asteittaiseen liittymiseen EU. iin lainsäädännöllisesti, fyysisesti ja henkilöstöresurssien kannalta. Vuoden 1996 varoista varattiin yhteensä 64 miljoonaa ecua eli miltei 32 prosenttia maan liikenteen laajuisia verkkoja koskevan ohjelman perusrakenteiden kehittämiseen Euroopan investointipankin, Euroopan yhteydessä. Nämä varat myönnettiin Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Puolan hallituksen kanssa toteutettavien hankkeiden yhteisrahoitukseen, ja erityisesti Wroclawin ja Katovvicen välisen A4- moottoritien ensimmäisen osuuden rakentamiseen (osa Euroopan laajuisten verkkojen kolmoskäytävää Berliinin, Katovvicen ja Kievin välillä) sekä Saksan rajalta Varsovaan ulottuvan E20-rautatien ensimmäisen osan kunnostamiseen (osa Berliinin, Varsovan, Minskin ja Moskovan välistä Euroopan laajuisten verkkojen kakkoskäytävää), mukaan lukien Saksan raja-asemien kunnostaminen. Aikaisempien vuosien tavoin raja-alueyhteistyöohjelmaan sidottiin 53 miljoonaa ecua. Tästä ohjelmasta myönnetään varoja keskitetysti lähinnä liikennettä ja ympäristöä koskeviin perusrakennehankkeisiin kahdeksalla Saksan ja Puolan raja-alueella ja Itämerellä. Vuoden 1996 aikana pyrittiin lujittamaan edelleen Puolan viranomaisten totcuttamisvalmiuksia raja-alueohjelman yhteydessä, ja tulokset alkavat näkyä tältä osin sopimusasteen parantumisena. Phare-ohjelmasta myönnettiin vuonna 1996 lisärahoitusta yksityisen sektorin 72 toteuttamaan kunnalliseen kehittämiseen, erityisesti hallituksen ja maakuntia koskevaan yksityistämisohjclmaan, pk-yritystcn kehittämiseen, jälkeen jääneiden alueiden kehittämiseen ja maatalouden ja maaseudun kehittämiseen jatkuvasti myönnetyn tuen myötä. Viimeksi mainitun osalta ja ympäristö- ja liikennealalla varattiin lisäksi ylimääräisiä varoja yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon ja lakien yhdenmukaistamiseen osana hallituksen liittymistä valmistelevaa strategiaa. Phare-ohjelman saavutukset Vuonna 1996 saatiin menestyksekkäästi päätökseen useita Phare-ohjclmia, erityisesti seuraavat ohjelmat: • hallintouudistusohjelman ensimmäinen vaihe • aluekehitysohjelma "Struder" • • • ulkomaisten investointien edistämisohjelma. tulliohjelma laaja-alaisen yksityistämisen ohjelma yleisesti sidottiin Lisäksi saatettiin päätökseen Phare-ohjelmasta rahoitetun ympäristöohjelman ensimmäinen vaihe, luottotappioita koskeva ohjelma ja Phare-ohjelman maatalouden luottojärjcstclmä. Näiden ottaen ohjelmien määrärahat kokonaisuudessaan vuonna 1992, lukuun ottamatta vuodelta 1990 peräisin olevaa maatalousluollojärjestclmää. Hitaan alun jälkeen viimeksi mainittuun järjestelmään osallistuvat pankit ovat myöntäneet yli 1 000 pientä lainaa ensisijaisesti maanviljelijöille ja maatalousalan pk-yrityksille, jotka ovat halunneet hankkia uudenaikaisia maatalouskoneita ja elintarvikejalostukseen tarvittavia laitteita, ja tämä on edistänyt tehokkaasti alan uudenaikaistamista. Aikaisempien kokemusten perusteella voidaan todeta, että useimmat siirtymävaiheen alkuvuosina käynnistetyt johtuu usein Phare-ohjelmat vaativat yleensä pitkän kypsymisajan, mikä elinvoimaisten toimitusjärjestelmien puuttumisesta tai tärkeiden poliittisten päätösten tarpeesta. Konkreettiset tulokset näkyvät vasta tämän jälkeen. Phare-ohjelmasta rahoitettu ja EBRD:n avulla toteutettu luottotappioita koskeva hanke saatiin suurelta osin päätökseen vuonna 1996, ja sen ansiosta luottotappioiden osuus laski ohjelmaan osallistuneissa pankeissa vuoden 1993 noin 53 prosentista alle 10 prosenttiin vuonna 1996. Hanke on ollut erityisen tehokas, koska yhteistyö on koskenut asianomaisten pankkien lisäksi myös niiden velallisyrityksiä. Tämä hanke on näin ollen edistänyt merkittävästi Puolan yritysten rakennemuutosta ja valmistanut suurimpia pankkeja myöhemmin yksityistämisvaiheessa tarvittavaan toimintaan. lukuihin ei Phare-ohjelmasta Puolan ympäristöön varattiin yhteensä 9,6 prosenttia kaikesta maalle suunnatusta Phare-rahoituksesta vuosina 1990 - 1996, mikä vastaa miltei Euroopan parlamentin suosittelemia 10 prosenttia. On kuitenkin syytä panna merkille, tai sisälly energiansäästöön että näihin aluekehitysohjelmasta rahoitettuja ympäristöhankkeita. Pharen ympäristöohjelmasta on edistetty kansallisen ympäristönsuojelurahaston perustamista Puolassa, mikä on hallituksen tärkein väline niin yksityisten kuin myös julkisten ympäristöhankkeiden rahoittamisessa. Erityisen merkittäviä Phare-ohjelmasta rahoitettuja toimia ovat olleet kampanja havununna-tuholaisen hävittämiseksi metsistä, Zakopanessa toteutettu Geothermia-hanke ja Oderin alueen jäteveden käsittelylaitokset. Phare-ohjelmasta toimenpiteitä liittyvä 73 rahoitettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1992 Geothermia-hanketta, joka tuottaa kaukolämpöä Zakopanen kylään, ja järjestelmän valmistuttua (Maailmanpankin rahoituksen turvin) sen avulla tuotetaan lämpöä Zakopanen laakson 75 000 asukkaalle ja vähennetään siten huomattavasti perinteisestä hiilenpoltosta peräisin olevia ilman epäpuhtauksia. Kuten edellä on mainittu, laaja-alaisen yksityistämisen ohjelma käynnistettiin pitkän valmistelun jälkeen lopulta marraskuussa 1995. Tämän ohjelman mukaisesti 512 valtion omistamaa yritystä jaettiin viidentoista kansallisen investointirahaston kesken. Pharc-ohjelma oli yksi tämän ohjelman tärkeimpiä avustajia ja tarjosi jo vuonna 1992 tiedotuskampanjoita, merkittävää kouluttamalla yli 5 000 virkamiestä, laatimalla ennakkotutkimuksia ja painamalla ja jakamalla osaketodistuksiin jotka kansallisissa investointirahastoissa. tukea rahoittamalla kansalaisille suunnattuja yksityistämiskuponkeja, voidaan vaihtaa Ulkomaisten investointien edistäminen on myös helpottunut vuoden 1993 jälkeen. Tällöin perustettiin ulkomaisten jolle myönnettiin huomattavasti tukea Phare-ohjelmasta. Tämä Phare-ohjelma saatiin menestyksekkäästi päätökseen vuonna 1996, ja PAIZ:lla, jota maan hallitus tukee yksinään, on merkittävä asema yksityisten ulkomaisten investointien saamisessa Puolaan. investointien edistämisvirasto (PAIZ), tukea, erityisesti laatimalla uudistuksia 1996 hallitus käynnisti kunnianhimoisen keskushallinnon Lokakuussa ja virkamieskunnan uudistusohjelman. Uutta virkamieslakia, jonka parlamentti hyväksyi elokuussa 1996, pannaan parhaillaan täytäntöön. Vuoden 1992 Phare-ohjelmasta rahoitetusta julkishallinnon uudistusohjelmasta on myönnetty tähän tarkoitukseen runsaasti järjestelyjä koskevia ennakkotutkimuksia ja virkamiesten koulutusohjelmia sekä tarjoamalla strategista neuvontaa ja asiantuntija-apua julkisia hankintoja koskevan lain, virkamieslain sekä ministeriöiden uudelleenjärjestelyssä ja uusien hallintoelinten luomisessa tarvittavien peruslakien valmistelussa. Lisäksi Phare-ohjelmasta on useiden vuosien ajan tuettu lainsäädännön lähentämistä. Puolan parlamentti hyväksyi marraskuussa 1996 tullikoodeksin. Phare-ohjelmasta valmisteltiin tätä lakia tarjoamalla koulutusta ja asiantuntemusta ja lisäksi siitä rahoitettiin tietojen tallennuksen hallinnointijärjestelmä tullipalvelujen tehostamiseksi. ja 1996 Pharen Puolan hallituksen ja rahoittajien edustajista koostuva aluekehitystyöryhmä sai helmikuussa ja ministerineuvosto hyväksyi ryhmän työn tulokset ja suositukset joulukuussa 1996. Ensimmäinen Phare-ohjelmasta rahoitettu Puolan aluekehitysohjelma (Struder) saatiin myös menestyksekkäästi päätökseen. toimintansa päätökseen, rahoituksen turvin ongelmia, Kuten edellä on mainittu, aikaisempina vuosina Puolassa esiintyi Phare-ohjelman toimivaltaisten täytäntöönpanossa ministeriöiden rakenteellisista ongelmista ja toimitusmcnctclmicn puuttumisesta. Vuonna 1995 toteutus nopeutui kuitenkin huomattavasti. Vuonna 1996 ohjelman suorituskyky oli rohkaiseva, joskin alhaisempi kuin vuonna 1995, koska sopimuksia tehtiin hieman sitoumuksia enemmän ja koska rahoituksen kasautuma ei kasvanut. ensisijaisesti tehokkaiden johtuivat jotka 74 Struder: aluekehitysohjelma Puolassa alueelliset erot ovat merkittäviä ja työttömyys jakautuu epätasaisesti. Vuonna 1992 Puolalla ei ollut aluepolitiikkaa, oikeudellista kehystä eikä aluekehityksestä vastaavia elimiä. Hallitus pyysi Phare-ohjelmaa rahoittamaan aluekehitysohjelmaa - Struder-ohjelmaa -joka käynnistyi hitaasti. Phare-ohjelmasta myönnettiin rakenteellisiin kehitystoimenpiteisiin kuudessa jälkeen jääneessä maakunnassa, eli alueilla, joilla työttömyys tai maatalouden osuus bruttokansantuotteesta olivat korkeita tai joilla harjoiteltuun teollisuuteen kohdistui raskaita rakenneuudistuksia. 1992 yhteensä 76 miljoonaa vuonna ecua saivat Ohjelma saatiin päätökseen vuonna 1996, ja Puolan kuntien ja maakuntien kokemusta hallintovirkamichct aluekehitystoimenpiteistä. Tätä ohjelmaa jatketaan nyt Puolan aluekchitystyöryhmän suositusten mukaisesti, jotka ministerineuvosto hyväksyi joulukuussa 1996. Ohjelma on nopeuttanut Puolan uutta alueellista ja maaseudun kehittämispolitiikkaa, ja siinä on otettu huomioon EU:n rakennerahastoista rahoitettuja ohjelmia vastaavien ohjelmien merkittävät osa-alueet. käytännön arvokasta siitä Konkreettisesti tarkasteltuna Pharen Struder-ohjelmasta • on myönnetty yhteisrahoitusta koskevalle investointihankkeelle avustusjärjestelmän avulla (30 miljoonaa ecua) liikepankkien myöntämien lainojen ja pk-yritysten omien varojen ohella. Tämän avulla on saatu aikaan 130 miljoonan ecun arvosta investointeja ja 11 500 työpaikkaa kyseisillä alueilla, 1051 pk-yritystä yhteensä • on yhlcisrahoitcttu 188:aa kunnallista pientä perusrakennehanketta, joiden arvo on yhteensä 18 miljoonaa ecua, verrattuna hankkeen kokonaiskustannuksiin, jotka ovat 36 miljoonaa ecua, • on myötävaikutettu aluckehitysvirastojen ja kahden alueellisen investointiyhtiön perustamiseen, on koulutettu ja uudelleenkoulutettu työttömiä, paikallisten pankkien työntekijöitä ja pk-yritysten omistajia. 75 Romania Toiminta vuonna 1996 Romaniassa vuosi 1996 oli vaalivuosi. Kunnallis- ja paikallisvaalit järjestettiin kesäkuussa 1996 ja parlamenttivaalit ja presidentinvaalit saman vuoden marraskuussa. Kaikissa vaaleissa voittajaksi selviytyi keskusta-oikeistoryhmittymä, joka koostui enimmäkseen kristillis-ja sosiaalidemokraattisten puolueiden edustajista. (CDR), sosiaalidemokraattisen puolueen Uusi keskustan ja oikeiston muodostama hallitus koostuu kristillisdemokraattisen puolueen ja unkarilaisen vähemmistön (UDMR) edustajista. Kolmellatoista tunnustetulla vähemmistöryhmällä on kaikilla parlamentissa yksi edustaja. Tästä on säädetty perustuslaissa, ja määräystä sovelletaan sellaisiin poliittisiin vähemmistöryhmiin, jotka eivät saavuta kolmen prosentin äänikynnystä. Emil Constantincsçu (CDR) valittiin presidentiksi 17. marraskuuta 1996 presidenttivaalien toisella kierroksella. (USD) Hallitusohjelman tavoitteena ovat ensisijaisesti talousuudistukset (energiahintojen ja uudistaminen, rahapolitiikan liittyvät rahoitusmarkkinat, maatalouden sosiaalialan toimet ja taistelu köyhyyttä vastaan. laitosten julkisten tukiohjelmien uudistaminen), suuntaaminen uudelleen, tähän Bruttokansantuote kasvoi 4,1 prosenttia vuonna 1996, ja kasvu jatkui neljättä vuonna peräkkäin. Inflaatio oli hidastunut jatkuvasti vuodesta 1993, mutta kiihtyi vuoden lopulla noin 57 prosenttiin (vuoden 1995 keskimäärin 32 prosentista). Tämä johtui erittäin löyhästä rahapolitiikasta sekä useista tariffien korotuksista ennen vaaleja. oli alijäämä talousarvion Valtion nimellishintaisesta bruttokansantuotteesta vuonna 1994, vuonna 1995 vastaava luku oli 2,6 prosenttia ja 3,9 prosenttia vuonna 1996. Valtion varainhoidosta annetun lain mukaan talousarvion alijäämä voi olla enintään 2,9 prosenttia. Laajemmin tarkasteltuna julkisen sektorin alijäämä, johon sisältyvät muiden muassa näennäiset verohelpotukset, oli noin 8 prosenttia. prosenttia 1,9 Vaihtotaseen alijäämä kasvoi vuonna 1996 voimakkaasti, 7,3 prosenttiin bruttokansantuotteesta, ja kauppataseen alijäämä oli puolestaan 2,5 miljardia dollaria. Suorat ulkomaiset sijoitukset ovat olleet suhteellisen vähäiset kansantalouden kokoon verrattuna. Vuonna 1996 ulkomaiset valuuttavarannot hupenivat, koska ulkomaiset sijoittajat olivat varovaisia ja koska kotimaiset sijoittajat siirsivät varojaan ulkomaille. Hallitus käynnisti kesäkuussa 1995 laaja-alaisen yksityistämisen ohjelman, johon osallistui 3 900 yritystä. Tämä ohjelma perustui menettelyyn, jonka mukaan kaikki yli 18-vuotiaat romanialaiset olivat oikeutettuja lunastamaan yksityistettävien yritysten osakkeita. Yksityistämisen hitaus on yksi suurimmista syistä suorien ulkomaisten 76 __——Ft/01 A/97702) 18UUUU. W OU (LNf investointien vähäisyydelle. Pankkialalla vallalla ovat nimittäin edelleen valtion omistamat pankit. Rakenneuudistus ja yksityistäminen ovat uuden hallituksen ensisijaisen tärkeitä päämääriä. Tärkeimmät ulkopoliittiset päämäärät oval EU-ja Nato-jäsenyys. Romania ja Unkari allekirjoittivat maiden välisen perussopimuksen 16. syyskuuta 1996. Tämä sopimus koskee vähemmistöjä, ja se on merkittävä edistysaskel Romanian ja sen naapurimaiden suhteiden parantumisessa. Vastaavasta sopimuksesta neuvotellaan parhaillaan Ukrainan kanssa rajakiistojen osalta. Romaniaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 Phare-ohjelmasta Romanialle myönnettävää tukea koskeva nelivuotinen maaohjelma allekirjoitettiin syyskuussa 1996. Ohjelma koskee vuosia 1996 - 1999 ja siitä myönnetään Romanialle 440 miljoonaa ecua avustusta. Eurooppaan yhdentymisen ja yhteisön säännöstön täytäntöönpanon edellyttämät perusrakenteet ovat olennaisen tärkeitä tavoitteita liittymisen valmistelun kannalta. Yhteistyötä lujitetaan edelleen tarjoamalla Romanialle mahdollisuus osallistua yhteisön ohjelmiin Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätösten mukaisesti. Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirja, jonka ansiosta ohjelmien avaaminen on mahdollista, on jo tullut voimaan. Näin ollen assosiointineuvosto voi päättää ehdoista, joita asetetaan Romanian osallistumiselle erityisiin ohjelmiin maata koskevien painopistealueiden mukaisesti. Romania on pystynyt osallistumaan tyydyttävällä tavalla neljään yhteisön ohjelmaan. Näitä ohjelmia ovat Nuorten Eurooppa III, Sokrates, Leonardo da Vinci ja Media II. Lisäksi on hyväksytty Romanian ja Unkarin välinen raja-alueyhteistyöohjelma1. Ohjelma hyväksyttiin sen jälkeen, kun Romania ja Unkari olivat allekirjoittaneet perussopimuksen 16. syyskuuta 1996. Ohjelmasta myönnetään Romanialle ja Unkarille 10 miljoonaa ecua (kummallekin 5 miljoonaa ecua) sellaisiin hankkeisiin, jotka perustuvat Romanian ja Unkarin väliseen yhteistyöhön elinolojen parantamiseksi molemmilla puolin rajaa. Phare-ohjelman saavutukset Ohjelman toteutuksessa on esiintynyt jonkin verran vaikeuksia, mitkä johtuvat ensisijaisesti toimivaltaisten ministeriöiden rakenteellisista ongelmista, mutta tilanne parani vuonna 1996, jolloin sopimusten osuus miltei kaksinkertaistui. Phare- ohjelmasta on edistetty myönteisellä tavalla Romanian siirtymäkauden kehitystä ja maan yhdentymistä Euroopan unioniin. Pharc-tucn avulla yksityistämisestä on tullut peruuttamatonta ja siihen on suhtauduttu huomattavan avoimesti, vaikka pitkän aikavälin suunnittelun ja koordinoinnin puuttumisen vuoksi teknistä tukea ei voitu hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti. Tulevassa suunnittelussa olisi keskityttävä nyt mahdollisuuksia tarjoavan ympäristön (mukaan lukien politiikan tekemisen valmiuksien luomiseen yksityiselle sektorille lujittaminen). 'Romania on ainoa assosioitunut maa, jolla ei ole yhteisiä maa- tai merirajoja yhdenkään 15 jäsenvaltion kanssa. Sen vuoksi mikään Romanian alue ei voi osallistua unionin rakennepolitiikkojen, erityisesti Interreg II:n mukaisten hankkeiden rahoittamiseksi annetun komission asetuksen (EY) N. o 1628/94 tarkoittamiin Keski-ja Itä-Euroopan maiden ja jäsenvaltioiden välisiin raja- alueyhteistyöohjelmiin. Phare-ohjclmasta on edistetty huomattavasti instituutioiden kehittämistä ja valtion aseman muuttamista elinkeinoelämässä. Edelleen on olemassa jonkin verran toimivallan ongelmia, jotka johtuvat rakenneuudistukseen jakamisesta kahteen osaan. liittyvän poliittisen Romanian yksityistämisen jälkeinen rahasto perustettiin vuonna 1996. Kyse on yksityisesti hallinnoidusta pääomasijoitusrahastosta, josta myönnetään riskipääomaa ja jota EBRD valvoo. Rahasto on olemassa kymmenen vuotta, minkä kuluessa kaikki investoinnit on tarkoitus muuttaa rahaksi. Pharc-ohjclmasta on myönnetty 10 miljoonaa ecua tekniseen tukeen ja 15 miljoonaa ecua investointeihin. EBRD puolestaan on myöntänyt investointeihin 25 miljoonaa ecua. Kaikki tarvittavat sopimukset allekirjoitettiin lokakuussa 1996. lähinnä maatalouden, Romania on edistynyt jonkin verran lainsäädännön lähentämisessä. Kehitystä on tapahtunut ammattitutkintojen, liikenteen, kilpailun, työterveyden ja turvallisuuden sekä ympäristön alalla. Nykyistä tilannetta olisi kuitenkin arvioitava yleisesti ja määritettävä jatkossa toteutettavat toimenpiteet, ottaen huomioon hallituksen uudet painopistealueet. Julkishallinnon uudistuksiin liittyvien Phare-ohjelmien tärkeimmät toiminta-alat ovat olleet politiikan kehittäminen, hallinto valmiuksien uudenaikaistaminen ja kehittäminen ja viranomaisten etiikka. Kaikilla kolmella alalla on vielä paljon tehtävää. Pharc-ohjelmasta on toteutettu ensimmäisenä aktiivisia työllisyysohjelmia eri puolilla Romaniaa erittäin menestyksekkään aktiivisten työllistämistoimenpiteiden ohjelman avulla. 78 Aktiivisten työllistämistoimenpiteiden ohjelma Tämä ohjelma aloitettiin vuonna 1994. Sille on myönnetty yhteensä 10 miljoonaa ecua, ja sen kestoaika on neljä vuotta. Ohjelman tärkein tavoite on tukea hallitusta työmarkkinapolitiikan ja uudistusten laatimisessa ja toteuttamisessa, ja sovittaa paikallisia aloitteita ja innovaatioita yhteen kansallisien poliittisten suuntaviivojen suunnittelun kanssa, institutionaalisen kehittämisen kanssa. työllisyystoimia yhteen ja aktiivisia Esimerkkejä Ohjelma perustuu hajautetun toiminnan ja paikallisen kumppanuuden lujittamisen parhaillaan periaatteisiin. aktiivisista dokumentointikeskukset, työllistämistoimenpiteistä tiedotus- välittäjäkeskukset, neuvontakeskukset, työttömien maatilamatkailun koulutusryhmät (Job Clubs), yritystoiminnan kehittäminen kouluissa, työpaikkojen sijoittamista käsittelevät keskukset, tilapäiset työvoimatoimistot sekä heikossa asemassa olevien ihmisten työnvälityspalvelut. ovat liikeyrityshautomot, ja liike-elämän edistämiskeskukset, toteutettavista ammatillinen koulutus, Tähän mennessä on saavutettu seuraavanlaisia tuloksia 228:aa aktiivista työllistämistoimenpidettä toteutetaan parhaillaan 53 paikallista yhteisyritystä on vakiintunut ja toiminnassa 49 paikallista kehityksestä vastaavaa toimijaa on koulutettu 35 000 asiakasta on palveltu tiedotuskeskuksissa 20 000 toimijaa on saanut neuvontaa välittäjäkeskuksissa 10 500 ihmistä on saanut työtä työnvälityksen ansiosta 3 100 ihmistä on osallistunut ammatillista koulutusta käsitteleville kursseille 1 500 ihmistä on osallistunut koulutukseen Job Clubeissa 1 000 ihmistä on osallistunut yrittäjäkoulutukseen. Romanian köyhässä osassa sijaitsevassa Medgidiassa pystyttiin aktiivisten työllistämistoimenpiteiden ohjelman avulla myötävaikuttamaan välityskeskuksen, liikeyritysten neuvontakeskuksen ja ammatillisen koulutuskeskuksen perustamiseen. Heikossa asemassa olevien ryhmien tukisäätiöstä tuli omavarainen sen jälkeen, kun se ryhtyi loteutcltavuiislulkimuksia pankki lainahakemusten yhteydessä. Constantan maakunnan työvoimavirasto otti haltuunsa välityskeskuksen, ja tukee sen toimintakustannuksia aktiivisten työllistämistoimenpiteiden ohjelman tarjoaman rahoituksen lisäksi. Ohjelmasta on autettu 1 837:ää ihmistä, ja näistä 274 on saanut työpaikan yhteensä 170 yrityksessä. laadukkaita tarjoamaan Työttömyydestä pahasti kärsineellä Romanian alueella sijaitsevassa Tirga Neamtissa on tuettu aktiivisten työllistämistoimenpiteiden ohjelmasta lukuisten yhteispalvelujen luomista. Menestyksen taustalla oli palvelujen valinta, joka suoritettiin yhteisössä tehdyn tutkimuksen perusteella. Maakuntavirasto otti vastatakseen välityskeskuksen käyttökustannuksista vasta kahdeksan ensimmäisen toimintakuukauden jälkeen erittäin myönteisten tulosten ansiosta (2 200 ihmistä oli saanut työtä). Ammatillinen koulutuskeskus edistyy lupaavaa vauhtia (112 ihmistä koulutettu), ja sanomalehti on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi välittää tietoa työttömille. 79 Slovakia Toiminta vuonna 1996 Slovakian makrotaloudellinen kehitys oli vuonna 1995 erittäin myönteistä. Maan kansantalous kasvoi edelleen miltei 7 prosenttia vuonna 1996, ja inflaatio hidastui 5,4 prosenttiin vuoden loppuun mennessä. Kasvu johtui kokonaisuudessaan kotimaisesta kysynnästä. Nopeasti kasvavat reaalipalkat ja työllisyyden hienoinen kasvu lisäsivät yksityistä kulutusta, ja investointien reaalimäärä kasvoi yli 30 prosenttia. Ulkomaankauppatase muuttui toisaalta jyrkästi alijäämäiseksi. Viennin hidas kasvuja nopeasti kasvava tuonti ovat kasvattaneet vaihtotaseen alijäämän yli 10 prosenttiin bruttokansantuotteesta verrattuna 2,3 prosentin ylijäämään vuonna 1995. Nopea talouskasvu on vaikuttanut myönteisesti laski tammikuun 1995 huippulukemista eli 15,2 prosentista joulukuussa 1996 noin 12,8 prosenttiin. Työttömyys oli kuitenkin epätasaisesti jakautunut maan eri puolilla ja pitkäaikaistyöttömien osuus oli kasvussa. työttömyyteen. Työttömyystaso Raha- ja finanssipolitiikalla on ollut merkittävä asema Slovakian olosuhteiden vakauttamisessa maan itsenäistymisen jälkeen. Vuonna 1996 talouspolitiikka oli laajentumishakuista, mikä kasvatti kotimaista kysyntää ja sen myötä vaihtotaseen alijäämää. Vasta vuotien jälkipuoliskolla rahapolitiikkaa tiukennettiin pyrittäessä rajoittamaan kysynnän liikakasvua. on valvontaosasto Kansallispankin sellaisten valvontasäädösten määrittämisessä, joiden avulla määritellään tai selvennetään laitoksen oikeudellisia riippumattomuuden lujittamisessa ja laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämisessä. Phare-ohjelmasta on tuettu rakenneuudistuksia kolmessa suurimmassa valtion pankissa, joiden varantojen osuus on yli 60 prosenttia kaikista pankkivarannoista. henkilöstövalmiuksien huomattavasti lisäämisessä kehyksiä, edistynyt ja Valtiovarainministeriö toteuttaa nykyisin verojärjestelmän ja kirjanpidon yhtenäistä uudistusohjelmaa, mukaan liitoille lukien kirjanpitäjien myönnettävä tuki. tilintarkastajien ja Slovakiaa koskeva Pharc-ohjelma vuonna 1996 suunnittelusta. Monivuotisen maaohjelman yhteydessä keskusteltiin ohjelmien Vuoden 1996 maakohtaisen toimenpideohjelman suunnittelu viivästyi osittain institutionaalisten muutosten ja henkilöstössä tapahtuneiden muutosten vuoksi (koordinointivastuu siirrettiin Slovakian ulkoministeriöltä hallitukselle). Lopulta 1996 päätettiin sitoumuksia, ottaen huomioon, että vuosittaisia määrärahoja voidaan mukauttaa valtion käyttökyvyn ja aikaisempien ohjelmien menestyksen perusteella. Näin ollen rahoitusnäkymien mukaisesti vuoden lykätä monivuotisten 80 Slovakia sai vuonna 1996 ainoastaan Tempus-ohjelmaa koskevan määrärahan (4,5 miljoonaa) koulutuksen tukemiseen. Phare-ohjelman saavutukset ja vuonna 1996 hallituksen yhteyteen Vuonna 1995 perustettiin Euroopan yhdentymisneuvosto ministerien väliseksi keskusteluareenaksi, jolla käsiteltiin yhdentymiseen liittyviä asioita. Kesäkuussa 1995 perustetun lainsäädäntöjen lähentämisestä vastaavan viraston on tutkittava kaikki uudet lakiehdotukset, jotta voitaisiin varmistaa niiden yhdenmukaisuus Euroopan yhteisön lainsäädännön kanssa. lähentämistä koskevan yleisstrategian Slovakian hallitus julkaisi joulukuussa 1996 järjestetyssä assosiointikomitcan kokouksessa. Phare-ohjelmasta luetaan Slovakian toimintaa myöntämällä sille laaja-alaista teknistä tukea. lähentämisestä vastaavan lainsäädäntöjen lainsäädännön laitoksen liitetyn Tonavan ylittävän sillan jälleenrakentaminen Esztergomin ja Sturovon kaupungin välille on EU:n ja molempien edunsaajamaiden rahoittama hanke (5 miljoonaa ecua), joka liittyy Euroopan vakaussopimusta koskevaan konferenssiin. Tässä hankkeessa kuvastuu sekä Unkarin että Slovakian halu luoda maiden välille hyvät suhteet, kuten 15. toukokuuta 1996 ratifioidussa hyviä naapuruussuhteita ja ystävällismielistä yhteistyötä koskevassa perussopimuksessa on mainittu. Tämä sillan rakentamisella pyritään erityisesti edistämään hyviä suhteita vähemmistöihin, valtioiden rajoihin ja alueelliseen yhteistyöhön liittyvien kysymysten osalta. erilaisten yritysten Nykyisin suurin osa yrityksistä on yksityistetty joko osakkeiden lunastusta koskevan järjestelmän tai vuoden 1995 jälkeen liikkeenjohdon ja työntekijöiden osto-oikeutta koskevan hankkeen (Management Employment Buy-Out) avulla. Phare-ohjelmasta on rakenneuudistusta. Yli 40: n yksittäisen luettu monien lukien yritystutkimuksen avulla on edistetty kymmentä teollisuusalaa, mukaan aseteollisuus, yritykset, kcmikaalitcollisuus ja tekstiiliteollisuus. Kunkin hankkeen kustannukset olivat keskimäärin 250 000 ecua, ja hankkeet koostuivat toiminnan rakenneuudistukseen, tuotantoon, organisaatioon ja strategisten suunnitelmien valmisteluun myönnetystä teknisestä tuesta. koneenrakennus, metallituotteita valmistavat Pääoman tuonti on ollut vähäistä alueen muihin valtioihin verrattuna. Vuoden 1995 alkupuoliskolla ulkomaiset investoinnit eivät lisääntyneet juuri lainkaan, mutta joulukuun 1996 lopulla pääoman tuonti kasvoi yhteensä 845 miljoonaan dollariin. Suurimmat sijoittajat ovat alkuperämaan perusteella tarkasteltuna Itävallasta, Saksasta, Tsekin tasavallasta ja Yhdysvalloista. Myönteistä on ulkomaista pääomaa omaavien yritysten määrän kasvu 9 717 yritykseen vuonna 1996 verrattuna 5 100 yritykseen vuonna 1995. Investointeja on tehty ensisijaisesti vähittäiskauppaan, teollisuuteen ja pankki- ja vakuutustoimintaan. Phare-ohjelmasta on tuettu ulkoisten sijoitusten edistämis virastoa, joka vastaa Slovakiaan suuntautuvien ulkomaisten investointien edistämisestä ja joka on houkuttanut maahan aivan uusia investointeja. Viimeisten kolmen vuoden aikana tämä virasto on osallistunut 17 hankkeeseen, joiden yhteisarvo on ollut 144 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja joka on työllistänyt 6 000 ihmistä. Pk-yritykset ovat nykyisin Slovakian tasavallan tärkeä kasvun lähde, niiden osuus on 35 prosenttia bruttokansantuotteesta. Pk-yrityksillä on merkittävä asema taloudellisen siirtymäkauden edistämisessä, markkinamekanismien kehittämisessä, yrittäjyyden edistämisessä ja työllistämisessä, mikä on Slovakiassa tunnustettu. Pk-yritykset ovat keskeisen tärkeitä Pharc-tuen saajia, ja Pharc-ohjelmasta on aikaisemmin edistetty liikeyritysten tukikeskusten kehittämistä. Jatkossa varat keskitetään näitä yrityksiä koskevaan politiikkaan, palveluihin ja sääntelykehykseen. Phare-ohjelmasta on edistetty merkittävästi pk-yritysten toimintaa tukemalla niitä suoraan ja perustamalla niitä tukevia laitoksia. Slovakian hallitus päätti luoda vuonna 1993 itsenäisen viraston huolehtimaan alan kehittämisestä. Tämän viraston toteuttama ja Slovakian hallituksen yhteisrahoittama pk-ohjelma on nyt toteutettu täysipainoisesti, ja siihen liittyville rahoitusvälineille, erityisesti pieniä lainoja koskevalla rahastolle, on paljon kysyntää. Tätä rahoitustukea tarjoamaa yritysneuvontaa ja Phare-ohjelmasta rahoitetun pidetään pk-yrityslcn kannalta arvokkaana palveluna. Pk-yrityksillc on erityisesti tarjoutunut mahdollisuuksia hankkia kipeästi tarvitsemaansa lainarahoitusta toiminnan laajentamiseksi lainatukijärjeslclmästä, jossa yhdistyvät ainutlaatuisella tavalla Pharc- ohjelman, hallituksen ja kaupallinen rahoitus. Tästä lainajärjestelmästä on myönnetty 459 lainaa keskimäärin 45 ihmistä työllistäville yrityksille, ja lainojen keskimääräinen suuruus on ollut noin 76 000 ecua. tukikeskusverkoston Vuoden 1996 Phare-ohjelman yhteydessä Slovakian hallitus ja EBRD allekirjoittivat sopimuksen, jolla perustettiin yksityistämisen jälkeistä toimintaa koskeva rahasto. Kyse on jälleenrakennukseen tarkoitetusta välineestä, josta tarjotaan Slovakian keskisuurille yrityksille sekä taitotietoa että pääomia. Phare-ohjelmasta on myönnetty tähän rahastoon omana pääomana avustusta 12 miljoonaa ecua, ja lisäksi 8 miljoonaa ecua teknisenä tukena. Yksityistämisen jälkeinen rahasto myöntää pääomia sellaisille yrityksille, jotka eivät pysty hankkimaan omaa pääomaa yksityisistä lähteistä, ja tukee niiden tehokasta johtoa ja hallintoa. Neuvontayksikkö on auttanut maatalousministeriötä laatimaan ja tarkistamaan maatalouspolitiikkaa ja perustamaan työryhmiä käsittelemään yhteisön säännöstön omaksumisia täysipainoisesti (kuten rakenteelliset näkökohdat, eläinlääkintään ja kasvien terveyteen liittyvät asiat, metsänhoito, vesihuolto). tuettu Phare-ohjelmasta on myös ja yhtenäisten rekisteritietopalvelujen uudenaikaistamista ja rakenneuudistusta, tavoitteena edistää maaomaisuuden palauttamista vakiinnuttamista, kehittää maamarkkinoita ja yksityistää maata maaseudulla ja kaupungeissa ja siten vastata valtion sosiaalis-taloudellisiin ja ympäristöön liittyviin tarpeisiin. jatkuvasti maarekisterien ja maaoikeuksien Tuen avulla on pystytty myös edistämään paikallisyhteisöjen kehittämistä olennaisen tärkeiden demokraattisten periaatteiden mukaisesti parantamalla maaomaisuuden ja siihen liittyvän omaisuuden omistusoikeuksien suojaaja ukemalla paikallishallintoa maarekistereihin ja kartoitukseen liittyvässä toiminnassa. Phare-ohjelmasta on myös tuettu maantieteellisten tietojärjestelmien saatavuutta ja digitaalisten tuotteiden ja vastaavien tuotteiden kehittämistä (ilmakuvaus, joka kattaa 6 000 neliökilometriä Slovakian maaperästä), sekä kannustettu ja tuettu julkisia käyttäjiä, hallituksen viranomaisia ja yksityisiä käyttäjiä, kuten paikallisviranomaisia tai alueellisia (maamarkkinat, viranomaisia ja ympäristönsuojelu) tai pankkeja (kaavoitus 82 kiinnitykset). Konkrcctlista edistystä on saavutettu myös koulutusalalla, jolla Phare-ohjelmasta on tuettu lyhytaikaista kieltenopettajien koulutusohjelmaa Slovakian yliopistojen kasvatustieteellisissä tiedekunnissa. Näihin koulutusohjelmiin on osallistunut yli 1 300 henkeä. Slovakian kansalaisyhteiskunnalla on merkittävä asema demokraattisten periaatteiden soveltamisessa. Näiden periaatteiden toteutuminen voidaan havaita käytännössä tarkastelemalla nykyisten valtiosta riippumattomien järjestöjen lukumäärää ja laatua. Pharc-ohjclmasta on tässä suhteessa tuettu yli 300:n valtiosta riippumattoman järjestön hanketta kansalaisyhteiskunnan kehittämissäätiön CSDF:n kautta. CSDF on nykyisin yksi Slovakian suurimmista ja vaikutusvaltaisin valtiosta riippumaton avustusjärjestö. Itävallan ja Slovakian raja-alueyhteistyön toteutus viivästyi vuonna 1996, mikä johtuu ensisijaisesti muutoksista instituutioiden toimivallassa ja henkilöstöresursseissa. Aluekehityksestä ja raja-alueyhteistyöstä vastasi lokakuuhun 1995 saakka strateginen tutkimuskeskus (Centre for Strategic Studies), jonka tilalle kuitenkin perustettiin Slovakian yhteiskunnan, tieteen ja teknologian strategisesta kehittämisestä vastaava virasto (Office for the Strategy Development of Society, Science & Technology of Slovakia). Pharc-ohj el man toiminta on tehostunut sopimus- ja maksusuorituksilla mitattuna hitaasti mutta varmasti. Vuoden 1996 loppuun mennessä rahoitussopimuksia oli tehty 80 prosentista vuosien 1990 1994 ohjelmien määrärahoista. Vuoden 1995 sopimusten osalla tämä osuus oli vuoden 1996 loppuun mennessä miltei 50 prosenttia kokonaismäärärahoista. Phare-ohjelman tuen toteutuksen järkeistämiseksi ja tehostamiseksi on valmisteltu rahoituksesta ja hankinnoista vastaavan keskusyksikön perustamista vuoden 1997 aikana hallinnoimaan Slovakian Phare-ohjelmaa. Tämän ansiosta voidaan kehittää ja tehokasta varainhoitoa, kirjanpitomenettelyt Phare-ohjelman toteutuksen nopeuttamiseksi. tarkoituksenmukaiset jolla varmistetaan tarjous- 83 Pk-yritysten kehittäminen Phaie-ohjelmasla on myönnetty vuodesta 1991 pk-yiïlyksillc yhteensä 23,4 miljoonaa ecua, ja rahoitussopimuksia on tehty 22 miljoonan ecun arvosta. Tukea on myönnetty monenlaiseen toimintaan, mukaan lukien toimenpiteiden tutkimus, pk-yritysten neuvontatuki, instituutioiden kehittäminen ja pk-yritysten rahoitustuki. Toiminta- ja tutkimustukea on myönnetty yhteensä 700 000 ecun arvosta sellaisiin tutkimuksiin ja kansainvälisiin konferensseihin, joita talousministeriö voi käyttää perustana pk-yrityksiä koskevan strategian ja politiikan kehittämisessä. tuettu neuvontapalveluja suoraan pk-yrityksille Tiedottamiseen ja neuvontaan on myönnetty yhteensä 5,7 miljoonaa ecua, ja näiden varojen avulla on tarjoavien liikeyritysten innovaatiokeskustcn ja alueellisten neuvonta- ja tiedotuskeskusten verkoston perustamista. Lisäksi Phare-ohjelmasta tuetaan pk-yritysten kansallista kchittämisvirastoa, joka vastaa Slovakian pk-yritysten yleisestä kehittämisestä, yhteisrahoiltamalla sen toimintakustannuksia ja tarjoamalla sille teknistä tukea (koulutus, asiantuntemus ja laitteisto). Phare-ohjelmasta on myös käynnistetty pk-yritysten tueksi useita rahoitusvälineitä, joiden kokonaisarvo on 17 miljoonaa ecua. Näitä ovat: 3 miljoonaa ecua Takuujärjestelmä Pieniä lainoja koskeva järjestelmä 1 miljoonaa ecua Tukilainat Alkupääomat Mikrotason luotot Tekninen tuki 10,4 miljoonaa ecua 1,3 miljoonaa ecua 300 000 ecua 1 miljoonaa Pk-yrilysohjclma on edistänyt Slovakiassa pk-yritysten lisääntymistä ja pk-yrityksiä palvelevien instituutioiden kehittämistä. Vuosien 1991 ja 1995 välillä pk-yritysten määrä kasvoi 201 470:stä 298 363:ecn yritykseen. Nykyisin näiden yritysten osuus on jo 35 prosenttia teollisuuden bruttotuotannosta. lainatukijärjestelmä, jossa yhdistyvät ainutlaatuisella tavalla Phare- Erityisesti ohjelman tuki ja julkinen ja yksityinen rahoitus, on tarjonnut pk-yrityksille niiden kipeästi kaipaamaa pääomaa toiminnan laajentamiseksi. Lainajärjestelmästä on myönnetty 250 keskimäärin 60 000 ecun suuruista lainaa noin 45 työntekijän yrityksille. Luottotappioita on koitunut alle yhdestä prosentista lainoista. 84 Slovenia Toiminta vuonna 1996 Taloudellinen toiminta alkoi elpyä vuoden 1995 jälkipuoliskon taantuman jälkeen. Ensimmäistä kertaa vuoden 1993 jälkeen vienti väheni kuitenkin vuonna 1996 noin viidellä prosentilla, kun taas teollisuustuotanto kasvoi 1 prosenttia. Tämän ansiosta inflaatio hidastui vuositasolla 9,7 prosenttiin vuonna 1995 vallinneesta 12,1 prosentista. Vuonna 1996 työttömyystaso laski kansainvälisesti käytetyn laskutavan mukaan 8 prosenttiin. Itsenäistymisen jälkeen makrotaloudellinen vakaus on pyritty säilyttämään tiukan rahapolitiikan avulla, ja talousarviot ovat olleet ylijäämäisiä tai hieman alijäämäisiä. Vuoden 1996 alustavien lukujen mukaan talousarvio on hieman alijäämäinen, vajeen ollessa 0,2 prosenttia bruttokansantuotteesta. lunastukseen perustuva Osakkeiden loppuaan. lukien Keskipitkän aikavälin rakenneuudistus on tärkeimmillä aloilla, mukaan teollisuus ja rahoitusala, edelleen kesken. Ulkomaisia investointeja on tehty melko vähän. yksityistämishanke lähestyy Slovenia ja Euroopan unioni allekirjoittivat kesäkuussa 1996 Eurooppa-sopimuksen. Jäsenvaltioiden odotetaan ratifioivan tämän sopimuksen lopullisesti vuoden 1998 aikana. Slovenia haki lisäksi kesäkuussa 1996 virallisesti EU-jäsenyyttä. Sloveniaa koskeva Phare-ohjelma vuonna 1996 Liittymistä valmistelevan strategian osalta Slovenialle myönnettävää Phare-tukea on suunnattu yleisesti uudelleen EU-jäsenyyden valmisteluun. Euroopan komissio hyväksyi maaliskuussa 1996 Slovenian hallituksen kanssa vuosiksi 1996 - 1999 tehdyn monivuotisen maaohjelman. Ohjelmassa kuvastuvat Slovakian painopistealueet sen valmistautuessa jäsenyyttä varten, ja sen neljä tärkeintä tavoitetta ovat: • Slovenian hallituksen liittymistä valmistelevan strategian koordinointi ja seuranta • • • perusrakenteiden yhtenäistäminen. yhteisön säännöstön omaksuminen jatkuvien taloudellisten ja sosiaalisten uudistusten tukeminen Monivuotisen maaohjelman kokonaismäärärahat ovat 100 miljoonaa ecua, ja ne on tarkoitus jakaa Phare-ohjelman kansalliseen talousarvioon (76 miljoonaa ecua) ja raja- alueohjelmiin Itävallan ja Italian kanssa (24 miljoonaa ecua). Vuoden 1996 maakohtaisessa toimenpideohjelmassa määritetään konkreettiset toimenpiteet, joiden avulla voidaan varmistaa monivuotisessa maaohjelmassa määritettyjen tavoitteiden täyttyminen. 85 institutionaalisen Liittymistä valmistelevaa strategiaa koskevasta ohjelmasta (2,85 miljoonaa ecua) rahoitetaan paikallisen henkilöstön lisäämistä ja pitkän aikavälin teknistä tukea, jossa keskitytään hankkeiden asiantuntemuksen ja seurannassa. Tarkoituksena on ottaa käyttöön käytännön koordinoinnissa hallintovälineitä, kuten Eurooppaan yhdentymisestä vastaava tekninen tukiyksikköjä ulkoministeriön käännösyksikkö. Lisäksi vuoden 1996 ohjelman tavoitteena oli suunnitella ja toteuttaa kansallinen jäseneksi liittymissuunnitelma, ja kansalaisille suunnatun tiedotuskampanjan avulla asukkaat voivat itse seurata liittymistavoitteen edistymistä. kehittämiseen Yhteisön säännöstön omaksumista tukevan ohjelman määrärahat ovat 5,4 miljoonaa ecua. Lainsäädäntö virasto toteuttaa hanketta tiiviissä yhteistyössä ulkoministeriön kanssa, jolloin kansallisen lähentämissuunnitelman toteuttamisessa voidaan hyödyntää oikeudellista ja hallinnollista asiantuntija-apua. Julkishallinnon uudistukset ovat erityisen mutkikkaita, mikä johtuu tarvittavien muutosten laajuudesta ja tarpeesta ottaa toimintaan mukaan useita ministeriöitä. On myös tehtävä keskeisiä uudistuksia, kuten laadittava uusi virkamieslaki. Vuoden 1996 sosiaalistaloudellisen kestävän kehityksen edistämistä ja yritysten kilpailukyvyn vahvistamista koskevassa ohjelmassa keskitytään seuraaviin kolmeen tärkeimpään alaan: julkisen rahoituksen ja rahoitusalan uudistuksen tukeminen (3,1 miljoonaa) • • yritysalan kehittämisen tukeminen (3,1 miljoonaa) • henkilöstöresurssien ja sosiaalisen kehityksen tukeminen (2 miljoonaa ecua). Euroopan sisäisiä verkkoja ja perusrakenteiden liittämistä EU:n verkkoihin koskevien ohjelmien avulla pyritään vastaamaan suhteellisen vähäisten käytettävissä olevien rahavarojen aiheuttamiin ongelmiin. Vuoden 1996 ohjelma koskee liikenne-ja tietoliikenneministeriön teknisen tuen tärkeimpiä tarpeita, ja siinä keskitytään kansallisen liikennepolitiikan suunnitteluun. Liittymistä valmistelevien toimenpiteiden laaja tavoite on valmistella instituutioita, järjestöjä ja perusrakenteita EU-jäsenyyttä varten. Phare-ohjelman liikennetuki kohdistetaan näin ollen kolmen erityistavoitteen saavuttamiseen, nimittäin kansallisen liikennepolitiikan laatimiseen, lakien, asetusten, hallinnollisten määräysten alan rakenneuudistukseen. Tavoitteena on liikenteeseen sovellettujen normien yhdenmukaisuutta Euroopan normien kanssa. standardien lisätä lähentämiseen sekä ja Italian (18 prosenttia), raja-alueiden ja Slovenian välisessä vuosien 1999 raja- - Lopuksi raja-alueiden ja alueyhteistyöohjelmassa keskitytään parantamaan (33 prosenttia), perusrakenteita ympäristönsuojelua ja kehittämistä verkostoitumista (10 prosenttia), kulttuuriyhteistyötä (4 prosenttia) ja ohjelman hallintoa (5 prosenttia). Itävallan kanssa toteutettavan ohjelman painopistealueet ovat fa1oudellinen kehittäminen (40 prosenttia), perusrakenteet ja liikenne (25 prosenttia), ympäristö (26 prosenttia), henkilöstöresurssien kehittäminen (3 prosenttia) ja tekninen tuki (6 prosenttia). 1995 liikenteen talouskehitystä henkilöstöresurssien prosenttia), (30 86 Phare-ohjelman saavutukset ja tuotantoalan rahoituksessa on keskitytty Toiminnassa rakennemuutokseen edistämällä yksityistämistä ja yritysten rakenneuudistusta sekä elvyttämällä rahoitusalaa. Tänä ajanjaksona talouden siirtymäkautta on tuettu 69 miljoonalla eculla. Merkittävästi määrärahoja on myönnetty myös Tempus-ohjelmalle, joka on auttanut Slovenian tutkijoita sekä tieteen ja teknologian parissa toimivia tiivistämään yhteistyötään EU:n yliopistojen kanssa. Tämä on tärkeää pienelle avoimelle yhteiskunnalle, jonka talouskasvu on yleisesti vientivoittoista ja jonka suhteellisena etuna on alhaiset työvoimakustannukset omaava huipputeknologian tuotanto. Phare-ohjelmasta on tuettu huomattavasti yksityisen sektorin kehittämistä, mukaan lukien yksityistäminen, investoinnit ja vienninedistäminen sekä rakennemuutos. Tämä toiminta jatkui vuonna 1996. Phare-ohjelmasta pk-yritysten kehittämiseen myönnetyillä määrärahoilla on tuettu maakuntien pieniä ja keskisuuria yrityksiä, tarjottu teknistä tukea ministeriöiden tasolla pk-yritysten takuurahaston perustamiseksi ja toteutettu aluekehityshanke Zasavjen alueella, mukaan lukien alueen viiden suurimman kunnan yhteistyö. Parhaillaan toteutetaan toimenpiteitä matkailualan pk-yritysten kehittämiseksi. Lisäksi Mariborin alueella on aloitettu alueelliseen kehittämiseen liittyvä pilottihanke, johon liittyy Mariborin aluekehitysvirastolle ja Mariborin kauppakamarille myönnetty tuki. Phare-ohjelmasta on tuettu verojärjestelmän uudistamista, minkä ansiosta Slovenian hallitus pystyi maaliskuussa 1996 luomaan valtiovarainministeriöön yhtenäisen verohallinto-järjestelmän. pankkien pyritään maksujärjestelmää, ja otettiin käyttöön tammikuussa 1996 hyväksyttiin tullikoodeksi, joka on yhdenmukainen Euroopan unionin tullikoodeksin kanssa. edistämään Lisäksi uutta ja 87 Yksityistämisohjelma Edellä mainitun yksityistämisen yhteydessä Phare-ohjelmasta on tuettu eri aloja, mukaan lukien • Kansallisen yksityistämisviraston tukeminen. Alunperin tuen tavoitteena oli löytää ulkomaisia sijoittajia. Hallituksen mielestä osakkeiden lunastukseen perustuva yksityistäminen oli kuitenkin järkevämpää, jolloin painopiste siirtyi tähän järjestelmään sisällytettävien 1 500 yrityksen yksilöimiseen ja arvioimiseen. Tämä oli suuri urakka, ottaen huomioon yritysrekisterien ja yrityksistä käytettävissä olevien tietojen epäluotettavuuden. • Kansalaisille yritysten suunnattu osakkeita. Kampanjan tiedotuskampanja osoittautui korvaamattoman arvokkaaksi, koska suurin osa Slovenian kansalaisista oli oikeutettu lunastamaan yksityistettävien toteutettiin osakkeenomistajien koulutusohjelma, jossa selvitettiin yhdeksässä televisio- ohjelmassa osakkaiden oikeuksia ja velvollisuuksia. Kampanjan yhteydessä perustettiin myös puhelintietopalvelu, joka palveli päivittäin 400 soittajaa, ja julkaistiin kuukausitiedotetta, jota jaettiin 640 000 lukijalle. Tiedote on nykyisin lähteeksi omavarainen osakemarkkinoiden kehityksestä ja yksityistämisestä. Tiedotuskampanjan arvoa voitiin mitata mielipidetiedustelujen avulla ja tarkastelemalla sitä, miten osakkeita lunastaneiden kansalaisten määrä lisääntyi. se on osoittautunut hyödylliseksi jälkeen tiedon ja Rakenneuudistuksen yhteydessä Phare-ohjelmasta on • • autettu määrittämään politiikkaa alakohtaisten tutkimusten myötä, jotka ovat olleet perustana kansallisen teollisuuden kchittämisviraston konkreettisille ehdotuksille rahoitettu EBRD:n kanssa Turn-Around Management -ohjelmaa, josta avustetaan elinkelpoisuutensa ja toimintaa tehostamaan yrityksiä kilpailullisessa markkinajärjestelmässä varmistamaan • koulutettu paikallisia hallintokonsultteja ja matkailun harjoittajia • edistetty paikallisia kehitysaloitteita rakenneuudistuksista eniten kärsivillä kaivos- ja teollisuusalueilla. Phare-ohjelmasta on rahoitettu useita alakohtaisia tutkimuksia (puu, teräs, tekstiilit, nahka, kemikaalit, paperi, koneet ja laitteet), joiden avulla pystyttiin vertailemaan hyödyllisellä tavalla nykyisiä käytäntöjä ja suorituskykyä läntisiin standardeihin. Tutkimuksista tuli näillä aloilla toimenpiteiden muotoilun perusta, ja hallitus käytti niitä marraskuussa teollisuuden julkaisemassaan kehitysstrategiassa. kansallisessa 1996 III Tilastokatsaus luvussa tarkastellaan Phare-ohjelman toimintaa sidottujen määrärahojen Tässä perusteella toimiala-ja maakohtaisesti. Suurin osa Phare-ohjelmista on yhtenäisiä eli niissä käsitellään useita toisiaan täydentäviä aloja tai tehtäviä. Tämä on erityisen ongelmallista alaluokituksia tarkasteltaessa. Jos ohjelmat ovat monitahoisia (esimerkiksi yleiset tekniset välineet aikaisempina vuosina), ne on sisällytetty kohtaan "Muut". Muussa tapauksissa alakohtainen toimialan mukaisesti. Tämän jaottelun vuoksi ci aina voida havaita kunkin yksittäisen toimialan tosiasiallista merkitystä talousarvion kannalta (ympäristö on esimerkiksi aliarvioitu tässä luokituksessa, kuten edellä on mainittu), mutta se on tästä huolimatta paras vaihtoehto laaja-alaisille aikasarjoille. tehty ohjelmaan sisältyvän luokittelu on tärkeimmän Maakohtaiset määrärahat on sidottu erityisistä kansallisista ohjelmista. Niissä ei kuvastu täysimääräisesti yksittäisen valtion saama tuki, koska Phare-ohjelmasta pyritään vastaamaan kumppanuusmaiden tarpeisiin myös laaja-alaisten ja monen maan välisten ohjelmien avulla. 89 Albania Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä Hallinnon uudist. , julkishallinto, lainsaad. yhdentam. , kuluttajansuoja Maatalouden uudistaminen Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Hataapu Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus Ymparisto ja ydinturvallisuus Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym. ) Yhteensa 0 15 0 60 1,2 0 4,4 35 0 4,4 120 1,2 10 0 10 2,5 3,3 0 42 6 0 75 4,6 5 0 7 2,4 0 23 0 7 0 49 0 0 0 0 3,5 0 34 43,5 0 7 88 8,8 1,7 0 0 4 1,5 37 0 0 0 53 14. 6 31,7 0 77 13. 6 4,8 98,4 120,5 13 11,4 385 vfi Bosnia-Hertsegovina Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä Hallinnon uudist, julkish&!'into, lainsaad. yhdentam. , kuluttajansuoja Maatalouden uudistaminen Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Hataapu Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus Ymparisto ja ydinturvallisuus Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym. ) Yhteensa 0 0 0 37,3 0 0 0 0 0 0 37,3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 9 0 0 125 1 0 0 3 0 2 140 9 0 0 162,3 1 0 0 3 0 2 177,3 Bulgaria Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä Hallinnon uudist. , julkishallinto, lainsaad. yhdentam. , kuluttajansuoja Maatalouden uudistaminen Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Hataapu Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus Ymparisto ja ydinturvallisuus Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym. ) Yhteensa 0 51 0 25 13 38,3 26 52,5 17,5 0 223,3 16 0 0 0 17,5 10,8 13,9 11 14,5 1,5 85,2 1,2 0 1,2 0 12 5 62,6 3 0 0 85 2 5 0 0 21 7 48 0 0 0 83 2 0 1,5 0 12 6 40 1 0 0 62,5 21,2 56 2,7 25 75,5 67,1 190,5 67,5 32 1,5 539 Tsekin tasavalta Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä Hallinnon uudist. , julkishallinto, lainsaad. yhdentam. , kuluttajansuoja Maatalouden uudistaminen Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Hataapu Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus Ymparisto ja ydinturvallisuus Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym. ) Yhteensa 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 8 0 9 27 8 8 60 11 4,5 0 0 5,5 0 25 0 14 0 60 7 0 0 0 8 0 91 1 2 1 110 0 0 0 0 7,5 5 34 7,5 0 0 54 18 4,5 0 0 29 5 159 35,5 24 9 284 Viro Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä Hallinnon uudist. , julkishallinto, lainsaad. yhdentam. , kuluttajansuoja Maatalouden uudistaminen Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Hataapu Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus Ymparisto ja ydinturvallisuus Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehitys, tyOHisyys ja kansanterveys Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym. ) Yhteensa 0 0 0 0 1 0 0 0 0 9 10 0 0 0 0 1,5 0 0 0 0 10,5 12 0 0 0 0 4,5 2,5 6 8 0 1,5 22,5 2,8 0 0 0 4,2 0 5 9,1 2,9 0 24 25,3 3 0 0 4 1 18,3 9 0 1,2 61,8 28,1 3 0 0 15,2 3,5 29,3 26,1 2,9 22,2 130,3 ^Q N Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä Hallinnon uudist. , julkishallinto, lainsaad. yhdentam. , kuluttajansuoja Maatalouden uudistaminen Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Hataapu Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus Ymparisto ja ydinturvallisuus Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym. ) Yhteensa 0 0 0 10 0 0 0 0 0 0 10 0 0 0 25 0 0 0 0 0 0 25 2 0 0 23 0 0 0 0 0 0 25 0 0 0 25 0 0 0 0 0 0 25 4,1 3,9 0 0 2 0 10 4,8 0 0,2 25 6,1 3,9 0 83 2 0 10 4,8 0 0,2 110 Unkari Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä Hallinnon uudist. , julkishallinto, lainsaad. yhdentam. , I Maatalouden uudistaminen Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Hataapu Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus Ymparisto ja ydinturvallisuus Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueellisel Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym. ) Yhteensa kuluttajansuoja t toimenpiteet \J±J Latvia t/0 Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) Hallinnon uudist. , julkishallinto, lainsaad. yhdentam. , I Maatalouden uudistaminen Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Hataapu Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus Ymparisto ja ydinturvallisuus Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueellisel Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym. ) Yhteensa kuluttajansuoja t toimenpiteet 22,5 38 0 0 45,5 47 8,3 111,5 29 5 306,8 1,5 30,5 0 0 26 0 0 31 10 0 99 0 0 0 0 24 15,5 29 16,5 0 0 85 3 10 0 0 16 12 36 11 2 2 92 18,5 0 0 0 10 0 26 46,5 0 0 101 45,5 78,5 0 0 121,5 74,5 99,3 216,5 41 7 683,8 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 0 0 0 0 1,5 0 0 0 0 13,5 15 0 0 0 0 2 0 0 0 0 16 18 0 0 0 0 5 5,5 0 14,5 0 4,5 29,5 1,3 0 0 0 2 0 9,2 10,8 9,2 0 32,5 16 0,8 0 0 3,6 1,1 7,1 6,1 2,4 0 37 17,3 0,8 0 0 14,1 6,6 16,3 31,4 11,6 34 132 Liettua Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä Hallinnon uudist. , julkishallinto, lainsaad. yhdentam. , kuluttajansuoja Maatalouden uudistaminen Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Hataapu Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus Ymparisto ja ydinturvallisuus Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym. ) Yhteensa 0 0 0 0 1,5 0 0 9,5 0 9 20 0 0 0 0 2,5 0 0 0 0 22,5 25 0 0 0 0 6 1 16,5 14,5 0 1 39 5,5 0 0 0 3,5 0 19 9,6 4,4 0 42 12,8 4,5 0,5 0 5,7 2,5 16,6 7. 7 2,8 0 53 18,3 4,5 0,5 0 19,2 3,5 52,1 41,3 7,2 32,5 179 Puola r Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä Hallinnon uudist. , julkishallinto, lainsaad. yhdentam. , kuluttajansuoja Maatalouden uudistaminen Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Hatdapu Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus Ymparisto ja ydinturvallisuus Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym. ) Yhteensa 26,7 135 0 0 59,3 75 42,4 191,2 45,2 3 577,8 32 30 0 0 45 0 63 28 0 27 225 21,5 2,5 0 0 39 12 93,8 31 9 0 208,8 2 13 0 0 37 22 91 9 0 0 174 0 14 0 0 30 5 117 37 0 0 203 82,2 194,5 0 0 210,3 114 407,2 296,2 54,2 30 1388,5 Romania Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä Hallinnon uudist. , julkishallinto, lainsaad. yhdentam. , kuluttajansuoja Maatalouden uudistaminen Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Hataapu Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus Ymparisto ja ydinturvallisuus Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym. ) Yhteensa 0 66 0 71,8 23 5 9 45 40 42 301,8 10 5 0 9,9 18 0 0 70 0 27 139,9 9,6 0 5 0 37 0 25 23,4 0 0 100 0 10 0 0 18 0 38 0 0 0 66 0 0 0 0 23 8,4 75,5 8 0 3,5 118,4 19,6 81 5 81,7 119 13,4 147,5 146,4 40 72,5 726,1 (JJ Slovakia Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä Hallinnon uudist. , julkishallinto, lainsaad. yhdentam. , kuluttajansuoja Maatalouden uudistaminen Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Hataapu Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus Ymparisto ja ydinturvallisuus Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym. ) Yhteensa 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 0 0 5 0 5 19 3 5 40 4 5 0 0 9 0 6,5 5 5,5 5 40 5 2,6 0,5 0 5 1 8,2 18,7 4,4 0,6 46 0 0 0 0 4,5 0 0 0 0 0 4,5 9 10,6 0,5 0 23,5 1 19,7 42,7 12,9 10,6 130,5 Slovenia Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä Hallinnon uudist. , julkishallinto, lainsaad. yhdentam. , kuluttajansuoja Maatalouden uudistaminen Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Hataapu Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus Ymparistfi ja ydinturvallisuus Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym. ) Yhteensa 0 0 0 0 2,3 0 0 0 0 6,7 9 0 0 0 0 3,5 0 0 0 0 7,5 11 0 0 0 0 5,5 0 6 12,5 0 0 24 0 0 0 0 2,6 0 7,4 3 4,4 7,6 25 8,3 0 0 0 1,3 0 3,9 6,6 2 0 22 8,3 0 0 0 15,2 0 17,3 22,1 6,4 21,8 91 t Q Monen maan väliset ohjelmat "^ Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä Hallinnon uudist. , julkishallinto, lainsaad. yhdentam. , kuluttajansuoja Maatalouden uudistaminen Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Hataapu Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus Ymparisto" ja ydinturvallisuus Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym. ) Yhteensa 12,5 0 0 51 73,4 69,5 35 33,8 0 1,5 276,7 10 0 0 0 20,8 20 24 37,3 0 0 112 25 0 0 0 13 13 31 4 0 0 86 0 0 0 0 8,5 20 70,5 5 0 0 104 22 0 0 0 5 10 39 49 0 0,5 125,5 69,5 0 0 51 120,7 132,5 199,5 129,1 0 2 704,2 Muut ohjelmat Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä Hallinnon uudist. , julkishallinto, lainsaad. yhdentam. , kuluttajansuoja Maatalouden uudistaminen Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Hataapu Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus Ymparisto ja ydinturvallisuus Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym. ) Yhteensa 0 0 5 37,7 7,3 20 0 0 0 73,8 143,8 0 0 10 0 9,9 0 0 0 0 54,4 74,3 7 0 10 0 7 23 2 21 6 43,1 119,1 2 0 10 0 17,8 20 0 106 20 67,4 243,2 32 0 21,7 0 12,9 15 0 0 10,5 70,1 162,2 41 0 56,7 37,7 54,9 78 2 127 36,5 308,8 742,6 Tsekkoslovakia Myönnetty rahoitus sektoreittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä Hallinnon uudist. , julkishallinto, lainsaad. yhdentam. , kuluttajansuoja •' Maatalouden uudistaminen Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Hataapu Yleissivistava ja ammatillinen koulutus, tutkimus Ymparisto ja ydinturvallisuus Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektori, rahoitusala, yhtenaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehitys, tyollisyys ja kansanterveys Muut (monialainen, yleinen tekninen apu ym. ) Yhteensa 0 0 4 0 38 35 21 70 15 50 233 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 4 0 38 35 21 70 15 50 233 (Huom. vuodesta 1993 lähtien Phare-rahoitus osoitettiin erikseen Tsekin tasavallalle ja Slovakialle) FINNISH Hallinnon uudist. , julkishallinto, lainsääd. yhdentäm. , kuluttajansuoja Myönnetty rahoitus maittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) Albania Bosnia-Hertsegovina Bulgaria Tsekin tasavalta Viro Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Monen maan vaiiset ohjelmat Muut ohjelmat Yhteensa iS 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 0 0 0 0 0 0 22,5 0 0 26,7 0 0 0 12,5 0 61,6 1,2 0 16 0 0 0 1,5 0 0 32 10 0 0 10 0 70,7 4,6 0 1,2 11 0 2 0 0 0 21,5 9,6 4 0 25 7 85,9 0 0 2 7 2,8 0 3 1,3 5,5 2 0 5 0 0 2 30,6 8,8 9 2 0 25,3 4,1 18,5 16 12,8 0 0 0 8,3 22 32 125. 2 14,6 9 21,2 18 28,1 6,1 45,5 17,3 18,3 82,2 19,6 9 8,3 69,5 41 407,7 Maatalouden uudistaminen Myönnetty rahoitus maittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) Albania Bosnia-Hertsegovina Bulgaria Tsekin tasavalta Viro Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Monen maan väliset ohjelmat Muut ohjelmat Yhteensä i b b 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 15 0 51 0 0 0 38 0 0 135 66 0 0 0 0 305 10 0 0 0 0 0 30,5 0 0 30 5 3 0 0 0 78,5 5 0 0 4,5 0 0 0 0 0 2,5 0 5 0 0 0 17 0 0 5 0 0 0 10 0 0 13 10 2,6 0 0 0 40,6 1,7 0 0 0 3 3,9 0 0,8 4,5 14 0 0 0 0 0 27,9 31,7 0 56 4,5 3 3,9 78,5 0,8 4,5 194,5 81 10,6 0 0 0 469 Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Myönnetty rahoitus maittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) Albania Bosnia-Hertsegovina Bulgaria Tsekin tasavalta Viro Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Monen maan vaiiset ohjelmat Muut ohjelmat Yhteensa 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 5 5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10 10 0 0 1,2 0 0 0 0 0 0 0 5 0 0 0 10 16,2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0,5 0 0 10 10,5 0 0 1,5 0 0 0 0 0 0,5 0 0 0 0 0 21,7 23,7 0 0 2,7 0 0 0 0 0 0,5 0 5 0,5 0 0 56,7 65,4 Hätäapu Myönnetty rahoitus maittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) Albania Bosnia-Hertsegovina Bulgaria Tsekin tasavalta Viro Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Monen maan vdliset ohjelmat Muut ohjelmat YhteensM 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 60 37,3 25 0 0 10 0 0 0 0 71,8 0 0 51 37,7 292,8 10 0 0 0 0 25 0 0 0 0 9,9 0 0 0 0 44,9 7 0 0 0 0 23 0 0 0 0 0 0 0 0 0 30 0 0 0 0 0 25 0 0 0 0 0 0 0 0 0 25 0 125 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 125 77 162,3 25 0 0 83 0 0 0 0 81,7 0 0 51 37,7 517,7 -^ 0 f. , Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, tutkimus Myönnetty rahoitus maittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) Albania Bosnia-Hertsegovina Bulgaria Tsekin tasavalta Viro Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Monen maan vaiiset ohjelmat Muut ohjelmat Yhteensa 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 1,2 0 13 0 1 0 45,5 1,5 1,5 59,3 23 0 2,3 73,4 7,3 229 2,5 0 17,5 8 1,5 0 26 2 2,5 45 18 5 3,5 20,8 9,9 162,2 2,4 0 12 5,5 4,5 0 24 5 6 39 37 9 5,5 13 7 169,9 3,5 0 21 8 4,2 0 16 2 3,5 37 18 5 2,6 8,5 17,8 147,1 4 1 12 7,5 4 2 10 3,6 5,7 30 23 4,5 1,3 5 12,9 126,4 13,6 1 75,5 29 15,2 2 121,5 14,1 19,2 210,3 119 23,5 15,2 120,7 54,9 834,7 Ympäristö ja ydinturvallisuus Myönnetty rahoitus maittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) Albania Bosnia-Hertsegovina Bulgaria Tsekin tasavalta Viro Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Monen maan vaiiset ohjelmat Muut ohjelmat Yhteensa o 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 0 0 38,3 0 0 0 47 0 0 75 5 0 0 69,5 20 254,8 3,3 0 10,8 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 20 0 34,1 0 0 5 0 2,5 0 15,5 5,5 1 12 0 0 0 13 23 77,5 0 0 7 0 0 0 12 0 0 22 0 1 0 20 20 82 1,5 0 6 5 1 0 0 1,1 2,5 5 8,4 0 0 10 15 55,5 4,8 0 67,1 5 3. 5 0 74,5 6,6 3,5 114 13,4 1 0 132,5 78 503,9 Infrastruktuuri (energia, liikenne, tietoliikenne) Myönnetty rahoitus maittain 1990 (miljoonaa ecua) 1996 0 L-) Albania Bosnia-Hertsegovina Bulgaria Tsekin tasavalta Viro Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Monen maan väliset ohjelmat Muut ohjelmat Yhteensä 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä 4,4 0 26 0 0 0 8,3 0 0 42,4 9 0 0 35 0 125,1 0 0 13,9 9 0 0 0 0 0 63 0 5 0 24 0 114,9 23 0 62,6 25 6 0 29 0 16,5 93,8 25 6,5 6 31 2 326,4 34 0 48 91 5 0 36 9,2 19 91 38 8,2 7,4 70,5 0 457,3 37 0 40 34 18,3 10 26 7,1 16,6 117 75,5 0 3,9 39 0 424,4 98,4 0 190,5 159 29,3 10 99,3 16,3 52,1 407,2 147,5 19,7 17,3 199,5 2 1448 Yksityissektori, rahoitusala, yhtenäiset alueelliset toimenpiteet Myönnetty rahoitus maittain 1990 (miljoonaa ecua) 1996 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä ^ <Tï Albania Bosnia-Hertsegovina Bulgaria Tsekin tasavalta Viro Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Monen maan vdliset ohjelmat Muut ohjelmat Yhteensa 35 0 52,5 0 0 0 111,5 0 9,5 191,2 45 0 0 33,8 0 478,5 42 0 11 27 0 0 31 0 0 28 70 19 0 37,3 0 265,3 0 0 3 0 8 0 16,5 14,5 14,5 31 23,4 5 12,5 4 21 153,4 43,5 0 0 1 9,1 0 11 10,8 9,6 9 0 18,7 3 5 106 226,7 0 3 1 7,5 9 4. 8 46,5 6,1 7. 7 37 8 0 6. 6 49 0 186,2 120,5 3 67,5 35,5 26,1 4,8 216,5 31,4 41,3 296,2 146,4 42,7 22,1 129,1 127 1310 Sosiaalinen kehitys, työllisyys ja kansanterveys Myönnetty rahoitus maittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä Albania Bosnia-Hertsegovina Bulgaria Tsekin tasavalta Viro Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Monen maan vaiiset ohjelmat Muut ohjelmat Yhteensa 0 0 17,5 0 0 0 29 0 0 45,2 40 0 0 0 0 131,7 6 0 14,5 8 0 0 10 0 0 0 0 3 0 0 0 41,5 7 0 0 14 0 0 0 0 0 9 0 5,5 0 0 6 41,5 0 0 0 2 2,9 0 2 9. 2 4,4 0 0 4,4 4,4 0 20 49,3 0 0 0 0 0 0 0 2,4 2,8 0 0 0 2 0 10,5 17,7 13 0 32 24 2,9 0 41 11,6 7,2 54,2 40 12,9 6,4 0 36,5 281,7 Muut Myönnetty rahoitus maittain 1990 -1996 (miljoonaa ecua) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä ft Albania Bosnia-Hertsegovina Bulgaria Tsekin tasavalta Viro Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Monen maan vaiiset ohjelmat Muut ohjelmat Yhteensa" 4,4 0 0 0 9 0 5 13,5 9 3 42 0 6,7 1,5 73,8 167,9 0 0 1,5 8 10,5 0 0 16 22,5 27 27 5 7,5 0 54,4 179,4 0 0 0 0 1,5 0 0 4,5 1 0 0 5 0 0 43,1 55,1 7 0 0 1 0 0 2 0 0 0 0 0,6 7,6 0 67,4 85,6 0 2 0 0 1,2 0,2 0 0 0 0 3,5 0 0 0,5 70,1 77,5 11. 4 2 1,5 9 22,2 0,2 7 34 32. 5 30 72,5 10,6 21,8 2 308,8 565,5 ISSN 1024-4492 KOM(98) 178 lopullinen ASIAKIRJAT FI 11 17 Luettelonumero : CB-CO-98-178-FI-C ISBN 92-78-32360-8 lùiroopun yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg ic?3