title: 98/263/EG: Rådets beslut av den 30 mars 1998 om principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och villkoren i anslutningspartnerskapet med Republiken Lettland

eurovoc_concepts:
EU programme
Latvia
accession to the European Union
cooperation policy

text: 23. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 121/21 RÅDETS BESLUT av den 30 mars 1998 om principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och villkoren i anslutningspartnerskapet med Republiken Lettland (98/263/EG) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättande av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 om stöd till ansökarstaterna inom ramen för föranslutningsstrategin och särskilt om upprät- tande av anslutningspartnerskap (1), särskilt artikel 2 i denna, I kommissionens yttrande gavs en objektiv analys av Republiken Lettlands förberedelser för medlemsskap och det fastställdes ett antal prioriterade områden där ytterli- gare insatser bör göras. För att förbereda medlemsskap bör Republiken Lettland inrätta ett nationellt program för antagande av gemen- skapens regelverk. I detta program bör en tidsplan anges för att uppnå de prioriteringar och mellanliggande mål som fastställs i anslutningspartnerskapet. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. med beaktande av kommissionens förslag, och Artikel 1 med beaktande av följande: Europeiska rådet uttalade vid sitt möte i Luxemburg att anslutningspartnerskap är ett nytt instrument som utgör kärnan i den förstärkta strategin inför anslutningen. Enligt förordning (EG) nr 622/98 skall rådet med kvalifi- cerad majoritet och på förslag av kommissionen besluta om de principer, prioriteringar, mellanliggande mål och villkor som ingår i de enskilda anslutningspartnerskapen, så som de kommer att föreläggas varje kandidatland, samt om efterföljande betydande anpassningar som är tillämpliga på dem. Gemenskapens stöd är villkorat av att väsentliga faktorer uppfylls, och särskilt av att åtagandena i Europaavtalen respekteras och av att det sker framsteg i uppfyllandet av Köpenhamnskriterierna. Om en väsentlig faktor saknas får rådet, genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen, vidta lämpliga åtgärder avseende allt stöd inför anslutningen. Europeiska rådet i Luxemburg beslutade att genomföran- det av anslutningspartnerskapet och framstegen med att anta gemenskapens regelverk kommer att granskas inom Europaavtalsorganen. I enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98 skall de principer, prioriteringar, mellanliggande mål och vill- kor som ingår i Republiken Lettlands anslutningspartner- skap anges i bilagan till denna förordning, vilken utgör en integrerande del av detta beslut. Artikel 2 Genomförandet av anslutningspartnerskapet skall gran- skas inom Europaavtalsorganen och rådets lämpliga organ till vilka kommissionen regelbundet skall rappor- tera. Artikel 3 Detta beslut skall träda i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Utfärdat i Bryssel den 30 mars 1998. På rådets vägnar M. BECKETT Ordförande (1) EGT L 85, 20. 3. 1998, s. 1. L 121/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 4. 98 BILAGA LETTLAND 1. Mål Syftet med anslutningspartnerskapet är att inom en och samma ram fastställa de prioriterade verksamhets- områden som anges i kommissionens yttrande om Lettlands ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, de finansiella medlen för att hjälpa Lettland att förverkliga dessa prioriteringar samt villkoren för detta stöd. Anslutningspartnerskapet kommer att utgöra en ram för ett antal politiska instrument som kommer att användas för att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för medlemskap. Hit hör bland annat det nationella program för antagandet av gemenskapens regelverk som skall antas av Lettland, den gemen- samma utvärderingen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, pakten mot organiserad brottslighet och vägledningen till den inre marknaden. Dessa instrument är alla olika och kommer att utarbetas och genomföras på olika sätt. De kommer inte att utgöra en integrerande del av detta partnerskap men de prioriteringar de innehåller kommer att vara förenliga med partnerskapet. 2. Principer De viktigaste prioriterade områden som fastställts för varje kandidatland rör landets förmåga att uppfylla Köpenhamnskriterierna, enligt vilka det för medlemskap krävs följande: — Kandidatlandet skall ha stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättig- heter samt respekt för och skydd av minoriteter. — En fungerande marknadsekonomi liksom kapacitet att hantera det konkurrenstryck och de marknads- krafter som råder inom unionen. — Förmåga att uppfylla de skyldigheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till den politiska, ekonomiska och monetära unionens mål. Vid sitt möte i Madrid underströk Europeiska rådet att kandidatländerna måste anpassa sina administrativa strukturer för att kunna tillämpa gemenskapspolitiken på ett friktionsfritt sätt efter anslutningen. Vid sitt möte i Luxemburg framhöll Europeiska rådet att införlivandet av gemenskapens regelverk med lagstift- ningen är nödvändig, men inte i sig tillräcklig. Det är nödvändigt att tillse att regelverket verkligen tillämpas. 3. Prioriteringar och mellanliggande mål Av kommissionens yttranden och rådets behandling av dessa har framgått hur stora ansträngningar kandidatländerna måste göra på vissa områden för att förbereda sig för anslutningen. Det har också bedömts att inget kandidatland för närvarande helt uppfyller Köpenhamnskriterierna. Denna situation kommer att göra det nödvändigt att fastställa olika etapper med prioriteringar med angivande, för varje prioritering, av bestämda mål vilka skall fastställas i samarbete med de berörda länderna. Uppnåendet av dessa mål kommer att påverka vilken grad av bistånd som beviljas, hur förhandlingarna med vissa länder utvecklas och inledandet av förhandlingar med andra länder. Prioriteringarna och mellanliggande mål har delats upp i två grupper, de på kort sikt och de på lång sikt. Som kortsiktiga betecknas de prioriteringar och mellanliggande mål som Lettland realistiskt sett kan förväntas uppnå under 1998 eller beträffande vilka Lettland i vart fall kan förväntas göra betydande framsteg inom samma frist. Med hänsyn till den korta tidsfristen och den administrativa kapacitet som fordras för att genomföra dem har endast ett mindre antal prioriteringar fastställts på kort sikt. Prioriteringarna under medellång sikt förväntas ta över ett år att uppnå, även om arbetet med dem kan och bör inledas under 1998. Lettland kommer att uppmanas att till slutet av mars utarbeta ett nationellt program för antagandet av gemenskapens regelverk som bör innehålla en tidsplan för genomförandet av dessa prioriteringar och mellanliggande mål och, i de fall det är möjligt och relevant, uppgift om behovet av personella och finansiella resurser. Av anslutningspartnerskapet kommer att framgå att Lettland måste ta itu med alla de frågeställningar som tas upp i yttrandet. Det kommer också att framhållas att det inte är tillräckligt att genomföra gemenskapens regelverk; det är dessutom nödvändigt att se till att regelverket faktiskt tillämpas i enlighet med de standarder som gäller inom unionen. På alla de områden som är förtecknade nedan krävs trovärdigt och effektivt genomförande av gemenskapens regelverk. 23. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 121/23 Med ledning av kommissionens yttrande och rådets behandling av detta har följande prioriteringar och mellanliggande mål, på kort respektive medellång sikt, fastställts för Lettland. 3. 1 P r i o r i t e r i n g a r p å k o r t s i k t ( 1 9 9 8 ) Politiska kriterier: Åtgärder för att göra naturalisationsförfarandena enklare så att icke-medborgare, inbegripet statslösa barn, kan bli bättre integrerade, och för att förbättra utbildningen i lettiska för icke-lettisktalande. Ekonomiska reformer: Fastställande av prioriteringar på medellång sikt inom den ekonomiska politiken och gemensam utvärdering inom ramen för Europaavtalet, påskyndande av en marknadsorienterad omstrukture- ring av företagen, särskilt genom slutförande av privatiseringsprocessen, fortsatt förstärkning av banksek- torn, modernisering av jordbrukssektorn och inrättande av ett fastighets- och egendomsregister. Förstärkning av den instituionella och administrativa kapaciteten: Ytterligare strukturreformer av den offentliga förvaltningen behövs, särskilt av tull- och skatteförvaltningen, kapacitet för finansiell kontroll, förstärkning av jordbruksministeriet och fastställande av en utbildningsstrategi för rättsväsendet, förstärk- ning av de veterinärmedicinska och fytosanitära förvaltningarna, särskilt vad gäller resurserna vid de yttre gränserna, förstärkning av institutionerna på miljöområdet och påbörjande av arbetet med att upprätta de strukturer som krävs för regional- och strukturpolitiken. Den inre marknaden: Detta omfattar ytterligare anpassning på områdena intellektuell och industriell äganderättigheter, offentlig upphandling, finansiella tjänster, konkurrens, statligt stöd och indirekt beskatt- ning, antagande av en lag om statligt stöd och ökad insyn genom förbättring av förteckningen över statliga stöd samt förstärkning av den nya myndigheten med ansvar för konkurrensbegränsande samverkan. Rättsliga och inrikes frågor: Detta omfattar ytterligare ansträngningar för att genomföra åtgärder för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet och för att fortsätta reformen av rättsväsendet. Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning, fastställande av detaljerade anpassningsprogram och genom- förandestrategier rörande enskilda rättsakter. Planering och inledande av genomförandet av dessa program och strategier. 3. 2 P r i o r i t e r i n g a r p å m e d e l l å n g s i k t Politiska kriterier: Påskyndad integration av icke-medborgare genom enklare naturalisationsförfaranden, även för statslösa barn. Ekonomiska reformer: Konsolidering av privatiseringsprocessen, förstärkning av marknadsanpassade omstruktureringar i företags-, finans- och banksektorerna, utveckling av en rättslig ram för den offentliga servicesektorn och för finansiella tjänster, förstärkning av konkurrenspolitiken. Ekonomisk politik: Regelbunden översyn av den gemensamma bedömningen inom ramen för Europaavtalen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, med fokus på uppfyllande av Köpenhamnskriterierna för medlemskap i unionen och gemenskapens regelverk rörande ekonomisk och monetär politik (samordning av den ekonomiska politiken, framläggande av konvergensprogram, undvikande av alltför stora underskott). Lettland förväntas inte införa euron omedelbart vid anslutningen, men förväntas dock föra en politik som syftar till faktisk konvergens i enlighet med unionens mål beträffande ekonomisk och social sammanhållning och till nominell konvergens som är förenlig med slutmålet, införandet av euron. Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Förstärkning av gemenskapens lagstift- ning om den inre marknaden och upprättande av institutioner som kan genomföra gemenskapens program för regional utveckling och gemenskapens jordbrukspolitik (inbegripet statistisk kompetens) inbegripet organ för bedrägeribekämpning, förstärkning av budgetprocessen och kapacitet för makroekonomiska prognoser, förbättring av rättsväsendets sätt att fungera, utbildning i gemenskapsrätt och dess tillämpning för tjänstemän inom rättsväsendet, förstärkning av institutioner med ansvar för rättsliga och inrikes frågor (för att se till att de får tillräcklig och välutbildad personal, särskilt poliser och gränsvakter samt personal i ministerier och domstolar), reformer av tull- och skatteförvaltningarna för att se till att de är redo att tillämpa gemenskapens regelverk och förstärkning av förvaltningarna med ansvar för livsmedelskontroll. Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat anpassning av lagstiftningen inom områdena tull, politik rörande den audiovisuella sektorn, statistik och finansiella tjänster, förbättring av strukturer för standardis- ering och bedömning av överensstämmelse samt upprättande av ett system för marknadsövervakning, och anpassning av den övergripande tekniska lagstiftningen om industriprodukter, ytterligare anpassning av konkurrenslagstiftningen, särskilt beträffande statligt stöd, förstärkning av de myndigheter som ansvarar för övervakningen av konkurrensbegränsande samverkan och statligt stöd, främjande av företagsutvecklingen, inbegripet små och medelstora företag, anpassning i förhållande till gemenskapens regelverk rörande telekommunikation, konsumentskydd och den inre marknaden för energi. L 121/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 4. 98 Rättsliga och inrikes frågor: Detta omfattar bland annat utvecklingen av effektiv gränsförvaltning, särskilt vid östgränsen, genomförande av invandringspolitiken och av asyl- och flyktinglagstiftning, anpassning till unionens viseringspolitik och slutförande av anpassningen till internationella konventioner, fortsatt kamp mot organiserad brottslighet (särskilt penningtvätt, narkotikahantering och människosmuggling) och kor- ruption, särskilt med sikte på Schengen-regelverket. Jordbruk: Detta omfattar bland annat anpassning till gemenskapens regelverk på jordbruksområdet (inbegripet veterinärmedicinska och fytosanitära frågor, särskilt vid yttre gränser), beaktande av jordbrukets miljöaspekter och den biologiska mångfalden, konsolidering av fastighetsstrukturen och utveckling av en landsbygdspolitik. Utveckling av kapaciteten att genomföra och säkerställa efterlevnaden av den gemen- samma jordbrukspolitiken, särskilt de grundläggande förvaltningsmekanismerna och administrativa struktu- rerna för övervakning av jordbruksmarknaderna och genomförande av strukturåtgärder och åtgärder för utveckling av landsbygden, antagande och genomförande av veterinärmedicinska och fytosanitära krav, förbättring av vissa inrättningar för beredning av livsmedel och av anläggningar för provtagning och diagnosticering samt omstrukturering av jordbrukets livsmedelsindustri. Fiske: Utveckling av kapaciteten att genomföra och säkerställa efterlevnaden av den gemensamma fiskeripo- litiken. Transport: Ytterligare insatser för anpassning till gemenskapens regelverk, särskilt beträffande vägtransport av gods (tekniska regler och beskattning), sjöfart (säkerhet) och järnvägstransport och för att tillhandahålla nödvändiga investeringar i transportinfrastruktur, inte minst för utbyggnad av de transeuropeiska näten. Sysselsättning och sociala frågor: Utveckling av lämplig arbetsmarknadspolitik och gemensam översyn av denna politik som förberedelse för deltagande i samordningen inom unionen, anpassning av arbetslagstift- ningen och av lagstiftningen rörande hälsa och säkerhet i arbetet och utveckling av strukturerna för säkerställande av efterlevnaden, särskilt ett tidigt antagande av ramdirektivet om hälsa och säkerhet i arbetet, säkerställande av efterlevnaden av lika möjligheter för kvinnor och män, ytterligare utveckling av en aktiv och oberoende dialog mellan arbetsmarknadens parter, ytterligare utveckling av det sociala skyddet och vidtagande av åtgärder för att få folkhälsostandarderna i linje med unionens normer. Miljö: Detta omfattar utveckling av strukturer och kapacitet för övervakning och genomförandekontroll, fortgående planering och genomförande av tillnärmningsprogram rörande enskilda rättsakter. Särskild vikt bör läggas vid luftföroreningar och dricksvattens-, spillvattens- och avfallssektorerna. Miljöskyddskraven och vikten av en hållbar utveckling måste integreras i fastställandet och genomförandet av nationell sektoriell politik. Regionalpolitik och sammanhållning: Införande av en rättslig och administrativ ram samt en budgetram för en nationell politik som syftar till att på ett integrerat sätt utjämna de regionala skillnaderna, med sikte på deltagande i unionens strukturprogram efter anslutningen. 4. Programplanering Anslagen från Phare för perioden 1995–1997 uppgick till sammanlagt 112 miljoner ecu. Förutsatt att Phare-budgeten för den kvarvarande perioden godkänns kommer kommissionen att bekräfta anslagen för 1998 och 1999. Lettland kan dessutom komma i fråga för bidrag från de stödmedel för att hjälpa länderna att komma ikapp (catch-up-facility) som planerats för 1998. Finansieringsförslag kommer att läggas fram i enlighet med förordning (EEG) nr 3906/89. Samfinansiering med för Phares förvaltningskommitte´ kandidatländerna kommer systematiskt att krävas för alla investeringsprojekt. Det finansiella stödet från år 2000 och framåt kommer att omfatta jordbruksstöd och ett strukturpolitiskt instrument vars åtgärdspriori- teringar kommer att vara av liknande slag som sammanhållningsfondens. 5. Villkorlighet Gemenskapens stöd kommer att villkoras av att Lettland fullgör sina åtaganden enligt Europaavtalet liksom av fortsatta framsteg när det gäller uppfylla Köpenhamnskriterierna och av framsteg i genomförandet av detta anslutningspartnerskap. Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att besluta att tills vidare inställda det finansiella stödet på grundval av artikel 4 i förordning (EG) nr 622/98. 23. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 121/25 6. Övervakning Genomförandet av anslutningspartnerskapet kommer att övervakas inom Europaavtalets ram. Detta kommer att börja 1998, innan kommissionen för rådet lägger fram sin första ordinarie rapport om Lettlands framsteg som också omfattar genomförandet av anslutningspartnerskapet. Relevanta delar av anslutningspartnerskapet kommer att diskuteras i den behöriga underkommitte´n. Associeringskommitte´n kommer att behandla den allmänna utvecklingen, framsteg och problem vad gäller att uppfylla prioriteringarna och mellanliggande mål liksom mer specifika frågor som hänskjuts till kommitte´n från underkommitte´erna. Associeringskommitte´n kommer att rapportera till associeringsrådet och genomförandet av anslutningspartnerskapet. Phares förvaltningskommitte´ kommer att se till att finansieringsbesluten är förenliga med anslutningspart- nerskapen. Anslutningspartnerskapet kommer att ändras då så behövs i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98. Kommissionen kommer, före slutet av 1999 och därefter med regelbundna mellanrum, att föreslå att detta partnerskap ses över, med avseende på vilket rådet kommer att fatta ett formellt beslut. I denna översyn kommer att tas upp frågan om det, mot bakgrund av de framsteg som Lettland har gjort när det gäller att nå de mål som fastställs i detta partnerskap, finns ett behov av att ange ytterligare mellanliggande mål


title: WRITTEN QUESTION No. 963/98 by Josu IMAZ SAN MIGUEL to the Commission. Respect for minority languages

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
EU Member State
Eurostat
France
Slovakia
accession to the European Union
minority language
protection of minorities
rights of minorities

formats: html pdf print

text: C 310/150 EN Official Journal of the European Communities 9. 10. 98 (98/C 310/207) WRITTEN QUESTION E-0963/98 by Josu Imaz San Miguel (PPE) to the Commission (30 March 1998) Subject: Respect for minority languages On 9 and 10 March a delegation from the Commission, the Council of Europe and the OSCE visited Bratislava (Slovakia) for talks with the Slovak Government on the protection of minority languages in Slovakia. The Commission announced before the meeting that the aim was to reach agreement with the Slovak authorities on areas in which additional efforts will have to be made to ensure that the rights of minorities living in Slovakia are respected. The protection of minority languages is one of the rights and, in the talks and consultations under the Europe Agreement with the European Union, Slovakia has undertaken to see that this right is protected by means of legislation to respect minority languages. As a Member of the European Parliament who represents a constituency where a minority language › Basque › is spoken, I am delighted that the Commission is concerned about the situation of minority languages in the states that will begin the negotiation process and that respect for minority languages is an important condition for becoming a member of the Union. Can the Commission give details of the conclusions of the meeting in Bratislava? Does it think that respect for minority languages and the efforts to protect the rights of those who speak them are important conditions for progress in negotiations with Slovakia? Is the Commission also concerned about respect for minority languages in the 15 European Union Member States, especially France? What sort of measures will the Commission take to ensure respect for Basque, Occitan, Corsican, Breton and other minority languages spoken in France? What efforts is it considering to obtain France(cid:146)s signature to the Council of Europe(cid:146)s European charter for protection of languages? Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (28 April 1998) The European Council in Copenhagen (1993) decided that in order to become members of the Community, the candidate countries in Central and Eastern Europe must have achieved (cid:145)stability of institutions guaranteeing democracy, the rule of law, human rights and respect for and protection of minorities(cid:146). In its opinion on the Slovak application for Community membership of July 1997 which was endorsed by the European Council in Luxembourg, the Commission examined various aspects of the protection of minorities in Slovakia, including the protection of minority language rights. In response to the opinion, the Slovak Government submitted a memorandum in November 1997 to the Commission, the Organisation for Security and Cooperation in Europe (OSCE) and the Council of Europe, listing the legal and constitutional provisions in Slovakia touching on minority language use. These institutions were invited by the Slovak Government to examine the Slovak situation in relation to international commitments which Slovakia has accepted and to make suggestions as to how the protection of minority languages could be improved in relation to those commitments. The aforementioned institutions examined the situation and shared the results of their assessment with the Slovak Government in discussions which took place in Bratislava on 9-10 March 1998. The Slovak authorities indicated that they would examine the comments of the OSCE, Council of Europe and the Commission in depth and respond in detail to the points raised. They expressed their willingness to address any weaknesses in the area and invited further expert discussion on possible legislative initatives. The Commission is implementing an initiative in this field (under budget heading B3-1006) which aims to promote and safeguard regional and minority languages and cultures. Projects involving any regional or minority language spoken in a Member State may benefit from this initiative provided that they fulfil the aims and criteria of the calls for proposals


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 953/98 af Riitta MYLLER til Kommissionen. Langsomtkørende trehjulede køretøjer

eurovoc_concepts:
accident prevention
approval
disabled person
elderly person
motor vehicle
road traffic
speed control

text: 18. 1. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 13/13 Det skal bem(cid:230)rkes, at udarbejdelsen og iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af programmer, bl. a. udv(cid:230)lgelsen af projekter, hoved- sageligt p(cid:229)hviler medlemsstaterne. I den n(cid:230)ste programmeringsperiode vil medlemsstaternes generelle ansvar for iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af og tilsynet med programmerne i łvrigt blive udtrykkeligt udvidet i reglerne, hvis Europa- Parlamentet og R(cid:229)det fłlger Kommissionens foresl(cid:229)ede generelle retningslinje om en stłrre decentralisering og forenkling af fondene. Desuden kan et partnerskab, der er udvidet til de łkonomiske og sociale aktłrer, bidrage til at forbedre forvaltningen af driftsprogrammer, der omfatter aktioner til fordel for SMV. Kommissionen vil bestr(cid:230)be sig p(cid:229) at give et passende respons og de nłdvendige oplysninger for at imłdeg(cid:229) kritikken i Revisionsrettens beretning. Endelig har Kommissionen i forbindelse med sin koordinering af EF-politikkerne for SMV p(cid:229)begyndt det indledende arbejde med henblik p(cid:229) freml(cid:230)ggelse af en henstilling om m(cid:229)derne at forbedre SMV(cid:146)s adgang til EF- programmerne som fłlge af R(cid:229)dets anmodning i dets resolution af 9. december 1996 (2). Henstillingen vil vedrłre de EF-programmer, der har en betydelig virkning for SMV(cid:146)s udvikling s(cid:229)som strukturfondene, samt forskning og innovation. (1) EFT C 354 af 19. 11. 1998, s. 40. (2) EFT C 18 af 17. 1. 1997. (1999/C 13/018) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0953/98 af Riitta Myller (PSE) til Kommissionen (30. marts 1998) Om: Langsomtkłrende trehjulede kłretłjer Et s(cid:229)kaldt langsomtkłrende trehjulet kłretłj, dvs. et trehjulet kłretłj, det er tilladt at anvende p(cid:229) vejene, er ifłlge EF-bestemmelser blevet klassificeret som et L2 › kłretłj. Kłretłjet anvendes hovedsagelig af (cid:230)ldre og bev(cid:230)gelsesh(cid:230)mmede personer. Kłretłjets hastighed er maksimalt p(cid:229) 40 km/t. Set p(cid:229) lang afstand og navnlig i młrke ligner det langsomtkłrende kłretłj en almindelig personbil. Eftersom kłretłjet imidlertid kłrer langsommere end den łvrige trafik, błr de łvrige trafikanter v(cid:230)re bedre i stand til at vige for de langsomtkłrende trehjulede kłretłjer for at undg(cid:229) ulykker. Kan den ansvarlige kommiss(cid:230)r oplyse, om der er mulighed for, at langsomtkłrende trehjulede kłretłjer klassificeres som langsomme kłretłjer s(cid:229)ledes, at de skal forsynes med en advarselstrekant, der advarer de łvrige trafikanter mod et langsomtkłrende kłretłj? Foranstaltningen vil forbedre sikkerheden for b(cid:229)de brugerne af langsomtkłrende trehjulede kłretłjer og i trafikken generelt. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Martin Bangemann (29. maj 1998) Bestemmelserne i R(cid:229)dets direktiv 92/61/E(cid:216)F af 30. juni 1992 om standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne kłretłjer (1) indeholder blandt andet en bestemmelse om, at lette quadricykler, som har en masse ubelastet p(cid:229) under 350 kg, skal sidestilles med trehjulede knallerter (kłretłjer med en maksimal hastighed p(cid:229) 45 km/h eller derunder og med et slagvolumen p(cid:229) ikke over 50 cm3). Fłlgelig er disse lette quadricykler omfattet af proceduren for registrering af to- og trehjulede motorkłretłjer og de skal alts(cid:229) v(cid:230)re i overensstemmelse, ikke blot med ovenn(cid:230)vnte rammedirektiv, men ogs(cid:229) med de forskellige s(cid:230)rdirektiver, der er omfattet i rammedirektivet. F(cid:230)llesskabets bestemmelser indeholder imidlertid intet om, at s(cid:229)danne lette kłretłjer skal v(cid:230)re udstyret med en trekant med henblik p(cid:229) at advare de łvrige trafikanter om deres lave hastighed, s(cid:229)ledes at medlemsstaterne selv har mulighed for at regulere dette sikkerhedsm(cid:230)ssige aspekt ved brug af disse kłretłjer. (1) EFT L 225 af 10. 8. 1992, s. 72


title: WRITTEN QUESTION No. 976/98 by Armelle GUINEBERTIERE to the Commission. Legality, under European competition law, of the reservation of a quarter of French government and local authority contracts for workers' production cooperatives (WPCs)

eurovoc_concepts:
EU law
France
award of contract
competition law
cooperative
local authority
market-sharing agreement
national law
public contract
restriction on competition

text: 21. 10. 98 EN Official Journal of the European Communities C 323/101 Answer given by Mr Marin on behalf of the Commission (21 April 1998) The Commission is aware that some 100 000 Bhutanese refugees are living at the Jhyapa and Morang districts in Eastern Nepal. The Community is the most important donor. Altogether Community contributions represent a major percentage of the total aid package. From 1992 to 1997, MECU 13. 4 has been allocated mostly for care and maintenance projects, while relevant assistance has been also provided for humanitarian support and food aid. The issue at stake at the moment is not the recognition of responsibilities, but the need for a solution which finally puts an end to the refugees(cid:146) plight. The Commission, which maintains a continuous dialogue with the governments of Bhutan and Nepal to convince them to reach an agreement, is aware however, that there is not an easy solution to this problem. Solutions can only result from in-depth dialogue between the involved parties. (98/C 323/151) WRITTEN QUESTION E-0976/98 by Armelle Guinebertie‘re (UPE) to the Commission (30 March 1998) Subject: Legality, under European competition law, of the reservation of a quarter of French government and local authority contracts for workers(cid:146) production cooperatives (WPCs) French law on public procurement recognizes the existence of reserved rights for workers(cid:146) production cooperatives (WPCs). For instance, where government and local authority contracts are concerned (Article 62 et seq. and Article 260 et seq. of the Public Procurement Regulations), WPCs are granted preferential treatment through the automatic reservation of a quarter of any given contract. Although French law makes procurement open to suppliers throughout Europe, and WPCs in other EU Member States may therefore bid for contracts, is it permissible for a State to reserve 25% of any contract, on principle, for suppliers with a particular status? In other words, does this not undermine competition among firms within the EU, since not all the market in France is open on the same terms? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (5 June 1998) The Commission is conducting a detailed investigation of the problem raised by the Honourable Member and will inform her of the outcome as soon as possible. (98/C 323/152) WRITTEN QUESTION P-0979/98 by Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) to the Commission (18 March 1998) Subject: Mutual recognition of organic product labelling in the Community Can the labelling of organic products be mutually recognized in the Community? Under the present system (Council Regulation (EEC) 2092/91 (1) on organic production of agricultural products and indications referring thereto on agricultural products and foodstuffs), operators who produce organic products are subject to an inspection system and must pay the costs of inspection


title: WRITTEN QUESTION No. 940/98 by Antonios TRAKATELLIS to the Commission. Operation of the Kozloduy nuclear power station: reduction of Bulgaria's dependency on nuclear energy and safety and protection measures

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EBRD
energy policy
environmental protection
modernisation of industry
nuclear energy
nuclear power station
nuclear safety
radioactive waste
self-sufficiency in energy

formats: html print


title: Οδηγία 98/20/ΕΚ του Συμβουλίου της 30ής Μαρτίου 1998 σχετικά με την τροποποίηση της οδηγίας 92/14/ΕΟΚ για τον περιορισμό της χρησιμοποίησης των αεροπλάνων που υπάγονται στο παράρτημα 16 της σύμβασης για τη διεθνή πολιτική αεροπορία, τόμος 1 μέρος ΙΙ κεφάλαιο 2 δεύτερη έκδοση (1988)

eurovoc_concepts:
EU Member State
air transport
aircraft
civil aviation
standard
transport regulations

formats: fmx4 html pdf print xhtml

text: L 107/4 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 7. 4. 98 ODGCIA 98/20/EJ TOU SULBOUKIOU tgr 30 ˜gr Laqt˜iou 1998 tgm tgr swetij ˜a le wqgsilopo˜igsgr tym aeqopk ˜amym pou up ˜acomtai sto paq ˜aqtgla 16 tgr s ˜ulbasgr cia tg diehm ˜g pokitij ˜g aeqopoq˜ia, t ˜olor 1 l ˜eqor II jev ˜akaio 2 de ˜uteqg ˜ejdosg (1988) 92/14/EOJ cia tom peqioqisl ˜o tqopopo˜igsg tgr odgc˜iar TO SULBOUKIO TGS EUQYPA˘IJGS EMYSGS, ˜Ewomtar up ˜oxg: ˜oti ha pq ˜epei ma mgok ˜ocia amaptuss ˜olemym wyq ˜ym· aposavgmisto ˜um jat ˜a sum ˜epeia oi swetij ˜er diat ˜aneir tgr em k ˜ocy odgc˜iar· tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar, jai id˜iyr to ˜aqhqo 84 paq ˜acqavor 2, (6) ˜oti ap ˜o ena˜iqesg pou paq ˜ewetai cia aeqopk ˜amo amaptuss ˜olemgr w ˜yqar ha pq ˜epei ma epyveke˜itai l ˜omom g em k ˜ocy w ˜yqa· tgm pq ˜otasg tgr Epitqop ˜gr (1), tg cm ˜ylg tgr Oijomolij ˜gr jai Joimymij ˜gr Epitqop ˜gr (2), Apovas˜ifomtar s ˜ulvyma le tg diadijas˜ia pou amav ˜eqetai sto ˜aqhqo 189 C tgr sumh ˜gjgr (3), Ejtil ˜ymtar: (1) ˜oti j ˜uqior st ˜owor tym diat ˜aneym tgr odgc˜iar 92/ 14/EOJ (4) e˜imai ma peqioqiste˜i g wqgsilopo˜igsg oqisl ˜emym t ˜upym pokitij ˜ym upogwgtij ˜ym aeqiyho ˜u- lemym aeqopk ˜amym· (2) ˜oti o oqisl ˜or tym basij ˜ym stoiwe˜iym tgr odgc˜iar ha elpod˜isei opoiad ˜gpote as ˜aveia yr pqor tom st ˜owo jai to ped˜io evaqloc ˜gr tgr odgc˜iar· (3) (4) ˜oti g paqo ˜usa odgc˜ia dem avaiqe˜i tg dumat ˜otgta j ˜ahe jq ˜atour l ˜ekour ma epijake˜itai tir swetij ˜er diat ˜aneir tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 2408/92 tou Sulbouk˜iou, tgr 23gr Iouk˜iou 1992, cia tgm pq ˜osbasg tym joimo- tij ˜ym aeqoletavoq ˜eym se dqolok ˜ocia emdojoimotij ˜ym aeqopoqij ˜ym cqall ˜ym (5)· ˜oti, k ˜ocy tym ˜ejtajtym istoqij ˜ym peqist ˜aseym up ˜o tir opo˜ier amapt ˜uwhgjam oi aeqokil ˜emer pou enupgqe- to ˜um tgm euq ˜uteqg peqiow ˜g tou Beqok˜imou jai k ˜ocy tgr ecc ˜utgtar tym aeqokil ˜emym Berlin Tegel jai Berlin Tempelhof sto j ˜emtqo tgr p ˜okgr, dijaiokoce˜itai g pqosyqim ˜g ena˜iqesg tym d ˜uo aut ˜ym aeqokil ˜emym ap ˜o tgm evaqloc ˜g oqisl ˜emym diat ˜aneym tgr odgc˜iar 92/14/ EOJ· (5) ˜oti e˜imai amacja˜io ma tgqghe˜i to aqwij ˜o pme ˜ula ena˜i- qesgr tym aeqopk ˜amym pou e˜imai eccecqall ˜ema sta (1) EE C 309 tgr 18. 10. 1996, s. 9. (2) EE C 66 tgr 3. 3. 1997, s. 4. (3) Cm ˜ylg tou Euqypaˇijo ˜u Joimobouk˜iou tgr 13gr Laqt˜iou 1997 (EE C 115 tgr 14. 4. 1997, s. 24), joim ˜g h ˜esg tou Sulbouk˜iou aqih. 42/97 tgr 9gr Ojtybq˜iou 1997 (EE C 375 tgr 10. 12. 1997, s. 25) jai ap ˜ovasg tou Euqypaˇijo ˜u Joimobouk˜iou tgr 13gr Iamouaq˜iou 1998 (EE C 34 tgr 2. 2. 1998). (4) EE L 76 tgr 23. 3. 1992, s. 21. (5) EE L 240 tgr 24. 8. 1992, s. 8. jamomisl ˜or ˜opyr tqopopoi ˜ghgje ap ˜o tgm pq ˜ang pqosw ˜yqgsgr tou 1994. (7) ˜oti e˜imai amacja˜io ma dieujqimiste˜i to ped˜io evaqlo- c ˜gr tym enaiq ˜eseym pou woqgco ˜umtai cia oijomolijo ˜ur k ˜ocour· (8) (9) (10) (11) (12) ˜oti ha pq ˜epei ma jataste˜i sav ˜er ˜oti ˜ema jq ˜ator l ˜ekor lpoqe˜i ma jataqt˜isei wqomodi ˜acqalla stadiaj ˜gr ap ˜osuqsgr tym aeqopk ˜amym pou dem pkgqo ˜um tour ˜oqour, l ˜omom ˜osom avoq ˜a ta aeqopk ˜ama pou e˜imai eccecqall ˜ema sto mgok ˜oci ˜o tou· auto ˜ur ˜oti oqisl ˜ema jq ˜atg l ˜ekg ˜ewoum sulvym˜ier le letavo- qe˜ir tq˜itym wyq ˜ym b ˜asei tym opo˜iym epitq ˜epetai stour letavoqe˜ir stadiaj ˜g ena˜iqesg ap ˜osuqsg aeqosjav ˜ym tou jevaka˜iou 2 am ˜akocg le eje˜img pou paq ˜ewetai stour joimotijo ˜ur aeqoletavo- qe˜ir· ˜oti e˜imai sj ˜opilo ma lgm amajkgho ˜um oi sulvy- m˜ier aut ˜er· cia tg ˜oti e˜imai amacja˜io ma emgleq ˜ymetai jai ma tqopopoi- e˜itai ˜ecjaiqa to paq ˜aqtgla tgr odgc˜iar 92/14/EOJ· ˜oti, jat ˜a sum ˜epeia, oi tqopokoc˜ier pq ˜epei ma sumt ˜as- somtai ap ˜o tgm Epitqop ˜g epijouqo ˜ulemg ap ˜o epitqop ˜g quhlistijo ˜u waqajt ˜gqa· ˜oti to ˜aqhqo 3 tgr odgc˜iar 92/14/EOJ pqobk ˜epei enai- q ˜eseir cia aeqopk ˜ama mgokocgl ˜ema se amaptuss ˜o- lemer w ˜yqer jai ˜oti ta jat’ aut ˜om tom tq ˜opo enaiqo ˜u- lema aeqopk ˜ama amav ˜eqomtam sto paq ˜aqtgla tgr em k ˜ocy odgc˜iar· ˜yste 92/14/EOJ ˜etsi ˜oti e˜imai amacja˜io ma tqopopoighe˜i to paq ˜aqtgla tgr ma pqosteho ˜um odgc˜iar oqisl ˜ema aeqopk ˜ama ta opo˜ia pkgqo ˜um tour ˜oqour cia woq ˜gcgsg ena˜iqesgr jai ta opo˜ia dem peqik ˜gvhgsam se aut ˜o jat ˜a tgm ˜ejdosg tgr em k ˜ocy odgc˜iar· ˜oti e˜imai ep˜isgr amacja˜io ma diacqavo ˜um oqisl ˜ema aeqo- pk ˜ama ta opo˜ia ˜ewoum aposuqhe˜i, jatastqave˜i ˜g dem pkgqo ˜um pk ˜eom tour ˜oqour woq ˜gcgsgr ena˜iqesgr· (13) ˜oti e˜imai sglamtij ˜o ma pqokalb ˜ametai g kamhasl ˜emg ˜oti to paq ˜aqtgla wqgsilopo˜igsg tym mgokoc ˜gseym· tgr paqo ˜usar odgc˜iar peqi ˜ewei lme˜ia tou a ˜unomtor aqihlo ˜u tou jatasjeuast ˜g cia j ˜ahe sucjejqil ˜emo aeqopk ˜amo· 7. 4. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 107/5 (14) ˜oti pq ˜epei ma enasvakiste˜i ˜oti oi paqab ˜aseir tgr joimotij ˜gr molohes˜iar tilyqo ˜umtai s ˜ulvyma le ˜oqour pou jahisto ˜um tir juq ˜yseir apotekeslatij ˜er, amako- cij ˜er jai apotqeptij ˜er· (15) ˜oti s ˜ulvyma le tgm pq ˜ang pqosw ˜yqgsgr tou 1994, g Austq˜ia pq ˜epei ma sulloqvyhe˜i le tir diat ˜aneir tgr odgc˜iar 92/14/EOJ ap ˜o tgm 1g Apqik˜iou 2002, ENEDYSE TGM PAQOUSA ODGCIA: ˜Aqhqo 1 Tqopopoi ˜gseir G odgc˜ia 92/14/EOJ tqopopoie˜itai yr en ˜gr: 1. Sto ˜aqhqo 1 pqost˜ihetai g aj ˜okouhg paq ˜acqavor: Cia tour sjopo ˜ur tgr paqo ˜usar odgc˜iar, moe˜itai «3. yr: “Aeqoletavoq ˜ear”, j ˜ahe epiwe˜iqgsg aeqopoqij ˜ym leta- voq ˜ym le ˜ecjuqg ˜adeia ejlet ˜akkeusgr· “˜Adeia ejlet ˜akkeusgr”, j ˜ahe ˜ecjqisg pou woqgce˜itai se epiwe˜iqgsg jai g opo˜ia tgr epitq ˜epei ma pqaclatopoie˜i tgm aeqopoqij ˜g letavoq ˜a epibat ˜ym, tawudqole˜iou ˜g/jai voqt˜iou ˜emamti aloib ˜gr ˜g/jai l˜ishysgr· “joimotij ˜or aeqoletavoq ˜ear”, j ˜ahe aeqoletavoq ˜ear le ˜ecjuqg ˜adeia ejlet ˜akkeusgr pou woqgce˜itai ap ˜o ˜ema jq ˜ator l ˜ekor s ˜ulvyma le tom jamomisl ˜o (EOJ) aqih. 2407/92 tou Sulbouk˜iou, tgr 23gr Iouk˜iou 1992, peq˜i tgr ejd ˜oseyr adei ˜ym tym aeqoletavoq ˜eym (*)· “sumokij ˜or st ˜okor pokitij ˜ym upogwgtij ˜ym aeqiyho ˜u- lemym”, to s ˜umoko tou st ˜okou tym pokitij ˜ym upogwgti- j ˜ym aeqoho ˜ulemym aeqopk ˜amym pou diah ˜etei o aeqole- tavoq ˜ear, e˜ite l ˜esy idiojtgs˜iar e˜ite l ˜esy oiasd ˜gpote loqv ˜gr sulvym˜iar l˜ishysgr di ˜aqjeiar touk ˜awistom em ˜or ˜etour. (*) EE L 240 tgr 24. 8. 1992, s. 1. ». 2. Sto ˜aqhqo 2 pqost˜ihetai g aj ˜okouhg paq ˜acqavor: «4. Pqim ap ˜o tgm gleqolgm˜ia pou oq˜ifetai stgm paq ˜a- cqavo 2, g wqgsilopo˜igsg pokitij ˜ym upogwgtij ˜ym aeqiyhoul ˜emym ta opo˜ia dem sulloqvo ˜umtai pqor tir diat ˜aneir tgr paqacq ˜avou 1 stoiwe˜ia a) lpoqe˜i ma peqio- q˜ifetai ˜g ma apacoqe ˜uetai stour aeqokil ˜emer Berlin Tegel jai Berlin Tempelhof. ». 3. Sto ˜aqhqo 3 to stoiwe˜io b) amtijah˜istatai ap ˜o to aj ˜okouho je˜ilemo: «b) aut ˜a ta aeqopk ˜ama ˜gtam mgokocgl ˜ema stgm amaptuss ˜olemg w ˜yqa pou amav ˜eqetai, cia to em k ˜ocy aeqopk ˜amo, sto paq ˜aqtgla, cia to ˜etor amavoq ˜ar, jai enajokouho ˜um ma wqgsilopoio ˜umtai ˜alesa ˜g l ˜esy opoioud ˜gpote t ˜upou sulvym˜iar l˜ishysgr ap ˜o vusij ˜a ˜g molij ˜a pq ˜osypa ecjatestg- l ˜ema stg w ˜yqa aut ˜g. ». 4. Sto ˜aqhqo 3 pqost˜ihetai to aj ˜okouho ed ˜avio: «G ena˜iqesg pou amav ˜eqetai sto pqogco ˜ulemo ed ˜avio dem isw ˜uei se peq˜iptysg l˜ishysgr tou aeqopk ˜amou se vusij ˜o ˜g molij ˜o pq ˜osypo pou e˜imai ecjatestgl ˜emo se w ˜yqa ˜akkg ap ˜o aut ˜g pou amav ˜eqetai sto paq ˜aqtgla cia to em k ˜ocy aeqopk ˜amo. ». 5. Sto ˜aqhqo 4, to ˜aqhqo 5 stoiwe˜ia c) jai d) jai to ˜aqhqo 6 oi ˜oqoi «aeqopoqij ˜g etaiqe˜ia» ˜g «etaiqe˜ia» amtijah˜i- stamtai ap ˜o tom ˜oqo «aeqoletavoq ˜ear». 6. To ˜aqhqo 7 amtijah˜istatai ap ˜o to aj ˜okouho je˜ilemo: «˜Aqhqo 7 ma peqioq˜ifoum Ta jq ˜atg l ˜ekg lpoqo ˜um 1. tg diacqav ˜g ap ˜o ta ehmij ˜a tour mgok ˜ocia aeqopk ˜amym pou dem pkgqo ˜um tir pqodiacqav ˜er tou jevaka˜iou 3 tou paqaqt ˜glator 16 se et ˜gsio posost ˜o jat’ am ˜ytato ˜oqio isod ˜umalo pqor to 10 % tou sumokijo ˜u st ˜okou poki- tij ˜ym upogwgtij ˜ym aeqiyho ˜ulemym em ˜or joimotijo ˜u aeqoletavoq ˜ea. Ta jq ˜atg l ˜ekg dem evaql ˜ofoum tir diat ˜aneir tou 2. ˜aqhqou 2 paq ˜acqavor 1 sta aeqopk ˜ama pou paqal ˜emoum sto mgok ˜ocio jq ˜atour l ˜ekour s ˜ulvyma le tgm paq ˜a- cqavo 1. ˜Otam ˜ema jq ˜ator l ˜ekor ˜ewei evaql ˜osei ena˜iqesg 3. isod ˜umalg le tgm ena˜iqesg pou peqicq ˜avetai stir paqa- cq ˜avour 1 jai 2 se aeqopk ˜ama pou e˜imai mgokocgl ˜ema se tq˜itg w ˜yqa jai keitouqco ˜usam sto sucjejqil ˜emo jq ˜ator l ˜ekor pqim ap ˜o tgm ˜emaqng isw ˜uor tgr paqo ˜usar odgc˜iar, g ena˜iqesg lpoqe˜i ma enajokouh ˜gsei ma amacmyq˜ifetai ev ˜osom o aeqoletavoq ˜ear sulloqv ˜ymetai le tour ˜oqour. » 7. Paqelb ˜akkomtai ta aj ˜okouha ˜aqhqa: «˜Aqhqo 9a Oi tqopopoi ˜gseir tou paqaqt ˜glator, oi opo˜ier emd ˜ewetai ma apodeiwho ˜um amacja˜ier pqojeil ˜emou ma enasvakiste˜i pk ˜gqgr sull ˜oqvysg le ta jqit ˜gqia pou jahoq˜ifei to ˜aqhqo 3, hesp˜ifomtai s ˜ulvyma le tg diadijas˜ia pou oq˜ifetai sto ˜aqhqo 9b paq ˜acqavor 2. ˜Aqhqo 9b 1. G Epitqop ˜g epijouqe˜itai ap ˜o tgm epitqop ˜g pou pqobk ˜epetai ap ˜o tom jamomisl ˜o (EOJ) aqih. 3922/91 tou Sulbouk˜iou, tgr 16gr Dejelbq˜iou 1991, cia tgm emaq- l ˜omisg tewmij ˜ym jam ˜omym jai dioijgtij ˜ym diadijasi ˜ym stom tol ˜ea tgr pokitij ˜gr aeqopoq˜iar (*), g opo˜ia emeqce˜i s ˜ulvyma le tg diadijas˜ia pou pqobk ˜epetai stgm paq ˜a- cqavo 2. 2. O amtipq ˜osypor tgr Epitqop ˜gr upob ˜akkei stgm em k ˜ocy epitqop ˜g sw ˜edio tym l ˜etqym pou pq ˜ojeitai ma kgvho ˜um. G epitqop ˜g diatup ˜ymei tg cm ˜ylg tgr cia to sw ˜edio aut ˜o, l ˜esa se pqohesl˜ia pou lpoqe˜i ma oq˜isei o pq ˜oedqor am ˜akoca le tom epe˜icomta waqajt ˜gqa tou h ˜elator. Apovas˜ifei le tgm pkeioxgv˜ia pou pqobk ˜epe- tai sto ˜aqhqo 148 paq ˜acqavor 2 tgr sumh ˜gjgr cia tgm ˜ejdosg tym apov ˜aseym pou jake˜itai ma k ˜abei to Sulbo ˜ukio b ˜asei pqot ˜aseyr tgr Epitqop ˜gr. Jat ˜a tgm xgvovoq˜ia stgm epitqop ˜g, oi x ˜gvoi tym amtipqos ˜ypym tym jqat ˜ym lek ˜ym stahl˜ifomtai s ˜ulvyma le to pqoama- veq ˜olemo ˜aqhqo. O pq ˜oedqor dem kalb ˜amei l ˜eqor stgm xgvovoq˜ia. 3. a) G Epitqop ˜g hesp˜ifei ta swediaf ˜olema l ˜etqa ˜otam e˜imai s ˜ulvyma le tg cm ˜ylg tgr epitqop ˜gr. b) ˜Otam ta swediaf ˜olema l ˜etqa dem e˜imai s ˜ulvyma le tg cm ˜ylg tgr epitqop ˜gr, ˜g ekke˜ixei cm ˜ylgr, g jahust ˜eqgsg sto wyq˜ir Epitqop ˜g Sulbo ˜ukio pq ˜otasg swetij ˜a le ta l ˜etqa pou pq ˜epei ma kgvho ˜um. To Sulbo ˜ukio apovas˜ifei le eidij ˜g pkeioxgv˜ia. upob ˜akei L 107/6 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 7. 4. 98 E ˜am to Sulbo ˜ukio dem apovas˜isei emt ˜or tqi ˜ym lgm ˜ym tgr pq ˜otasgr, ta pqoteim ˜olema l ˜etqa hesp˜ifomtai ap ˜o tgm Epitqop ˜g. gleqolgm˜ia upobok ˜gr ap ˜o tgm (*) EE L 373 tgr 31. 12. 1991, s. 4· jamomisl ˜or ˜opyr tqopopoi ˜ghgje ap ˜o tom jamomisl ˜o (EOJ) aqih. 2176/96 (EE L 291 tgr 14. 11. 1996, s. 15. » 8. To paq ˜aqtgla amtijah˜istatai ap ˜o to paq ˜aqtgla tgr paqo ˜usar odgc˜iar. Oi diat ˜aneir aut ˜er, ˜otam hesp˜ifomtai ap ˜o ta jq ˜atg l ˜ekg, amav ˜eqomtai stgm paqo ˜usa odgc˜ia ˜g sumode ˜uomtai ap ˜o tgm amavoq ˜a aut ˜g jat ˜a tgm ep˜isglg dglos˜ieus ˜g tour. Oi keptoleqe˜ir diat ˜aneir cia tgm amavoq ˜a aut ˜g jahoq˜ifomtai ap ˜o ta jq ˜atg l ˜ekg. 2. S ˜ulvyma le to ˜aqhqo 168 tgr pq ˜angr pqosw ˜yqgsgr tou 1994 jai to paq ˜aqtgla XIX (III), g Austq˜ia h ˜etei se isw ˜u ta amacja˜ia l ˜etqa cia tg sull ˜oqvysg le tgm paqo ˜usa odgc˜ia l ˜ewqi tgm 1g Apqik˜iou 2002. ˜Aqhqo 2 S ˜ustgla juq ˜yseym ˜Aqhqo 4 ˜Emaqng isw ˜uor Ta jq ˜atg l ˜ekg jahoq˜ifoum to s ˜ustgla juq ˜yseym cia tir paqab ˜aseir tym ehmij ˜ym diat ˜aneym pou hesp˜ifomtai s ˜ulvyma le tgm paqo ˜usa odgc˜ia jai kalb ˜amoum ˜oka ta amacja˜ia l ˜etqa ˜yste ma enasvak˜isoum ˜oti evaql ˜ofomtai oi juq ˜yseir aut ˜er. Oi pqobkep ˜olemer jat’ aut ˜om tom tq ˜opo juq ˜yseir e˜imai apotekeslatij ˜er, amakocij ˜er jai apotqe- ptij ˜er. Ta jq ˜atg l ˜ekg joimopoio ˜um tir swetij ˜er diat ˜aneir stgm Epitqop ˜g to aqc ˜oteqo l ˜ewqi tgm 1g Laqt˜iou 1999 jai joimopoio ˜um tuw ˜om letacem ˜esteqer akkac ˜er to sumtol ˜oteqo dumat ˜o. G paqo ˜usa odgc˜ia aqw˜ifei ma isw ˜uei tgm eijost ˜g gl ˜eqa let ˜a tg dglos˜ieus ˜g tgr stgm Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij˜ym Joimot˜gtym. ˜Aqhqo 5 Apod ˜ejter G paqo ˜usa odgc˜ia apeuh ˜umetai sta jq ˜atg l ˜ekg. ˜Aqhqo 3 Evaqloc ˜g Bqun ˜ekker, 30 Laqt˜iou 1998. Ta jq ˜atg l ˜ekg h ˜etoum se isw ˜u tir amacja˜ier molohe- 1. tij ˜er, jamomistij ˜er jai dioijgtij ˜er diat ˜aneir ˜yste ma sulloqvyho ˜um le tgm paqo ˜usa odgc˜ia l ˜ewqi tgm 1g Laqt˜iou 1999. Emgleq ˜ymoum al ˜esyr tgm Epitqop ˜g swetij ˜a. Cia to Sulbo˜ukio O Pq˜oedqor LORD SIMON of HIGHBURY 7. 4. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 107/7 PAQAQTGLA «PAQAQTGLA JATAKOCOS TYM AEQOPKAMYM POU ENAIQOUMTAI SULVYMA LE TO AQHQO 3 Sgle˜iysg: Oi enaiq ˜eseir cia ta aeqopk ˜ama tou paq ˜omtor paqaqt ˜glator woqgco ˜umtai emt ˜or tou cemijo ˜u pkais˜iou tym pokitij ˜ym jai tym apov ˜aseym tym Gmyl ˜emym Ehm ˜ym (p. w. juq ˜yseir, elpoqij ˜or apojkeisl ˜or j. kp. ) AKCEQIA Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 20955 21053 21210 21284 20884 21063 21064 21065 21211 20650 21285 B727-2D6 B727-2D6 B727-2D6 B727-2D6 B737-2D6 B737-2D6 B737-2D6 B737-2D6 B737-2D6 B737-2D6 B737-2D6 7T-VEH 7T-VEI 7T-VEM 7T-VEP 7T-VEG 7T-VEJ 7T-VEK 7T-VEL 7T-VEN 7T-VED 7T-VEQ Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie Air Alg(cid:130)rie JOMCJO, KA˘IJG DGLOJQATIA Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 20200 B707-329C 9Q-CBW Scibe Airlift DOLIMIJAMIJG DGLOJQATIA Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 19767 AICUPTOS B707-399C HI-442CT Dominicana de Aviaci(cid:155)n Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 19843 19916 21194 21195 21227 IQAJ B707-336C B707-328C B737-266 B737-266 B737-266 SU-PBA SU-PBB SU-AYK SU-AYL SU-AYO Air Memphis Air Memphis Egypt Air Egypt Air Egypt Air Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 20889 20892 20893 KIBAMOS B707-370C B737-270C B737-270C YI-AGE YI-AGH YI-AGI Iraqi Airways Iraqi Airways Iraqi Airways Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 20259 20260 19967 19589 19515 20170 19516 19104 19105 18939 19214 19269 19274 B707-3B4C B707-3B4C B707-347C B707-323C B707-323C B707-323B B707-323C B707-327C B707-327C B707-323C B707-331C B707-321C B707-321C OD-AFD OD-AFE OD-AGV OD-AHC OD-AHD OD-AHF OD-AHE OD-AGX OD-AGY OD-AGD OD-AGS OD-AGO OD-AGP MEA MEA MEA MEA MEA MEA MEA TMA TMA TMA TMA TMA TMA L 107/8 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 7. 4. 98 KIBEQIA Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 45683 45686 KIBUG DC8F-55 DC8F-55 EL-AJO EL-AJQ Liberia World Airlines Liberia World Airlines Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 20245 21051 21052 21229 21230 LAUQITAMIA B727-224 B727-2L5 B727-2L5 B727-2L5 B727-2L5 5A-DAI 5A-DIB 5A-DIC 5A-DID 5A-DIE Libyan Arab Airlines Libyan Arab Airlines Libyan Arab Airlines Libyan Arab Airlines Libyan Arab Airlines Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 11093 LAQOJO F28-4000 5T-CLG Air Mauritanie Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 20471 21214 21215 21216 MICGQIA B727-2B6 B737-2B6 B737-2B6 B737-2B6 CN-CCG CN-RMI CN-RMJ CN-RMK Royal Air Maroc Royal Air Maroc Royal Air Maroc Royal Air Maroc Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 18809 19664 PAJISTAM B707-338C B707-355C 5N-ARQ 5N-VRG DAS Air Cargo Air Tours Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 20488 B707-340C AP-AXG PIA SAOUDIJG AQABIA Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 20574 20575 20576 20577 20578 20882 20883 SOUAFIKAMDG B737-268C B737-268C B737-268 B737-268 B737-268 B737-268 B737-268 HZ-AGA HZ-AGB HZ-AGC HZ-AGD HZ-AGE HZ-AGF HZ-AGG Saudia Saudia Saudia Saudia Saudia Saudia Saudia Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 45802 46012 TUMGSIA DC8F-54 DC8F-54 3D-AFR 3D-ADV African International Airways African International Airways Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 20545 20948 21179 21235 B727-2H3 B727-2H3 B727-2H3 B727-2H3 TS-JHN TS-JHQ TS-JHR TS-JHT Tunis Air Tunis Air Tunis Air Tunis Air 7. 4. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 107/9 OUCJAMTA Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 19821 FILPALPOUE B707-379C 5X-JEF Dairo Air Services Aqih. A. A. T˜upor Mgok˜ocgsg Aeqopoqij˜g etaiqe˜ia 18930 45821 B707-330B DC8F-55 Z-WKU Z-WMJ Air Zimbabwe Affretair»


title: 98/252/YUTP: Yhteinen kanta, 30 päivältä maaliskuuta 1998, jonka neuvosto on määritellyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.2 artiklan perusteella Ruandasta

eurovoc_concepts:
Rwanda
crime against humanity
democracy
human rights
ruling
settlement of disputes

text: 7. 4. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 108/1 (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset) YHTEINEN KANTA, 30 päivältä maaliskuuta 1998, jonka neuvosto on määritellyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J. 2 artiklan perusteella Ruandasta (98/252/YUTP) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka — kansallisen sovinnon, jälleenrakentamisen ja kehityk- sen edistäminen sekä demokratiaan siirtyminen, ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen J. 2 artiklan, — ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelu ja edistä- minen. sekä katsoo, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J. 2 artiklan perusteella 24 päivänä lokakuuta 1994 hyväksytyllä yhteisellä kannalla 94/697/YUTP (1) neuvosto määritteli Euroopan unionin Ruandaa koskevat tavoitteet ja tär- keysjärjestykset, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J. 3 artiklan perusteella 25 päivänä maaliskuuta 1996 hyväksytyllä yhteisellä toiminnalla 96/250/YUTP (2), nimettiin erikois- lähettiläs Afrikan suurten järvien alueelle, ja Ruandassa vuoden 1994 jälkeen tapahtuneen kehityksen huomioon ottaen yhteinen kanta 94/697/YUTP olisi saa- tettava ajan tasalle, ON MÄÄRITELLYT TÄMÄN YHTEISEN KANNAN: 1 artikla Euroopan unionin tavoitteina ja painopistealoina suh- teissa Ruandaan on kannustaa, jouduttaa ja tukea Ruan- dan hallituksen alkuunpanemaa prosessia, johon kuuluu — kansanmurhasta toipuminen, (1) EYVL L 283, 29. 10. 1994, s. 1. (2) EYVL L 87, 4. 4. 1996, s. 1. 2 artikla Euroopan unioni korostaa, että edistyminen näillä aloilla on pääasiassa Ruandan hallituksen vastuulla. Ruandan hallituksen ponnistelujen tukemiseksi Euroopan unioni erityisesti Afrikan suurten järvien alueelle nimetyn eri- koislähettiläänsä myötävaikutuksella: — etsii keinoja, joilla pyritään lopettamaan edelleen jat- kuva vakautta horjuttava konflikti, tukemalla myös kansainvälisen tutkimuskomission (Ruanda) työtä, ja lopettamaan kaikki konfliktista aiheutuvat ihmisoi- keuksien loukkaukset, — rohkaisee ja tukee Ruandan hallituksen ponnisteluja kaikkien ruandalaisten ihmisoikeuksien suojelemiseksi ja edistämiseksi, myös läheisessä yhteistyössä Yhdisty- neiden Kansakuntien Ruandan ihmisoikeusoperaation kanssa, — rohkaisee ja tukee Ruandan hallituksen ponnisteluja sovinnon aikaansaamiseksi kaikkien ruandalaisten kesken, myös käymällä vuoropuhelua kaikkien väki- vallan torjuvien ryhmien kanssa erityisesti ja vähem- mistöjen suojelusta, mikä johtaa demokraattisten ins- tituutioiden ja prosessien vahvistumiseen, — rohkaisee ja tukee Ruandan hallituksen ponnisteluja Ruandan oikeusjärjestelmän parantamiseksi, mihin kuuluu ihmisyyttä vastaan tehdyistä rikoksista kuten kansanmurhasta vastuussa olevien henkilöiden viemi- nen oikeuteen, L 108/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 4. 98 — kannustaa Ruandan hallitusta osoittamaan äärim- mäistä pidättyvyyttä kuolemanrangaistuksen määrää- misessä ja täytäntöönpanossa, kuolemanrangaistuksen täydellistä lakkauttamista silmällä pitäen, ja täyttä- mään täysin kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevasta kansainvälisestä yleissopimuksesta johtu- vat velvoitteensa ja noudattamaan muita kuoleman- rangaistusta koskevia kansainvälisiä sitoumuksia, — tukee edelleen Arushan kansainvälisen tuomioistui- men työtä erityisesti lisäämällä ponnistelujaan sen takaamiseksi, että kaikki valtiot luovuttavat tuomiois- tuimelle kaikki kansanmurhasta ja muista vakavista humanitaarisia kysymyksiä koskevan kansainvälisen oikeuden loukkauksista syytteeseen asetetut henkilöt, — rohkaisee ja tukee Ruandan hallitusta, jotta se ottaisi vapausrangaistuksen sijasta käyttöön muita toimenpi- teitä tiettyihin luokkiin kuuluvien vankien kohtelussa, joita syytetään vähäisemmästä osallisuudesta ihmi- syyttä vastaan tehtyihin rikoksiin, — rohkaisee ja tukee Ruandan hallituksen ponnisteluja, joilla pyritään helpottamaan kansanmurhasta eloon- jääneiden, kotiutettujen sotilaiden ja kaikkien muiden siirtymään joutuneiden henkilöiden sopeutumista uu- delleen Ruandan yhteiskuntaan, myös läheisessä yhteistyössä asianmukaisten kansainvälisten järjestö- jen kanssa, — rohkaisee parantamaan kaikkien ruandalaisten elin- oloja ottaen huomioon yleisen köyhyyden ja kehityk- sen viivästyneisyyden haitalliset vaikutukset poliitti- seen vakauteen, — rohkaisee Ruandan hallitusta toteuttamaan tarvittavat toimet humanitaarisissa tehtävissä toimivan henkilös- tön turvallisuutta koskevan Yhdistyneiden Kansakun- tien yleiskokouksen päätöslauselman (52/167) toteut- tamiseksi. 3 artikla Neuvosto toteaa, että komissio aikoo kohdistaa toimin- tansa tämän yhteisen kannan tavoitteiden ja painopiste- alojen toteuttamiseen tarvittaessa yhteisön asianmukaisin toimin. 4 artikla Tämän yhteisen kannan täytäntöönpanossa Euroopan unioni tekee tiivistä yhteistyötä Yhdistyneiden Kansakun- tien, Afrikan yhtenäisyysjärjestön ja muiden asiaan kuu- luvien järjestöjen kanssa. 5 artikla Tämän yhteisen kannan täytäntöönpanoa seurataan sään- nöllisesti. Yhteistä kantaa tarkistetaan 12 kuukauden kuluessa. 6 artikla Tämä yhteinen kanta tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. 7 artikla Tämä yhteinen kanta julkaistaan virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 1998. Neuvoston puolesta M. BECKETT Puheenjohtaja


title: Dyrektywa Rady 98/20/WE z dnia 30 marca 1998 r. zmieniająca dyrektywę 92/14/EWG w sprawie limitów operacyjnych samolotów objętych częścią II rozdział 2 tom 1 załącznika 16 do Konwencji o Międzynarodowym Lotnictwie Cywilnym, wydanie drugie (1988 r.)

text: 32 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 07/t. 4 31998L0020 L 107/4 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 7. 4. 1998 DYREKTYWA RADY 98/20/WE z dnia 30 marca 1998 r. zmieniająca dyrektywę 92/14/EWG w sprawie limitów operacyjnych samolotów objętych częścią II rozdzial 2 tom 1 zalącznika 16 do Konwencji o Międzynarodowym Lotnictwie Cywilnym, wydanie drugie (1988 r. ) RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, w szczególności jego art. 84 ust. 2, uwzględniając wniosek Komisji (1), uwzględniając opinię Komitetu Ekonomiczno-Spolecznego (2), stanowiąc zgodnie z procedurą ustanowioną w art. 189c Trak- tatu (3), a także mając na uwadze, co następuje: (1) (2) (3) (4) (5) Glównym celem przepisów dyrektywy 92/14/EWG (4) jest ograniczenie eksploatacji niektórych typów pod- dźwiękowych cywilnych samolotów odrzutowych. Definicja podstawowych pojęć niniejszej dyrektywy powinna zapobiec niejasnościom, co do celu i zakresu stosowania niniejszej dyrektywy. Niniejsza dyrektywa nie pozbawia poszczególnych Pań- stw Czlonkowskich możliwości do odwolywania się do stosownych przepisów rozporządzenia Rady (EWG) nr 2408/92 z dnia 23 lipca 1992 r. w sprawie dostępu przewoźników do wewnątrzwspólnotowych tras lotniczych (5) zgodnie z ich treścią. Wspólnoty lotniczych Ze względu na wyjątkową sytuację historyczną portów lotniczych obslugujących konurbację berlińską oraz umiejscowienie portów lotniczych Berlin Tegel i Berlin Tempelhof blisko centrum miasta, uzasadnione jest cza- sowe wylączenie tych dwóch lotnisk z zakresu stosowa- nia niektórych przepisów dyrektywy 92/14/EWG. Konieczne zamiaru wylączenia dla samolotów krajów rozwijających się; w uwzględnianie wstępnego jest (1) Dz. U. C 309 z 18. 10. 1996, str. 9. (2) Dz. U. C 66 z 3. 3. 1997, str. 4. (3) Opinia Parlamentu Europejskiego z dnia 13 marca 1997 r. (Dz. U. C 115 z 14. 4. 1997, str. 24), wspólne stanowisko Rady nr 42/97 z dnia 9 października 1997 r. (Dz. U. C 375 z 10. 12. 1997, str. 25) i decyzja Parlamentu Europejskiego z dnia 13 stycznia 1998 r. (Dz. U. C 34 z 2. 2. 1998). (4) Dz. U. L 76 z 23. 3. 1992, str. 21. (5) Dz. U. L 240 z 24. 8. 1992, str. 8. Rozporządzenie zmienione w 1994 r. Aktem Przystąpienia. (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) tym celu stosowne przepisy wymienionej dyrektywy należy wyjaśnić. Z wylączenia przyznanego samolotowi pochodzącemu z kraju rozwijającego się powinien korzystać jedynie ten kraj. Konieczne jest wyjaśnienie zakresu udzielania wylączeń przyznawanych ze względów ekonomicznych. Powinno być jasne, iż Państwo Czlonkowskie może jedy- nie ustalić harmonogram stopniowego wycofywania samolotów, które nie spelniają warunków, w odniesieniu do samolotów znajdujących się w rejestrze tego Państwa Czlonkowskiego. Niektóre Państwa Czlonkowskie mają umowy z prze- woźnikami z państw trzecich, które pozwalają im na wylączenia w zakresie stopniowego wycofywania samo- lotów wymienionych w rozdziale 2, podobne do tych udzielanych przewoźnikom wspólnotowym; wlaściwe jest, aby umowy te nie byly unieważniane. Istotne jest uaktualnianie zalącznika do dyrektywy 92/ 14/EWG i wprowadzanie w nim zmian w odpowiednim czasie; dlatego zmiany powinny być sporządzone przez Komisję we wspólpracy z komitetem o charakterze nad- zorującym. Artykul 3 dyrektywy 92/14/EWG stanowi o wylącze- niach dla samolotów, które znajdują się w rejestrach krajów rozwijających się oraz o tym, czy samoloty, które uzyskaly wylączenie, zostaly wymienione w zalączniku do tej dyrektywy. Konieczne jest wprowadzenie zmian w zalączniku do dyrektywy 92/14/EWG w celu dodania niektórych samo- lotów, które kwalifikują się do przyznania im wylącze- nia, a które nie zostaly w nim umieszczone w momen- cie przyjmowania tej dyrektywy; konieczne jest także skreślenie wszelkich wzmianek o niektórych samolotach, które zostaly wycofane ze slużby, zniszczone lub z innych przyczyn nie kwalifikują się do udzielenia im wylączenia. (13) Istotne jest zapobieganie niewlaściwemu używaniu rejes- tracji; zalącznik do niniejszej dyrektywy zawiera odnie- sienie, dla każdego samolotu, do numeru seryjnego nad- anego indywidualnemu samolotowi przez producenta. 07/t. 4 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 33 (14) Ważne jest zapewnienie, że kara na naruszenie prawa wspólnotowego jest skuteczna, proporcjonalna i odstra- szająca. (15) Na mocy Aktu Przystąpienia z 1994 r. Austria musi dostosować się do przepisów dyrektywy 92/14/EWG począwszy od dnia 1 kwietnia 2002 r. , 5) w art. 4, art. 5 lit. c) i d) i art. 6 wyrazy „linia lotnicza” zastępuje się wyrazami „przewoźnik lotniczy”; 6) artykul 7 otrzymuje brzmienie: „Artykul 7 PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DYREKTYWĘ: Artykul 1 Zmiany W dyrektywie 92/14/EWG wprowadza się następujące zmiany: 1) w art. 1 dodaje się ustęp w brzmieniu: „3. Do celów niniejszej dyrektywy: »przewoźnik lotniczy« oznacza przedsiębiorstwo transportu lotniczego posiadające ważną licencję eksploatacyjną; »licencja eksploatacyjna« oznacza upoważnienie udzielane przedsiębiorstwu zezwalające na wykonywanie przewozów pasażerów, poczty i/lub towaru za wynagrodzeniem i/lub najem; »wspólnotowy przewoźnik lotniczy« oznacza przewoźnika lotniczego posiadającego ważną licencję eksploatacyjną przyznaną przez Państwo Czlonkowskie zgodnie z roz- porządzeniem Rady (EWG) nr 2407/92 z dnia 23 lipca 1992 r. w sprawie przyznawania licencji przewoźnikom lotniczym (*); »cywilna flota samolotów odrzutowych« oznacza calość cywilnej floty lotniczej samolotów odrzutowych, którą dys- ponuje przewoźnik lotniczy, jako wlaściciel lub na podsta- wie umowy dzierżawy nie krótszej niż jeden rok. (*) Dz. U. L 240 z 24. 8. 1992, str. 1. ”; 2) w art. 2 dodaje się ustęp w brzmieniu: Przed dniem, określonym w ust. 2, eksploatacja „4. cywilnych samolotów odrzutowych, które nie odpowiadają przepisom ust. 1 lit. a) może być ograniczona lub zabro- niona na lotniskach Berlin Tegel i Berlin Tempelhof. ”; 3) w art. 3 lit. b) otrzymuje brzmienie: „b) samoloty te zostaly zarejestrowane w kraju rozwijają- cym się wskazanym dla danego samolotu w zalączniku w roku referencyjnym i nadal są używane bezpośred- nio lub pod dowolną postacią umowy dzierżawy przez osoby fizyczne lub prawne mające siedzibę w tym kraju. ”; 4) w art. 3 dodaje się akapit w brzmieniu: „Wylączenie, określone w poprzednim akapicie nie ma zastosowania, jeżeli samolot jest wydzierżawiony osobie fizycznej lub prawnej mającej siedzibę w innym kraju niż kraj wymieniony dla tego samolotu w zalączniku. ”; Państwa Czlonkowskie mogą ograniczyć usuwanie z 1. rejestrów wszelkich wzmianek o samolotach, które nie spel- niają norm rozdzialu 3 zalącznika 16, w rocznym tempie równym nie więcej niż 10 % calej floty samolotów odrzu- towych wspólnotowego przewoźnika lotniczego. Państwa Czlonkowskie nie stosują przepisów art. 2 2. ust. 1 w odniesieniu do samolotów znajdujących się w rejestrze Państwa Czlonkowskiego zgodnie z ust. 1. 3. W przypadku gdy Państwo Czlonkowskie przyznalo wylączenie równoważne temu, które zostalo opisane w ust. 1 i 2 samolotom zarejestrowanym w państwie trzecim i eksploatowanym w tym Państwie Czlonkowskim przed wejściem w życie niniejszej dyrektywy, wylączenie może być nadal uznawane, z zastrzeżeniem spelnienia przez przewoźnika lotniczego stosownych warunków. ”; 7) dodaje się artykuly w brzmieniu: „Artykul 9a Zmiany do zalącznika, które okażą się niezbędne do zapewnienia pelnej zgodności z kryteriami określonymi w art. 3 zostaną zrealizowane zgodnie z procedurą określoną w art. 9b ust. 2. Artykul 9b 1. Komisja jest wspomagana przez komitet przewi- dziany w rozporządzeniu Rady (EWG) nr 3922/91 z dnia 16 grudnia 1991 r. w sprawie harmonizacji wymagań tech- nicznych i procedur administracyjnych w dziedzinie lotnic- twa cywilnego (*), który dziala zgodnie z procedurą okreś- loną w ust. 2. Przedstawiciel Komisji przedklada komitetowi projekt 2. środków, które należy podjąć. Komitet wydaje swoja opinię na temat projektu w terminie, który ustala przewodniczący stosownie do pilności sprawy. Opinia zostaje podjęta więk- szością ustanowioną w art. 148 ust. 2 Traktatu w przy- padku decyzji, które Rada musi podjąć na wniosek Komisji. Glosy przedstawicieli Państw Czlonkowskich w komitecie są ważone w sposób określony w tym artykule. Przewod- niczący nie bierze udzialu w glosowaniu. 3. a) Komisja przyjmie przewidziane środki jeżeli są one zgodne z opinią komitetu. b) Jeżeli przewidziane środki nie są zgodne z opinią komitetu, lub w przypadku braku opinii, Komisja bezzwlocznie przedloży Radzie wniosek odnoszący się do środków, które mają być podjęte. Rada sta- nowi kwalifikowaną większością glosów. 34 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 07/t. 4 Jeżeli Rada po uplywie trzech miesięcy od daty wystąpienia do niej nie podejmie żadnej decyzji, wówczas przyjmowane są środki proponowane przez Komisję. (*) Dz. U. L 373 z 31. 12. 1991, str. 4. Rozporządze- nie zmienione rozporządzeniem (WE) nr 2176/ 96 (Dz. U. L 291 z 14. 11. 1996, str. 15). ”; 8) Zalącznik zastępuje się niniejszym zalącznikiem. Gdy Państwa Czlonkowskie przyjmują te środki, będą one zawierać odniesienie do niniejszej dyrektywy lub odniesienie takie będzie towarzyszyć ich urzędowej publikacji. Sposoby dokonywania takiego odniesienia określane są przez Państwa Czlonkowskie. 2. Zgodnie z art. 168 Aktu Przystąpienia z 1994 r. i jego zalącznikiem XIX (III), Austria wprowadzi w życie środki nie- zbędne do zapewnienia zgodności z niniejszą dyrektywą do dnia 1 kwietnia 2002 r. Artykul 2 System kar Artykul 4 Wejście w życie Państwa Czlonkowskie ustanowią system kar za lamanie prze- pisów krajowych przyjętych zgodnie z niniejszą dyrektywą i podejmą wszelkie niezbędne środki w celu zapewnienia, że kary te będą stosowane. Przewidziane kary muszą być sku- teczne, proporcjonalne i odstraszające. Państwa Czlonkowskie powiadomią Komisję o tych przepisach nie później niż do dnia 1 marca 1999 r. a także powiadomią ją o wszelkich później- szych zmianach, tak szybko, jak to możliwe. Niniejsza dyrektywa wchodzie w życie dwudziestego dnia po jej opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europej- skich. Artykul 5 Adresaci Niniejsza dyrektywa skierowana jest do Państw Czlonkowskich. Artykul 3 Wprowadzenie w życie Sporządzono w Brukseli, dnia 30 marca 1998 r. Nie później niż do dnia 1 marca 1999 r. Państwa Czlon- 1. kowskie wprowadzą w życie przepisy ustawowe, wykonawcze i administracyjne niezbędne do wykonania niniejszej dyrektywy i niezwlocznie powiadomią o tym Komisję. W imieniu Rady LORD SIMON of HIGHBURY Przewodniczący 07/t. 4 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 35 ZALĄCZNIK „ZALĄCZNIK WYKAZ SAMOLOTÓW WYLĄCZONYCH ZGODNIE Z ART. 3 Uwaga: Wylączenia dla samolotów wymienionych w niniejszym zalączniku przyznawane są zgodnie z ogólnymi ramami polityk i decyzji Narodów Zjednoczonych (np. sankcje, embarga itd. ). ALGIERIA Numer Seryjny Typ Rejestracja 20955 21053 21210 21284 20884 21063 21064 21065 21211 20650 21285 B727-2D6 B727-2D6 B727-2D6 B727-2D6 B737-2D6 B737-2D6 B737-2D6 B737-2D6 B737-2D6 B737-2D6 B737-2D6 7T-VEH 7T-VEI 7T-VEM 7T-VEP 7T-VEG 7T-VEJ 7T-VEK 7T-VEL 7T-VEN 7T-VED 7T-VEQ Przewoźnik Air Algérie Air Algérie Air Algérie Air Algérie Air Algérie Air Algérie Air Algérie Air Algérie Air Algérie Air Algérie Air Algérie KONGA, DEMOKRATYCZNA REPUBLIKA Numer Seryjny Typ 20200 B707-329C Rejestracja 9Q-CBW Przewoźnik Scibe Airlift REPUBLIKA DOMINIKANY Typ Numer Seryjny 19767 B707-399C EGIPT Numer Seryjny Typ 19843 19916 21194 21195 21227 B707-336C B707-328C B737-266 B737-266 B737-266 IRAK Numer Seryjny Typ 20889 20892 20893 B707-370C B737-270C B737-270C LIBAN Numer Seryjny Typ 20259 20260 19967 19589 19515 20170 19516 19104 19105 18939 19214 19269 19274 B707-3B4C B707-3B4C B707-347C B707-323C B707-323C B707-323B B707-323C B707-327C B707-327C B707-323C B707-331C B707-321C B707-321C Rejestracja HI-442CT Przewoźnik Dominicana de Aviación Rejestracja SU-PBA SU-PBB SU-AYK SU-AYL SU-AYO Rejestracja YI-AGE YI-AGH YI-AGI Rejestracja OD-AFD OD-AFE OD-AGV OD-AHC OD-AHD OD-AHF OD-AHE OD-AGX OD-AGY OD-AGD OD-AGS OD-AGO OD-AGP Przewoźnik Air Memphis Air Memphis Egypt Air Egypt Air Egypt Air Przewoźnik Iraqi Airways Iraqi Airways Iraqi Airways Przewoźnik MEA MEA MEA MEA MEA MEA MEA TMA TMA TMA TMA TMA TMA 36 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 07/t. 4 LIBERIA Numer Seryjny Typ Rejestracja Przewoźnik 45683 45686 DC8F-55 DC8F-55 EL-AJO EL-AJQ Liberia World Airlines Liberia World Airlines LIBIA Numer Seryjny Typ Rejestracja Przewoźnik 20245 21051 21052 21229 21230 MAURETANIA B727-224 B727-2L5 B727-2L5 B727-2L5 B727-2L5 5A-DAI 5A-DIB 5A-DIC 5A-DID 5A-DIE Libyan Arab Airlines Libyan Arab Airlines Libyan Arab Airlines Libyan Arab Airlines Libyan Arab Airlines Numer Seryjny Typ 11093 F28-4000 Rejestracja 5T-CLG Przewoźnik Air Mauritanie MAROKO Numer Seryjny Typ 20471 21214 21215 21216 B727-2B6 B737-2B6 B737-2B6 B737-2B6 NIGERIA Numer Seryjny Typ 18809 19664 PAKISTAN B707-338C B707-355C Rejestracja CN-CCG CN-RMI CN-RMJ CN-RMK Rejestracja 5N-ARQ 5N-VRG Przewoźnik Royal Air Maroc Royal Air Maroc Royal Air Maroc Royal Air Maroc Przewoźnik DAS Air Cargo Air Tours Numer Seryjny Typ 20488 B707-340C Rejestracja AP-AXG Przewoźnik PIA ARABIA SAUDYJSKA Numer Seryjny Typ Rejestracja Przewoźnik 20574 20575 20576 20577 20578 20882 20883 B737-268C B737-268C B737-268 B737-268 B737-268 B737-268 B737-268 SUAZI Numer Seryjny Typ 45802 46012 TUNEZJA DC8F-54 DC8F-54 HZ-AGA HZ-AGB HZ-AGC HZ-AGD HZ-AGE HZ-AGF HZ-AGG Rejestracja 3D-AFR 3D-ADV Saudia Saudia Saudia Saudia Saudia Saudia Saudia Przewoźnik African International Airways African International Airways Numer Seryjny Typ Rejestracja Przewoźnik 20545 20948 21179 21235 B727-2H3 B727-2H3 B727-2H3 B727-2H3 TS-JHN TS-JHQ TS-JHR TS-JHT Tunis Air Tunis Air Tunis Air Tunis Air 07/t. 4 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 37 UGANDA Numer Seryjny Typ 19821 B707-379C Rejestracja 5X-JEF Przewoźnik Dairo Air Services ZIMBABWE Numer Seryjny Typ 18930 45821 B707-330B DC8F-55 Rejestracja Z-WKU Z-WMJ Przewoźnik Air Zimbabwe Affretair”


title: WRITTEN QUESTION No. 956/98 by Markus FERBER to the Commission. Tolls on the Brenner motorway

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation


title: 98/252/CFSP: Common Position of 30 March 1998 defined by the Council on the basis of Article J.2 of the Treaty on European Union on Rwanda

text: 7. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities L 108/1 (Acts adopted under Title V of the Treaty on European Union) COMMON POSITION of 30 March 1998 defined by the Council on the basis of Article J. 2 of the Treaty on European Union on Rwanda (98/252/CFSP) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, — promotion of national reconciliation, reconstruction and development and transition to democracy, Having regard to the Treaty on European Union, and in particular Article J. 2 thereof, — protection and promotion of human rights and fundamental freedoms. Whereas by Common Position 94/697/CFSP of 24 October 1994 adopted on the basis of Article J. 2 of the Treaty on European Union, the Council defined the objectives and priorities of the European Union vis-à-vis Rwanda (1); Whereas by Joint Action 96/250/CFSP of 25 March 1996 adopted by the Council on the basis of Article J. 3 of the Treaty on European Union, a Special Envoy for the African Great Lakes Region was nominated (2); Whereas in the light of developments in Rwanda since should be 1994, Common Position 94/697/CFSP updated, HAS DEFINED THIS COMMON POSITION: Article 1 The objectives and priorities of the European Union in its relations with Rwanda are to encourage, stimulate and support the process, begun by the Government of Rwanda, of: — recovery from genocide, (1) OJ L 283, 29. 10. 1994, p. 1. (2) OJ L 87, 4. 4. 1996, p. 1. Article 2 The European Union affirms that progress in these areas is primarily the responsibility of the Government of Rwanda. the to support Government of Rwanda, the European Union, including through the offices of its Special Envoy to the Great Lakes Region, shall: the efforts of In order — seek a way to help bring an end to the continuing destabilising conflict, including through supporting the work of the International Commission of Enquiry (Rwanda), and to all human rights violations resulting from this conflict, — encourage and support efforts by the Government of Rwanda to protect and promote the human rights of all Rwandans, including through a close partnership with the UN Human Rights Field Operation in Rwanda, — encourage and support efforts by the Government of Rwanda to bring about reconciliation among all through dialogue with all Rwandans, groups which reject the use of violence, notably on power-sharing and minority protection, leading to strengthened democratic institutions and processes, including — encourage and support efforts by the Government of Rwanda to improve the Rwandan judicial system, including bringing to account those responsible for crimes against humanity, including genocide, L 108/2 EN Official Journal of the European Communities 7. 4. 98 — encourage the Government of Rwanda to show utmost restraint with regard to the imposition and execution of the death penalty with a view to its total abolition and to comply fully with it in its obligations under the International Covenant on Civil and Political Rights and to observe other international safeguards concerning the death penalty, Article 3 The Council notes that the Commission intends to direct its action towards achieving the objectives and the priorities of this common position, where appropriate, by pertinent Community measures. — continue its support for the work of the International Tribunal in Arusha, including renewing its efforts to ensure that all States surrender to the Tribunal all those for genocide and other serious violations of international humanitarian law, indicted — encourage and support the Government of Rwanda, of non-custodial measures to deal with certain categories of prisoners accused of lesser involvement in crimes against humanity, the adoption, by — encourage and support efforts by the Government of Rwanda to facilitate the reintegration into Rwandan society of genocide survivors, demobilised soldiers and all other displaced people, including through close international organisations, cooperation with relevant — encourage an improvement in the living conditions of all Rwandans, taking into account the detrimental effects of mass poverty and underdevelopment on political stability, — encourage the Government of Rwanda to take the appropriate steps to comply with the United Nations General Assembly Resolution on Safety and Security of Humanitarian Personnel (52/167). Article 4 In implementing this common position, the European Union will cooperate closely with the UN, Organisation of African Unity and other interested organisations. Article 5 The implementation of this common position will be monitored regularly. The common position will be reviewed within 12 months. Article 6 This common position shall take effect on the day of its adoption. Article 7 This common positive shall be published in the Official Journal. Done at Brussels, 30 March 1998. For the Council The President M. BECKETT


title: WRITTEN QUESTION No. 1097/98 by Marianne THYSSEN to the Commission. Discrimination in double taxation conventions

eurovoc_concepts:
Belgium
Netherlands
double taxation
tax convention
tax system
worker (EU)

text: C 402/74 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 22. 12. 98 Svar fr(cid:229)n Emma Bonino p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 maj 1998) Kommissionen k(cid:228)nner till de tidningsrapporter som parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till. De nederl(cid:228)ndska medierna har rapporterat att ett bilateralt avtal mellan Nederl(cid:228)nderna och Ryssland, enligt vilket endast k(cid:246)tt fr(cid:229)n djur som uppf(cid:246)tts och slaktats i Nederl(cid:228)nderna kan exporteras till Ryssland, inte f(cid:246)ljs. Enligt tillg(cid:228)nglig information verkar inte gemenskapens BSE-politik ha (cid:228)ventyrats av att de nederl(cid:228)ndska myndigheterna inte har f(cid:246)ljt det bilaterala avtalet med Ryssland. N(cid:228)r det g(cid:228)ller exportbidrag, har de tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt som har rapporterats inte gett upphov till n(cid:229)gra felaktiga utbetalningar. Det oaktat kommer kommissionen att i samband med sina kontroller p(cid:229) plats s(cid:228)rskilt granska hur de nederl(cid:228)ndska myndigheterna f(cid:246)ljer den relevanta gemenskapslagstiftningen. De nederl(cid:228)ndska myndigheterna ansvarar f(cid:246)r de dagliga kontrollerna n(cid:228)r det g(cid:228)ller denna fr(cid:229)ga. (98/C 402/091) SKRIFTLIG FR¯GA P-1097/98 fr(cid:229)n Marianne Thyssen (PPE) till kommissionen (30 mars 1998) ˜mne: Diskriminering vid dubbelbeskattningsavtal Bland f(cid:246)ljderna av dubbelbeskattningsavtalet mellan Nederl(cid:228)nderna och Belgien av den 16 augusti 1971 m(cid:228)rks bland annat att en nederl(cid:228)ndare och en belgier som b(cid:228)gge (cid:228)r bosatta i Belgien, i samma kommun, och arbetar i Nederl(cid:228)nderna, i samma nederl(cid:228)ndska f(cid:246)retag, beskattas p(cid:229) olika s(cid:228)tt. Belgiern betalar skatt i Belgien, nederl(cid:228)ndaren i Nederl(cid:228)nderna, enligt de respektive f(cid:246)reskrifterna enligt vartdera landets skattesystem. Anser kommissionen att denna skillnad st(cid:229)r i strid med principen om icke-diskriminering p(cid:229) grundval av nationalitet, s(cid:229)dan denna princip framg(cid:229)r av artikel 6 och artikel 48. 2 i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 juni 1998) Parlamentsledamoten uppger att nederl(cid:228)ndska och belgiska arbetstagare som bor i Belgien och arbetar i Nederl(cid:228)nderna beskattas olika. De belgiska arbetstagarna betalar inkomstskatt i Belgien och de nederl(cid:228)ndska arbetstagarna i Nederl(cid:228)nderna. Kommissionen noterar att avtalet mellan Belgien och Nederl(cid:228)nderna om beskattning av arbetstagare (artikel 15) enligt befintliga uppgifter inte g(cid:246)r skillnad p(cid:229) nationalitet. Enligt denna best(cid:228)mmelse beskattas gr(cid:228)nsarbetare, oavsett nationalitet, i bos(cid:228)ttningsstaten, medan andra arbetstagare beskattas i den stat d(cid:228)r arbetet utf(cid:246)rs. Det enda undantaget vad g(cid:228)ller beskattning avser statstj(cid:228)nstem(cid:228)n (artikel 19). Enligt denna best(cid:228)mmelse beskattas nederl(cid:228)ndska medborgare som arbetar i den nederl(cid:228)ndska statsapparaten och bor i Belgien, i Nederl(cid:228)nderna, medan en belgisk gr(cid:228)nsarbetare i samma situation beskattas i Belgien (under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att han eller hon inte har dubbelt belgiskt-nederl(cid:228)ndskt medborgarskap). Kommissionen anser att detta undantag f(cid:246)r statstj(cid:228)nstem(cid:228)n inte utg(cid:246)r en (cid:246)vertr(cid:228)delse av den g(cid:228)llande gemenskapsr(cid:228)tten


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 945/98 dell'on. Jesús CABEZÓN ALONSO alla Commissione. Debito estero del Nicaragua

eurovoc_concepts:
EU policy
Nicaragua
debt reduction
external debt
international cooperation
sustainable development

text: C 310/148 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 9. 10. 98 determinate attivita‘ specifiche vi si oppongano in maniera vincolante. In tale caso, e‘ opportuno controllare che la sicurezza e la salute dei lavoratori vengano garantite, nella misura del possibile, tenendo conto degli obiettivi della direttiva summenzionata. Ne deriva che le attivita‘ delle forze di polizia sfuggono in gran parte all(cid:146)applicazione del diritto comunitario in materia di sicurezza e di tutela della salute dei lavoratori sul posto di lavoro e rimangono quindi oggetto di provvedimenti sostitutivi aventi carattere strettamente nazionale. La Commissione ritiene che non sia stata violata alcuna disposizione del diritto comunitario. Il problema sollevato dall(cid:146)Onorevole Parlamentare dovrebbe pertanto trovare soluzione esclusivamente a livello delle autorita‘ italiane competenti. (1) GU L 183 del 29. 6. 1989. (98/C 310/204) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0937/98 di Jose· Escudero (PPE) alla Commissione (16 marzo 1998) Oggetto: Cooperazione culturale con l(cid:146)America Latina La Commissione puo‘ fornire informazioni sulle modalita‘ di partecipazione alla cooperazione culturale con l(cid:146)America Latina tramite i fondi esistenti? Esistono gare di appalto pubbliche o programmi di aiuti e/o cofinanziamento di progetti approvati e pubblici, che permettono ai cittadini e alle organizzazioni culturali di accedere alla partecipazione e alla distribuzione di detti fondi? Risposta data dal sig. Mar(cid:14)·n a nome della Commissione (8 aprile 1998) Tra il 1992 e il 1997, la Commissione ha finanziato una serie di azioni in materia di cooperazione culturale con i paesi dell(cid:146)America latina, per un importo di 3,5 Mecu. Tali azioni riguardano essenzialmente i seguenti settori: l(cid:146)identita‘ culturale latinoamericana e il dialogo culturale, il patrimonio comune dell(cid:146)Europa e dell(cid:146)America latina, l(cid:146)immagine dell(cid:146)America latina in Europa, l(cid:146)immagine dell(cid:146)Europa in America latina, il patrimonio culturale e il turismo culturale. Conformemente al disposto dell(cid:146)articolo 5 del regolamento (CE) n. 443/92 del Consiglio, del 25 febbraio 1992, riguardante l(cid:146)aiuto finanziario e tecnico per i paesi in via di sviluppo dell(cid:146)America latina e dell(cid:146)Asia, nonche· la cooperazione economica con tali paesi (1), la Commissione rivolge particolare attenzione alla dimensione culturale dei progetti di sviluppo finanziati in America latina. Per quanto riguarda la partecipazione di progetti a gare d(cid:146)appalto pubbliche, la Commissione ha seguito le norme in vigore. (1) GU L 52 del 27. 2. 1992. (98/C 310/205) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0945/98 di Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) alla Commissione (30 marzo 1998) Oggetto: Debito estero del Nicaragua Nel quadro del bilancio del Nicaragua per il 1997, al servizio del debito estero e‘ stato destinato un importo pari all(cid:146)11,2% del PIL, mentre i fondi ricevuti grazie alla cooperazione internazionale ammontavano all(cid:146)8% del PIL. Ogni anno il servizio del debito assorbe una parte considerevole dei proventi delle esportazioni e limita dunque le possibilita‘ di sviluppo del Nicaragua. Il debito estero ammonta attualmente a 6. 108,5 milioni di dollari, di cui il 66,9% concerne debiti bilaterali. Quali misure di cooperazione ha avviato la Commissione per condonare il rimborso e il servizio del debito estero del Nicaragua in modo da porre le basi per lo sviluppo sostenibile del paese?


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 710/98 της Επιτροπής της 30ής Μαρτίου 1998 για καθορισμό των προκαταβολών σχετικά με τις συνεισφορές στην παραγωγή στον τομέα της ζάχαρης για την περίοδο εμπορίας 1997/98

eurovoc_concepts:
isoglucose
marketing
production quota
sugar levy
syrup
white sugar

text: 31. 3. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 98/33 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 710/98 TGS EPITQOPGS tgr 30 ˜gr Laqt˜iou 1998 cia jahoqisl ˜o tym pqojatabok ˜ym swetij ˜a le tir sumeisvoq ˜er stgm paqacyc ˜g stom tol ˜ea tgr f ˜awaqgr cia tgm peq˜iodo elpoq˜iar 1997/98 G EPITQOPG TYM EUQYPA˘IJYM JOIMOTGTYM, ˜Ewomtar up ˜oxg: ˜oti ta l ˜etqa pou pqobk ˜epomtai stom paq ˜omta jamomisl ˜o e˜imai s ˜ulvyma le tg cm ˜ylg tgr epitqop ˜gr diawe˜iqisgr f ˜awaqgr, tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar, tom jamomisl ˜o (EOJ) aqih. 1785/81 tou Sulbouk˜iou, tgr 30 ˜gr Ioum˜iou 1981, peq˜i joim ˜gr oqcam ˜yseyr tgr acoq ˜ar stom tol ˜ea tgr f ˜awaqgr (1), ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeuta˜ia ap ˜o tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 1599/96 (2), jai id˜iyr to ˜aqhqo 28 paq ˜acqavor 8, Ejtil ˜ymtar: ˜oti to ˜aqhqo 5 tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 1443/82 tgr Epitqop ˜gr, tgr 8gr Ioum˜iou 1982, peq˜i hesp˜iseyr tym kepto- leqei ˜ym evaqloc ˜gr tou jahest ˜ytor posost ˜yseym stom tol ˜ea tgr f ˜awaqgr (3), ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeuta˜ia ap ˜o tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 392/94 (4), pqobk ˜epei tom jahoqi- sl ˜o pqim ap ˜o tgm 1g Apqik˜iou jai tgm e˜ispqang pqim ap ˜o tgm 1g tou ep ˜olemou Ioum˜iou tym jat ˜a lom ˜ada pos ˜ym pou pq ˜epei ma jatabkgho ˜um ap ˜o tour paqacyco ˜ur f ˜awaqgr, ap ˜o tour paqacyco ˜ur isockuj ˜ofgr jai tour paqacyco ˜ur siqo- pio ˜u imouk˜imgr, yr pqojatabok ˜er ep˜i tym sumeisvoq ˜ym stg ˜oti o basij ˜g paqacyc ˜g cia tgm tq ˜ewousa peq˜iodo elpoq˜iar· jat’ ejt˜ilgsg upokocisl ˜or tgr basij ˜gr sumeisvoq ˜ar jai tgr sumeisvoq ˜ar B, s ˜ulvyma le to ˜aqhqo 6 tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 1443/82, odgce˜i se pos ˜o uxgk ˜oteqo tou 60 % tym am ˜ytatym pos ˜ym pou amav ˜eqomtai sto ˜aqhqo 28 paq ˜a- ˜oti, cqavoi 3, 4 jai 5 tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 1785/81· stgm peq˜iptysg aut ˜g, pq ˜epei, s ˜ulvyma le to ˜aqhqo 6 tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 1443/82, ma jahoqisto ˜um ta jat ˜a lom ˜ada pos ˜a cia tg f ˜awaqg jai to siq ˜opi imouk˜imgr sto 50 % tym swetij ˜ym am ˜ytatym pos ˜ym jai, ˜osom avoq ˜a tgm isockuj ˜ofg, ma jahoqiste˜i to jat ˜a lom ˜ada pos ˜o tgr pqojatabok ˜gr sto 40 % tou poso ˜u tgr ejtil ˜ylemgr basi- j ˜gr sumeisvoq ˜ar stgm paqacyc ˜g cia tg f ˜awaqg· ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: ˜Aqhqo 1 Ta jat ˜a lom ˜ada pos ˜a pou amav ˜eqomtai sto ˜aqhqo 5 paq ˜a- cqavor 1 stoiwe˜io b) tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 1443/82 jahoq˜ifomtai, cia tgm peq˜iodo elpoq˜iar 1997/98, se: a) 0,632 Ecu am ˜a 100 wiki ˜ocqalla keuj ˜gr f ˜awaqgr yr pqojatabok ˜g ep˜i tgr basij ˜gr sumeisvoq ˜ar stgm paqacyc ˜g cia tg f ˜awaqg A jai tg f ˜awaqg B· b) 11,848 Ecu am ˜a 100 wiki ˜ocqalla keuj ˜gr f ˜awaqgr yr pqojatabok ˜g ep˜i tgr sumeisvoq ˜ar B cia tg f ˜awaqg B· c) 0,506 Ecu am ˜a 100 wiki ˜ocqalla ngq ˜ar ous˜iar yr pqojatabok ˜g ep˜i tgr sumeisvoq ˜ar stg basij ˜g paqa- cyc ˜g cia tgm isockuj ˜ofg A jai tgm isockuj ˜ofg B· d) 0,632 Ecu am ˜a 100 wiki ˜ocqalla ngq ˜ar ous˜iar isodu- m ˜alou f ˜awaqgr/isockuj ˜ofgr yr pqojatabok ˜g ep˜i tgr sumeisvoq ˜ar stg basij ˜g paqacyc ˜g cia to siq ˜opi imouk˜imgr A jai to siq ˜opi imouk˜imgr B· e) 11,848 Ecu am ˜a 100 wiki ˜ocqalla ngq ˜ar ous˜iar isodu- m ˜alou f ˜awaqgr/isockuj ˜ofgr yr pqojatabok ˜g ep˜i tgr sumeisvoq ˜ar B cia to siq ˜opi imouk˜imgr B· ˜Aqhqo 2 O paq ˜ym jamomisl ˜or aqw˜ifei ma isw ˜uei tgm tq˜itg gl ˜eqa ap ˜o tg dglos˜ieus ˜g tou stgm Ep˜isglgEvgleq˜idatymEuqypaˇi- j˜ym Joimot˜gtym. O paq ˜ym jamomisl ˜or e˜imai desleutij ˜or yr pqor ˜oka ta l ˜eqg tou jai isw ˜uei ˜alesa se j ˜ahe jq ˜ator l ˜ekor. Bqun ˜ekker, 30 Laqt˜iou 1998. Cia tgm Epitqop˜g Franz FISCHLER L˜ekor tgr Epitqop˜gr (1) EE L 177 tgr 1. 7. 1981, s. 4. (2) EE L 206 tgr 16. 8. 1996, s. 43. (3) EE L 158 tgr 9. 6. 1982, s. 17. (4) EE L 53 tgr 24. 2. 1994, s. 7


title: Parecer da Comissão nos termos do nº 2 alinea d) do artigo 189º B do Tratado CE, sobre as alterações do Parlamento Europeu à posição comum do Conselho respeitante à proposta de decisão do Parlamento Europeu e do Conselho que cria o programa comunitário de acção «Serviço Voluntário Europeu para Jovens»

eurovoc_concepts:
European citizenship
action programme
social participation
voluntary military service
young person

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 30. 03. 1998 COM(1998) 201 final 96/0318 (COD) PARECER DA COMISSÃO nos termos do n° 2 alinéa d) do artigo 189°-B do Tratado CE, sobre as alterações do Parlamento Europeu à posição comum do Conselho respeitante à proposta de DECISÃO DO PARLAMENTO EUROPEU E DO CONSELHO que cria o programa comunitário de acção "Serviço Voluntário Europeu para Jovens" QUE ALTERA A PROPOSTA DA COMISSÃO nos termos do n° 2 do artigo 189°-A do Tratado CE EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS O n° 2, alínea d) do artigo 189°B do Tratado CE prevê que a Comissão dê parecer sobre as emendas que o Parlamento Europeu propõe em segunda leitura. A Comissão expõe a seguir o seu parecer sobre as 10 emendas propostas pelo Parlamento Europeu. Anexa ainda, por força do n° 2 do artigo 189°A do Tratado CE, uma proposta alterada que contempla duas emendas do Parlamento que a Comissão aceitou. 1. a) b) c) d) e) f) g) Resenha histórica Em 23 de Dezembro de 1996, a Comissão remeteu ao Conselho e ao Parlamento Europeu a proposta de Decisão (COM (96) 610 final - COD 96/0318). Em 19 de Março de 1997, o Comité Económico e Social emitiu parecer favorável. Em 12 de Junho de 1997, o Comité das Regiões emitiu parecer favorável. Em 12 de Junho de 1997, O Parlamento Europeu adoptou, em primeira leitura, uma resolução favorável que continha 40 emendas à proposta da Comissão. Em 23 de Julho de 1997, a Comissão adoptou, por força do n° 2 do artigo 189°A do Tratado CE, uma proposta alterada de Decisão que integra total ou parcialmente 18 das 40 emendas do Parlamento Europeu (COM(97) 347 final - COD-96/0318). Em 16 de Dezembro de 1997, o Conselho aprovou a posição comum. Em 12 de Março de 1998, o Parlamento Europeu votou, em segunda leitura, uma resolução favorável que inclui 10 emendas à posição comum. 2. Objectivo da proposta de Decisão Tendo por fundamento jurídico o artigo 126° do Tratado, o programa inscreve-se no âmbito dos objectivos da política de cooperação no domínio da juventude. Tem por principal finalidade contribuir para a integração dos jovens na vida activa, através de actividades transnacionais de utilidade pública, na Comunidade e em países terceiros. O Serviço Voluntário Europeu (SVE) propõe aos jovens residentes na Comunidade Europeia (18-25 anos) uma experiência formativa devidamente reconhecida, ao nível transnacional, que se articula simultaneamente na aquisição de competências e de aptidões e no exercício de uma cidadania responsável. PARECER DA COMISSÃO SOBRE AS EMENDAS DO PARLAMENTO EUROPEU Depois de ter examinado as alterações propostas pelo Parlamento em segunda leitura, a Comissão pode apoiar aquelas que: estão de harmonia com a sua proposta inicial ou que dão ao texto precisões úteis. 1. ALTERAÇÕES ACEITES PELA COMISSÃO A Comissão aceita as emendas n° 1 e 6, tendo incorporado as mesmas na nova proposta alterada, a fim de que possam ser estudadas pelo Conselho. A alteração n° 1 (13° considerando) diz respeito à eliminação dos obstáculos à mobilidade dos jovens voluntários. A Comissão aceita os princípios subjacentes à alteração em causa, desde que apresentados com a seguinte formulação: "considerando que a tomada de medidas adequadas relativamente aos regimes de segurança social e aos regimes fiscais por parte dos Estados-Membros facilitaria o acesso dos jovens às infra-estruturas nacionais no âmbito do serviço voluntário". Trata-se, com efeito, de ter em conta as competências dos Estados-Membros nesta matéria. A alteração n° 6 (n° 1 do artigo 9o) refere-se à composição do Comité. A Comissão cinge-se ao texto da Comitologia e pode pois aceitar a alteração proposta, sob reserva das seguintes modificações na redacção da mesma: substituir " Na execução desta incumbência" por "Na execução do presente programa" - por questões de coerência do texto; substituir " composto por um representante de cada Estado-Membro" por "composto por representantes dos Estados-Membros". 2. ALTERAÇÕES REJEITADAS PELA COMISSÃO A Comissão rejeitou as alterações n° 2, 3, 4, 5, 7, 8, 9 e 10. A alteração n° 2 (considerando 21) refere-se à compatibilidade entre o serviço voluntário europeu e os serviços cívicos nacionais existentes. A Comissão reconhece a importância deste aspecto para o desenvolvimento do SVE, mas não pode aceitar a alteração proposta pelo Parlamento, uma vez que a mesma levanta questões relacionadas com as competências dos Estados-Membros. A alteração n° 3 (artigo 3o, n°l) refere-se ao orçamento para os primeiros dois anos do programa. A Comissão mantém o montante que constava da sua proposta inicial (60 milhões de ecus). A alteração n° 4 (artigo 7o, n° 1), diz respeito, na primeira parte, à informação e à sensibilização dos voluntários sobre os seus direitos e obrigações. Esta preocupação está contemplada no texto da posição comum. A segunda parte refere-se à coordenação entre o serviço voluntário europeu e os serviços civis existentes, ver alteração n° 2. O texto da posição comum atende, no seu espírito, às alterações do Parlamento Europeu nesta matéria. A alteração n° 5 (artigo 7o, n° 2) refere-se à eliminação dos obstáculos à mobilidade dos jovens voluntários. O texto do considerando n°13, devidamente alterado (ver alteração n°l) é mais adequado do que a primeira parte da alteração do Parlamento Europeu, na medida em que a Comissão entende respeitar as competências dos Estados-membros nessa matéria. A segunda parte da alteração exorta a Comissão a apresentar propostas com vista a elaborar um estatuto dos jovens voluntários e põe, por isso, em causa o direito de iniciativa da Comissão. As alterações n° 7-8-9-10 (artigo 9o, n° 2, 3 e ,3 bis) dizem respeito ao comité do programa e introduzem elementos do modus vivendi. Embora respeite os compromissos assumidos no âmbito do modus vivendi, a Comissão cinge-se rigorosamente ao texto da Comitologia. CONCLUSÕES EA Comissão considera que as propostas de alterações n° 1 e 6 do Parlamento Europeu à posição comum reforçam o texto no que diz respeito à eliminação dos obstáculos que subsistem no que se refere à Comitologia, A proposta alterada incorpora estas emendas. H- PROPOSTA ALTERADA DE DECISÀÕDO PARLAMENTO EUROPEU E DO CONSELHO que cria um programa comunitário de acção "Serviço Voluntário Europeu para Jovens" (apresentada pela Comissão em conformidade com o disposto no n° 2 do artigo 189o-A do Tratado CE) 4-c\ (IS) considerando que a tomada de medidas adequadas relativamente aos regimes de segurança social e aos regimes dos Estados-Membros facilitaria o acesso dos jovens às infra-estruturas nacionais no âmbito do serviço voluntário. fiscais parte por 13) Considerando que a presente decisão institui um quadro comunitário destinado a contribuir para o desenvolvimento das actividades transnacionais de serviço voluntário; 14) Considerando que a participação de jovens serviço em actividades de constitui uma actividade voluntário educativa cuja qualidade informal, assentará em grande parte nas acções de preparação adequada, incluindo linguística e cultural, contribui para a sua orientação futura e para o alargar dos seus horizontes, favorece o desenvolvimento das suas capacidades sociais, de uma cidadania activa e de uma integração equilibrada na sociedade do ponto de vista económico, social e cultural e permite promover consciência de uma verdadeira cidadania europeia; a 15) Considerando que a criação de um serviço voluntário europeu deve ser compatível com as restantes acções comunitárias a favor da juventude, desenvolvidas nomeadamente no âmbito do programa «Juventude para a Europa» 7 e que é por isso necessário prover à sua complementaridade; Decisão n° 818/95 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 14 de Março de 1995, relativa à adopção da terceira fase do programa «Juventude para a Europa» (JO L 87 de 20. 4. 1995, p. 1 ). consideradas necessárias 2. Cada Estado-Membro esforçar-se- á, na medida do possível, por aprovar as medidas e desejáveis para garantir o bom desenrolar do programa, nomeadamente no que se refere jovens voluntários. à mobilidade dos Artigo 8o Certificado Um documento redigido pela Comissão nos termos dos nos n°s 2 e 3 do artigo 9o comprovará a participação dos jovens voluntário voluntários europeu, bem como a experiência e as competências adquiridas nesse período. serviço no Artigo 9o Comité 1. Na execução do presente programa, a Comissão será assistida por um comité composto por dois representantes de cada Estado-Membro pelo e representante da Comissão. presidido 1. Na execução do presente programa, a Comissão será assistida por um comité composto por representantes dos Estados-Membros e presidido pelo representante da Comissão. representante 2. O da Comissão submeterá à apreciação do Comité um projecto de medidas sobre: - o regulamento interno do comité, - as modalidades de execução, - o plano de trabalho anual de execução das acções do programa, - o equilíbrio geral entre as diversas partes do programa, - os critérios a aplicar na repartição indicativa dos fundos pelos Estados- Membros, ISSN 0257-9553 COM(98) 201 final DOCUMENTOS PT 16 06 04 01 N. ° de catálogo : CB-C0-98-215-PT-C ISBN 92-78-32934-7 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo