title: Report from the Commission on the identification and registration of animals

eurovoc_concepts:
consumer protection
food inspection
labelling
meat
trademark

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 17. 04. 1998 COM(1998) 207 final REPORT FROM THE COMMISSION on the identification and registration of animals REPORT FROM THE COMMISSION ON THE IDENTIFICATION AND REGISTRATION OF ANIMALS A. GENERAL ASPECTS 1 2 3 4 Directive 92/102/EEC Data sources Transposition of the legislation Identification of bovine animals 5 B. OVINE/CAPRINE AND PORCINE ANIMALS 1 2 3 Identification of Ovine and caprine animals Identification of porcine animals Overall main remarks C. POSSIBLE IMPROVEMENTS 1 2 Needs and possible options Guidance scheme Annex J Annex II Livestock distribution by Member State Directive 92/102/EEC - Transposition status 1 * 1^ 2 3 7 1 10 13 16 16 18 IDENTIFICATION AND REGISTRATION OF ANIMALS The present report from the Commission to the Council and the European Parliament has been elaborated in the framework of the provisions of Article 10 of Directive 92/102/EEC. It aims at stating the experience gained, and drawing conclusions, on identification and registration of animals in the European Union. It focuses on ovine/caprine and porcine animals as the case of bovine has just been dealt with by Council Regulation (EC) No 820/97' establishing a system for the identification and registration of bovine animals and regarding the labelling of beef and beef products. A. GENERAL ASPECTS 1. Directive 92/102/EEC The Council Directive 92/102/EEC on the identification and registration of animals has two basic objectives: the localisation and the tracing of animals for veterinary purposes, which is of crucial importance for the control of contagious diseases; the management and supervision of livestock premiums as part of the reform of the agricultural policy. To deal with these objectives the productive livestock must be adequately identified and registered according to the same requirements in all Member States. Directive 92/102/EEC applies^ to bovine, ovine, caprine, and porcine animals and rules have been laid down: 1 O. J. L 355, 27. 11. 1992, p. 32 2 O. J. L 117, 21. 04. 1997, p. 1 The provisions related to the bovine animals are now revoked and replaced by the provisions foreseen by the new Regulation. 1 *> to keep an up-to-date list of the holdings in each Member State(Arficle 3); to keep registers of the animals at the level of the holdings, including information for all births, deaths and movements(Article 4); to identify, according to several principles and possible derogation, the different types of animals of a Member State;(Article 5); to keep track of animals in case of exchange between Member States, and, in particular, the possibility to replace the eartag or the other identification mark with a modification of the initial code;(Article 6) to identify imported animals without losing the trail of previous identification marks. (Article 8) Article 10 of Directive 92/102/EEC stipulates that: "Not later than 31 December 1996, acting on the basis of a report from the Commission, accompanied by any proposals, on which it will decide by a qualified majority the Council, shall, in the. light of experience gained, review the provisions of this Directive with a view to defining a harmonised identification and registration system and shall decide on the possibility of introducing electronic identification arrangements in the light of progress achieved in this field by the International Organisation for Standardisation(ISO)". 2. Data sources To draft this report Commission, by letters sent to the Member States, asked for relevant information and state of things on the following: Identification system of bovine, porcine and ovine animals Registration of animals on the holding Central registration of animals Systems of individual "passports" Electronic identification The data collection was concluded by the end of 1996, integrating though relevant information until recently. However, in some cases the data were incomplete. In particular, two Member States, Spain and Belgium, have only sent copies of their current legislation without replying to the Commission's specific questions. Furthermore, the Commission used the available DG XXIV(veterinary inspection services)4 reports, where they dealt with this subject, and the reports related to the Integrated Administration and Control System drawn by the EAGGF3. However, as far as EAGGF reports are concerned, it should be noted that : in several occasions the data provided by this source were not up to date; these reports refer only to "premium" animals and, therefore, do not include data concerning the porcine species, or do not refer to all production categories of bovine or ovine/caprine animals. In addition, consultations took place with representatives of farm associations, and a working group of private experts was established to examine the identification and registration system of ovine/caprine animals, as well as of porcine animals. Despite the efforts, some information is missing and the analysis of several aspects has not been fulfilled as precisely as wished. 3. Transposition of the legislation Member States had to transpose Directive 92/102/EEC for the whole livestock described in Annexe I of the present report. The basic livestock population concerns about 85 million bovines. 110 million ovine/caprine and 115 million porcine animals. Every year, the Food and Veterinary Office European Agriculture Guidance and Guarantee Fund identification system has to deal with the replacements of slaughtered animals, that is about 30 million bovines, 80 million ovine/caprine and 190 million porcine animals. Thus, the initial work of identification is more or less the same in the three sectors but the annual work is more important for ôvine/caprine (about 3 times) and for porcine (about 6 times) than for bovine animals. On the basis of the average number of animals per holding, the main effort has to be done: • • • by Luxembourg, United Kingdom, Ireland, Belgium and the Netherlands for bovine; by United Kingdom, Ireland, Spain and Ellas for ovine/caprine; by Denmark, the Netherlands, Belgium and Germany for porcine animals. Article 11 of Directive 92/102/EEC provide for transposition of the legislation by October 1993 for bovine animals, by January 1994 for porcine animals and by January 1995 for ovine and caprine animals. As shown in Annexe II, the transposition of the directives into national law was largely incorrect as far as the deadlines were concerned. For bovine animals, Member States were generally 2 years late. Only Belgium and the Netherlands had their transposition done in due time, by the end of 1993. The last modification has taken place in 1996. For porcine animals, Belgium had, already in 1990, national legislation on identification. The three other Member States with the main production, as well as Portugal, have transposed the Directive into national law by the year of 1994 following the foreseen deadline. Most of the other Member States were 1 or 2 years late and Finland has not yet finished its transposition. For ovine and caprine animals, the deadline of 1995 was respected by Denmark and Portugal. The transposition was completed the following year, in 1995, by Austria, Sweden, Luxembourg, Ellas and Germany. The main producers that are the United Kingdom, Ireland and Spain have transposed the Directive in 1996. France and Finland have not yet finished this transposition, but planned to do it in 1997. 4. Identification of bovines As regards the identification of bovines, compliance with the Directive 92/102/EEC means mainly: • • the competent authority has an up-to-date list of all the holdings which keep animals and that list must specify the species kept and their keepers; eartags must be applied on the animals not later than 30 days after birth. However, provisional approved marks may be kept up to the age of-six months; and some calves intended for slaughter before the age of six months may leave the holding of their birth to be marked at the fattening holding; • the eartag should bear an alphanumeric code, which shall not exceed 14 characters, in order to identify each animal individually along with the holding on- which it was bom; • in the case where a mark has to be replaced, a link should be established between the new and the old mark; • identification within 30 days of all animals imported from third countries, establishing a link between the identification mark of the third country and the identification allocated by the Member State of destination; that identification is not compulsory if the animal is slaughtered within 30 days in the importing Member State; • a register has to be kept at the level of the holder, stating the number of animals present, and an up-to-date record of all births, deaths and movements, at least on the basis of aggregate movements; • the keeper of animals to be moved to or from a market, or collection centre, must provide a document to the operator who is a keeper of animals, setting out, on a temporary basis, details of the animals, including the identification numbers or marks. Regarding compliance with Directive 92/102/EEC, nine(9) Member States may be considered as having completed the minimum level of implementation. The Netherlands is quite advanced in relation to the Directive 92/102/EEC provisions. Belgium has already implemented double marking of the animals and their "SANITEL"6 identification and registration system is close to the one provided by the new Regulation on the identification and registration system of the bovine animals. As far as identification documents are concerned, the majority of the Member States ask only for accompanying documents. However Sweden has in use movement documents that are not properly certified by an official veterinarian and not sent to the central authorities. Denmark uses two certificates ("IBR" and "BVD"). On a higher level of implementation of the community rules, Ireland and Portugal require identity cards while passports are already in use in Great Britain. In Northern Ireland a computerised movement record is working. Ellas, Finland, Italy, Portugal, Spain and Sweden show deficiencies of implementation of Directive 92/102/EEC in relation to either: • • • the central register which deals in some cases only with premium animals, or the keeping of the register on the holding, or the existence of an applied eartag system for all bovine animals. Therefore, around 20% of the bovine livestock were not complying with the requirements of Directive 92/102/EEC. However, as regards to the bovine species, the recently adopted Council Regulation (EC) No 820/97 already improves the requirements related to the system of identification and registration. This Regulation reinforces the provisions of Directive 92/102/EEC as follows: • • an eartag must be applied on each ear; eartags which have become illegible or have been lost, must be replaced by a new mark, bearing the same code as the original tag; a passport should be issued within 14 days of the notification of an animal's birth; "SANITEL" identification and registration system which is in use in Belgium comprises elements as: - oval plastic eartag (country code+holding number+individual number) approved by the Ministry of Agriculture ; - registration forms which are computerised; - holding registration will cover all animals present at the holding. a computerised database must become fully operational no later than 31 December 1999; the up-to-date holding register shall comprise data on births, deaths and all movements; B. OVINE/CAPRINE AND PORCINE ANIMALS 1. Identification of Ovines and caprines In accordance with the Council Directive 92/102/EEC, by 1. 1. 95, Member States should have in place an identification and registration system for ovine/caprine animals that should comprise: • an up-to-date list of all the holdings which keep more than three animals; •. a holding register recording at least aggregate movements and the total number of sheep and goats present each year on a date to be determined by the competent authority; •. identification marks (eartag or tattoo), determining at least the holding of origin and the holding on which the animal was born, applied on animals as soon as possible and in any case before leaving the holding of birth; In relation to the registration of movements, Member States had the possibility to apply their national systems, provided that they have communicated them to the Commission by 1. 7. 1994 for eventual approval or amendments. There was no notification of this kind brought to the attention of the relevant Commission services. Animals bearing a temporary mark must be accompanied throughout their movement by a document which enables the origin, ownership, place of departure and destination to be determined. The implementation of the community rules is more or less completed in nine(9) Member States. It is mainly deficient in Italy and Portugal where holding registers are not kept on every holding, and in Ellas, Finland, and France, where, in addition to that, identification marks are not placed in all the required cases. In United Kingdom the implementation is not extended to Northern Ireland. Therefore, around 40% of the ovine/caprine livestock are not complying with the requirements of Directive 92/102/EEC, including the Hellenic and the British livestock which are among the most numerous within European Union. 1. 1 List of holdings Each Member State has a registration system of holdings keeping sheep and goats. However, for at least half of them it is restricted to holdings with ovine or caprine animals entitled to the premium grant. In these cases, the lists nearly cover the provisions of Directive 92/102/EEC, but not its full extent. Moreover, as it is not legally required, in most cases the lists are not centralised and computerised and it cannot be insured they are always up to date. Furthermore, the information given on each holding and the animals kept is very dissimilar between Member States and sometimes within the same Member State. Only Denmark already has a central register of all holdings, providing a lot of data which may be cross checked via other data sources. Important information may be found about the keeper, the type and use of the animals, the number of animals, the practitioner veterinarian responsible, the disease status and any imports or exports. The SACRIMO computer system in United Kingdom includes all the holdings concerned in the biggest part of its territory but it does not give any movement records of animals. The SANITEL system of Belgium is under upgrading, it is limited though to holdings included within the premium scheme. Other centralised databases are foreseen or under development in most of the other Member States. In some of these cases the present manual or computerised regional systems should be deeply reconsidered to harmonise their registers if they should be put together in a national or European framework. 1. 2 Register on the holding Holding registers, complying with the provisions foreseen in Council Directive 92/102/EEC have been fully implemented in nine(9) Member States. The registers exist only for some categories of holdings in France, Italy, Finland, Portugal, Sweden and United Kingdom. In Finland, Portugal and Sweden they are kept on the holdings involved in the premium scheme which is not far from all holdings. but do not cover all ovine and caprine animals. In United Kingdom they are implemented in Great Britain but not in Northern Ireland. In France and Italy they are poorly implemented, restricted to the necessity of the Brucellosis eradication programme in the latter case. As it is not compulsory, in six(6) Member States, the registers are not of the same model across the entire country which makes impossible some cumulative information. They just state the situation on a certain day of the year, and aggregate movements, in the cases of Austria, Germany and Spain. A lot of useful details on individual animals are missing in registers kept in Austria, Ellas, Ireland, Italy and United Kingdom. So, the registers provide generally very basic information as far as the disease control is concerned. Keeping track of individual animals is impossible in most cases. 1. 3 Identification marks The application of identification marks on every ovine or caprine animal which leaves its holding of birth is performed in ten(10) Member States. The provision is not applied in Finland, where only imported animals bear a mark, in France and in Northern Ireland. In Belgium mainly the animals eligible to premium support arrangements are subject to identification marking. In Ellas, only adult animals involved in the Brucellosis eradication programme and which are leaving the holding are marked. France, since 1 September 1997, has put in force a new national Decree of 30. 05. 97 regarding the identification of ovine animals. However, this Decree is not yet formally notified to Commission. The identification means chosen by Member States is mainly the eartag. Six of them apply only that, and only Portugal has not authorised it, prescribing the tattoo. Four Member States, accept both eartags or tattoos, while Italy places both eartag and tattoo on the same animal. United Kingdom and Ireland accept also temporary marks as "painting" mark resulting into a completely unreliable identification providing no data at all on the origin of the animal. In all Member States implementing these provisions, the animals are identified only if they are going to leave the holding. The identification mark scarcely provides all the useful data as country code, holding number, individual number. Only Italy seems to have in place an appropriate system. 2. Identification of Porcine animals In accordance with the Council Directive 92/102/EEC, by 1. 1. 94, Member States should have in place an identification and registration system for porcine animals which should comprise: • an up-to-date list of all the holdings which keep more than one pig not intended for the keeper's own use or consumption; • a holding register stating the number of animals present on the holding including data on movements; special provisions for the case of pure-bred and hybrid pigs which may be covered by an alternative registration system; • identification marks (eartag or tattoo) determining at least the holding or origin and the holding on which the animal was born, applied on animals at least before leaving the holding of birth; In relation to the registration of movements, Member States had the possibility to apply their national systems, provided that they have communicated them to the Commission by 1. 7. 1993 for eventual approval or amendments. There was no notification of this kind brought to the attention of the relevant Commission services. Animals bearing; a 10 temporary mark must be accompanied throughout their movement by a document which enables the origin, ownership, place of departure and destination to be determined. The implementation of the Community rules is more or less completed in twelve(12) Member States. Main deficiencies are found in Ellas and in Finland. A little information is available for Portugal. Therefore, around only 4% of the porcine livestock is not complying with the requirements of the 92/102/EEC Directive. 2. 1 L ist of h oldings Each Member State has a registration system of holdings keeping pigs. However, for at least one third of them it is restricted either to large holdings or to regional schemes. Moreover, as it is not legally required, in most cases the lists are not centralised and computerised and it cannot be insured they are always up to date. Furthermore, the information given on each holding and the animals kept is very dissimilar between Member States and sometimes within the same Member State. Only the Netherlands has already a central computerised register of all holdings, providing information on the holding number , the holding of origin, the holding of destination and the eartag number of the animals. The PRIMO computer system in United Kingdom include all the holdings concerned in the biggest part of its territory but it does not give any movement records of animals. The SANITEL system of Belgium is applied but being under upgrading. Centralised databases are foreseen or under development in most of the other Member States. In some of these cases the present manual or computerised regional systems should be deeply reconsidered to harmonise their registers if they should be put together in a national or European framework. 11 2. 2 Register on the holding Holding registers complying with the provisions foreseen in Council Directive 92/102/EEC have been fully implemented in eleven(l 1) Member States. Detailed information on births, deaths and movements is recorded in The Netherlands and in Austria. Additionally, Austria provides for a uniform national model of farm registers. The registers exist only for some categories of holdings in Ellas and in Finland, and they are not used on a compulsory basis in Portugal. As it is not compulsory, in three(3) Member States, i. e. Germany, Italy and Sweden, the registers are not of the same model throughout the whole country which makes some cumulative data impossible. Therefore, the registers provide generally very basic data as far as the disease control is concerned. Keeping track of individual animals is impossible in most cases. 2. 3 Identification marks The application of identification marks on every porcine animal which leaves its holding of birth is performed in twelve(12) Member States. The provision is not applied in Finland, where only imported animals bear eartags, and in Ellas. For Portugal, the Commission had no available information. The identification means chosen by Member States is mainly the eartag, but the choice for a tattoo is possible in some cases in Denmark and in France. It is only Italy which requires the tattoo. The Dutch system also provides for the possibility of electronic identification but information is not available as far as its implementation is concerned. In most Member States concerned, the animals are identified only in case of leaving the holding. In Germany an eartag is fitted at the latest at the time of weaning, including data on the country code and an individual number for each animal. In The Netherlands, animals are identified before the age of six months or earlier if they are sold or otherwise transferred. 12 However, piglets moving to a fattening unit are not always identified, at least in Denmark, the Netherlands and Sweden. Pigs leaving the holding to be slaughtered are just slap- tattooed in Denmark and in France; and moved without identification marks in Germany and Sweden. The identification mark scarcely provides all the useful data as country code, holding number, individual number. 3. Overall Main Remarks The transposition of the European rules was late as far as the deadlines are concerned. In some cases the implementation procedure is not already completed, especially in Ellas, Finland and Portugal. The text of the Directive 92/102/EEC allows for lots of''flexible" interpretations which were highly used, resulting in several, incompatible, identification and registration systems. The situation is now mainly characterised by a lack of harmonisation, a diversity between Member States and even within the same Member State for most of them, which can not guarantee proper and adequate means for tracing diseases as it would have been necessary during the BSE crisis. The most important points which cause identification problems, from a veterinary point of view, are described hereafter: 3. 1 the list of holdings The list of all holdings, specifying the species kept and their keepers, is a provision of Directive 92/102/EEC which is not applied in all Member States in an efficient way. 13 Even in the cases where all farms are registered, the national list is frequently dispatched at regional levels, with different data or different method of assembling the data. These discrepancies make impossible to centralise the information, even at a national level. In most Member States there is no control concerning the reliability of the information and the permanent up-dating of the local lists. As a result of these deficiencies, the information system is responding slowly to any enquiry and can not ensure neither the presence of the data requested nor their accuracy. It can not be used to centralise the data and can not provide for any statistical analysis. It is of few, if any, help for tracing diseases or other veterinary purposes. In order to improve the system all the national registration lists should be computerised in a compatible way, at national and EU level. Furthermore, the requirements of Directive 92/102/EEC should be specified and completed to promote the feasibility of the disease tracing. The data which should be available everywhere should be, as a rninimum: - obviously the address of the holding and the name of the keeper, - the registration number of the holding, - the type of production in order to sort out the farms if needed, and - the number of animals kept at a certain date. 3. 2 the register of each holding Member States have generally tried to cover the current requirements at their minimum extent. However, farm registers are not kept in all holdings and there is no control performed on behalf of the competent authority. It is quite common that these registers are not uniform and vary a lot on their form within a Member State and definitely, as it is not yet provided for, within the European Union. To know the number of animals kept each year on a certain date is not sufficient for disease control matters. The register should at least include complete data on births, deaths and movements on a daily, or very short term, basis, in order to make possible checking of the 14 movements during animal disease crises. In addition, a proper control system, should be established to ensure reliability. The information included in movement documents varies a lot among Member States. Frequently the document can not give a record of all movements performed nor the number and address of the holding of origin. In the case of a dead animal,' or in the case of a movement to a slaughter house, the document is often lost as it is not quite clear whose responsibility is to send it to the competent authority. These documents and their use should be improved on a European Union basis as they are an important identification element stating data which are implicit for any disease control research. 3. 3 the identification marks The Directive 92/102/EEC does not specify the type of the identification marks to be used. Therefore, in many cases particularly for sheep and goats the means for identifying the animals is just a paint marking procedure which does not ensure an appropriate identification as it can not distinguish among different holdings of birth. In these cases the origin of the animals remains always difficult to determine. An other difficulty of the determination of the origin arises from the replacement of identification eartag. If there is a necessity of replacement, in case of a loss for example, the new eartag should bear identical data to the previous one. The possibility for an alphanumeric code was not interpreted in the same way in all Member States. At the EU level, it results to a system of data which are not perceptible all over EU, and research on the origin of animals becomes complicated, and unreliable. The necessity to identify animals '* as soon as possible" was always interpreted by Member states to the extreme meaning that animals should be marked only before leaving the holding of origin, or even only before leaving a holding for slaughter. That system might work, if reliable, for meat traceability purposes but not for disease traceability or other veterinary purposes. 15 C. Possible improvements I. Needs and possible options The need for an effective identification network is not dictated solely by management or control considerations. It is indispensable in the event of an epizootic and not having one can prove very costly or result in major crises when there is a threat to public health. Despite the efforts deployed in all the Member States, however, the situation generally is not satisfactory. The systems already in place are of little or no value from a veterinary standpoint, either because of their inherent weaknesses or their lack of compatibility at European or in some cases national level. Experience has shown how difficult it is to introduce an operational system. On the other hand there is no point in adopting half-measures or making superficial adjustments or improvements to systems which in any case cannot provide a traceability function. In essence, if the objectives of an identification system are to be attained, a choice must be made among three options: • strict identification of the livestock, using conventional eartags with individual numbers indicating in particular the holdings of origin; or • strict identification of the livestock using electronic identification means; with individual numbering of the animals, or • more flexible conventional identification at individual level, but with a tighter approach to the keeping and centralising of reliable registers of holdings, so that the current situation and past and present livestock movements can be ascertained at any moment. ' eartagging(not involving electronic devices) or tattooing 16 The first option is not really practicable, given present methods of marking animals. The second option would depend on progress made in the field of electronic identification. Commission, with the technical support of the Joint Research Centre, [is launching] a large scale field trial, called IDEA, to examine the feasibility of using electronic identification for bovine and ovine/caprine animals. Fourteen(14) project proposals from seven(7) Member States were presented to the Commission. These projects were examined within 1996 and following a selection procedure 10 out of the 14 were pre-selected. The trial period, which will last three years, will involve the use of transponders which may be either inserted into the animal or contained in an eartag. It is intended that the selected projects will start in 1998 and end by 31st December 2000. This project will make it possible to validate the following in real life situations: the implantation technique, the choice and reading of the transponders throughout the animals' lives(with the respective equipment), the technique for recovering the transponders, the organisational structure, and the information flows between the different levels of responsibility. Porcine animals do not form part of the objectives of the IDEA project because it was premium oriented. Some experiments are presently envisaged regarding the use of electronic identification means for porcine animals. Commission following Article 4 point 7 of the Council Regulation No 820/979 and Article 10 of Council Directive 92/102/EEC(see page 2 of this report) shall review the issue of electronic identification. In case that IDEA will produce positive results in conformity with Council Regulation No 820/97, Council Directive 92/102/EEC and "Not later than 31 December 2000 the Council, acting on the basis of a report from the Commission accompanied by any proposals, shall decide, on the possibility of introducing electronic arrangements in the light of progress achieved in this field". 17 Council Regulation No 3508/92, Commission will submit proposals to the Council to amend the provisions concerning eartags and to generalise the use of transponders for all Community livestock. Until the electronic identification becomes operational the third option should be taken into consideration as a minimal solution. Reinforcing the current provisions regarding identification and registration of ovine/caprine and porcine animals would improve disease traceability and maintain consumers' confidence to meat coming from these animal species. 2. Guidance scheme Commission will propose to adopt electronic identification as soon as the system becomes fully operational. Meanwhile, Commission recommends a minimum system which has a certain value in terms of veterinary traceability as well as consumers' confidence. In the light of the experience gained, this minimum system should be based on a list of holdings that is easy to consult, on detailed and up-to-date registers of holdings, and on a method of marking animals that although limited to the most essential cases is nevertheless reliable. The common identification scheme for sheep and goats and the identification scheme for pigs should be based on the following: • The list of holdings would rapidly become comprehensive. It would feature a procedure - annual at least - for checking reliability and updating. It would have to allow rapid access to the identification number, the address, the type of production and the size of every holding on the list. The information would have to be collated and classified in such a way as to facilitate centralisation and aggregation. In the medium term, national systems would be centralised electronically into a compatible European network which would at all times have to reflect recorded livestock numbers. 18 • The holding register should record all livestock entering or leaving the holding, including births, deaths, loans, temporary movements, etc. It would have to be listed daily or perhaps in some cases - in particular small holdings - weekly. If they do not relate to individual animals, such data should at least cover highly specific categories. The minimum amount of information and the categories of animals would have to be determined at European level. • The animal movement documents would have to conform to a European model which allowed trade to be monitored easily and featured (a) a stub to be attached to the register for the holding and (b) a copy - retained by the consignee - accompanying the consignment concerned. The control and sanction procedures, which would be defined at national level, would have to be notified on request and be scrutinised at European level. • The marking of the animals would have to satisfy the following minimum requirements: At six months of age all sheep, goats and pigs animals would have to have an eartag indicating the number of the holding of origin; Eartagging would be compulsory for the movement of sheep, goats and pigs of age between two and six months. Where suitable, easily legible tattoos could replace eartags in the case of animals being sent from a holding to a slaughterhouse; For the movement of animals aged less than two months compulsory marking could be performed by means of some 'painting'. In order to be operational the identification system must at all costs feature mutually compatible national procedures and must therefore be harmonised at European level. The identification system for sheep and goats, and that for pigs, should therefore be introduced by way of a Council Regulation containing provisions that would be mandatory in every Member State. In order to take account of specific situations and 19 differences in terms of the progress achieved, the future Council Regulation should allow certain exceptions in justified cases, and permit Member States to adopt additional provisions at national level if they so wish, provided this does not entail any barrier to trade. 20 ANNEX I LIVESTOCK POPULATION TO BE INCLUDED IN THE IDENTIFICATION AND REGISTRATION SYSTEM (Thousands of heads in 1995) BOVINE OVINE/CAPRINE PORCINE Presence in December(1) Annual slaughter Presence in December(1) Annual slaughter Presence(1) in December Annual slaughter BE DK DE EL ESP FR IRL IT LUX NL OS PT SF SV UK 3147 2094 15890 550 5432 20662 6531 7128 204 4558 2323 1317 1179 1762 11673 1047 758 4751 315 1990 6011 1515 4732 23 ' 2379 663 396 393 531 3292 127 79 2429 14788 25982 11388 5772 12129 6 1353 392 4235 85 488 29574 226 69 2069 12531 21976 8706 4264 8443 643 280 1288 75 189 19234 7215 10709 23737 936 17583 14524 1542 7964 68 " 13958 3703 2400 1395 2331 7203 11294 19873 39361 2268 27539 24859 3003. 11992 112 18616 4954 4209 2066 3743 14388 TOTAL 84450 28796 108827 79993 115268 188277 (1) December 1994 11 ANNEX II DIRECTIVE 92/102/EEC - TRANSPOSITION STATUS MEMBER STATE BOVINE PORCINE OVINE/CAPRINE Deadline for transposition 01. 10. 93 BELGIUM DENMARK GERMANY ELLAS SPAIN FRANCE IRELAND. ITALY LUXEMBOURG THE NETHERLANDS PORTUGAL UNITED KINGDOM AUSTRIA FINLAND SWEDEN 1993 1994 1995 1995 1994 1995 1996 1996 1995 1993 1994 1995 1995 1995 1995 01. 01. 94 1990 (National legislation introduced for the identification of pigs) 1994 1994 1995 1996 - 1995 1996 1996 1995 1994/1996 1994 1995 1995 NOT YET 1995 01. 01. 95 1996 1994 1995 1995 1996 NOT YET 1996 1996 1995 1996 1994 1996 1995 NOT YET 1995 22 ISSN 0254-1475 COM(98) 207 final DOCUMENTS EN 03 15 16 Catalogue number : CB-C0-98-221-EN-C ISBN 92-78-32986-X Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg 13


title: Reglamento (CE) n° 819/98 de la Comisión de 17 de abril de 1998 relativo al suministro de productos lácteos en concepto de ayuda alimentaria

eurovoc_concepts:
EU aid
Middle East
aid system
food aid
powdered milk
terms for aid

formats: pdf print

text: 18. 4. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 116/17 REGLAMENTO (CE) No 819/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 17 de abril de 1998 relativo al suministro de productos l ´acteos en concepto de ayuda alimentaria LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 1292/96 del Consejo, de 27 de junio de 1996, sobre la pol(cid:146)tica y la gesti(cid:155)n de la ayuda alimentaria y de las acciones espec(cid:146)ficas de apoyo a la seguridad alimentaria (1) y, en particular, la letra b) del apartado 1 de su art(cid:146)culo 24, Considerando que dicho Reglamento establece la lista de los pa(cid:146)ses y organismos que pueden beneficiarse de una ayuda comunitaria y determina los criterios generales rela- tivos al transporte de la ayuda alimentaria m ´as all ´a de la fase fob; Considerando que, como consecuencia de una decisi(cid:155)n relativa a la concesi(cid:155)n de ayuda alimentaria, la Comisi(cid:155)n ha otorgado leche en polvo a determinados beneficiarios; Considerando que procede efectuar dicho suministro con arreglo a las normas previstas en el Reglamento (CE) no 2519/97 de la Comisi(cid:155)n, de 16 de diciembre de 1997, por el que se establecen las modalidades generales de movilizaci(cid:155)n de productos que deben suministrarse en el marco del Reglamento (CE) no 1292/96 del Consejo en concepto de ayuda alimentaria comunitaria (2); que es necesario precisar, en particular, los plazos y condiciones de entrega, para determinar los gastos que resulten de ello, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 En concepto de ayuda alimentaria comunitaria, se proce- der ´a a la movilizaci(cid:155)n en la Comunidad de productos l ´ac- teos para suministrarlos a los beneficiarios que se indican en el anexo, de conformidad con las disposiciones del Reglamento (CE) no 2519/97 y con las condiciones que figuran en el anexo. Se presupone que el licitador tiene conocimiento de todas las condiciones generales y particulares aplicables y que las ha aceptado. No se considerar ´a escrita ninguna otra condici(cid:155)n o reserva contenida en su oferta. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar ´a en vigor el d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comuni- dades Europeas. El presente Reglamento ser ´a obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 17 de abril de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 166 de 5. 7. 1996, p. 1. (2) DO L 346 de 17. 12. 1997, p. 23. L 116/18 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 4. 98 ANEXO LOTES A, B, C, D y E 1. Acciones nos: 132/97 (A); 133/97 (B); 134/97 (C); 135/97 (D); 136/97 (E) 2. Beneficiario (2): UNRWA, Supply division, Amman Office, PO Box 140157, Amman, Jordan [t(cid:130)lex. : 21170 UNRWA JC; telefax: (962-6) 86 41 27] 3. Representante del beneficiario: UNRWA Field Supply and Transport Officer A y E: PO Box 19149, Jerusalem, Israel [tel. : 581 65 64] B: PO Box 947, Beirut, Libano [tel. : C: PO Box 4313, Damascus, Siria [tel. : (963-11) 613 30 35; telex: 412006 UNRWA SY; telefax: 613 30 47] D: PO Box 484, Amman, Jordania [tel. : (962-6) 74 19 14/77 22 26; telex: 23402 UNRWAJFO JO; tele- fax: 74 63 61] (972-2) 589 05 55; telex: 26194 UNRWA IL; telefax: (961-1) 840 460-9; telefax: 603 683] 4. Pa(cid:146)s de destino: A y E: Israel (A: Gaza: E: West Bank); B: Libano; C: Siria; D: Jordania 5. Producto que se moviliza: leche entera en polvo 6. Cantidad total (toneladas netas): 547 7. N ´umero de lotes: 5 (A: 203 toneladas; B: 111 toneladas; C: 58 toneladas; D: 102 toneladas; E: 73 tonela- das) 8. Caracter(cid:146)sticas y calidad del producto (3) (5) (8): v(cid:130)ase DO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 (I C 1) 9. Acondicionamiento (7): v(cid:130)ase DO C 267 de 13. 9. 1996, p. 1 (6. 1 A, B y C. 2) 10. Etiquetado o marcado (6): v(cid:130)ase DO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 (I C 3) — Lengua que debe utilizarse para el marcado: ingl(cid:130)s — Inscripciones complementarias: «FOR FREE DISTRIBUTION» lote D: «Expiry date. » (fecha de fabricaci(cid:155)n m ´as 9 meses) 11. Modo de movilizaci(cid:155)n del producto: mercado de la Comunidad La fabricaci(cid:155)n de la leche entera en polvo se realizar ´a con posterioridad a la asignaci(cid:155)n de la mercanc(cid:146)a 12. Fase de entrega prevista: A, C y E: entrega puerto de desembarque — terminal de contenedores (9): B y D: entrega en el destino (9) 13. Fase de entrega alternativa: entrega puerto de embarque 14. a) Puerto de embarque: — b) Direcci(cid:155)n de carga: — 15. Puerto de desembarque: A y E: Ashdod: C: Lattakia 16. Lugar de destino: UNRWA warehouse in Beirut (B) and Amman (D) — puerto o almac(cid:130)n de tr ´ansito: — — v(cid:146)a de transporte terrestre: — 17. Per(cid:146)odo o plazo de entrega en la fase prevista: — 1er plazo: A, C y E; el 5. 7. 1998; B y D: el 12. 7. 1998 — 2o plazo: A, C y E: el 19. 7. 1998; B y D: el 26. 7. 1998 18. Per(cid:146)odo o plazo de entrega en la fase alternativa: — 1er plazo: del 8 al 21. 6. 1998 — 2o plazo: del 22. 6 al 5. 7. 1998 19. Plazo para la presentaci(cid:155)n de ofertas (a las 12 horas, hora de Bruselas): — 1er plazo: el 4. 5. 1998 — 2o plazo: el 18. 5. 1998 20. Importe de la garant(cid:146)a de licitaci(cid:155)n: 20 ecus por tonelada 21. Direcci(cid:155)n para enviar las ofertas y las garant(cid:146)as de licitaci(cid:155)n (1): Bureau de l’aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard, B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/ Brussel [t(cid:130)lex: 256 70 AGREC B; fax: (32 2) 296 70 03/296 70 04 (exclusivamente)] 22. Restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n (4): restituci(cid:155)n aplicable el 14. 4. 1998, establecida por el Reglamento (CE) no 719/98 de la Comisi(cid:155)n (DO L 100 de 1. 4. 1998, p. 13) 18. 4. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 116/19 Notas: (1) Informaciones complementarias: Andr(cid:130) Debongnie [tel: Torben Vestergaard [tel: (32 2) 295 14 65] y, (32 2) 299 30 50]. (2) El proveedor se pondr ´a en contacto con el beneficiario o su representante a la mayor brevedad posible, a fin de determinar los documentos de expedici(cid:155)n necesarios. (3) El proveedor expedir ´a al beneficiario un certificado emitido por una instancia oficial que certifique que, para el producto a entregar, se han cumplido las normas en vigor en el Estado miembro de que se trate relativas a la radiaci(cid:155)n nuclear. El certificado de radiactividad deber ´a indicar los contenidos en cesio 134 y 137 y en yodo 131. (4) El Reglamento (CE) no 259/98 de la Comisi(cid:155)n (DO L 25 de 31. 1. 1998, p. 39), ser ´a aplicable en lo rela- tivo a la restituci(cid:155)n por exportaci(cid:155)n. La fecha contemplada en el art(cid:146)culo 2 del Reglamento antes mencio- nado ser ´a la que figura en el punto 22 del presente anexo. (5) Al efectuarse la entrega el proveedor transmitir ´a al beneficiario o a su representante los documentos siguientes: — certificado sanitario, expedido por un organismo oficial, en el que conste que el producto ha sido transformado en excelentes condiciones sanitarias controladas por un personal t(cid:130)cnico cualificado. En el certificado deber ´an constar la temperatura y el per(cid:146)odo de pasteurizaci(cid:155)n, la temperatura registrada y el tiempo transcurrido en la columna de secado por pulverizaci(cid:155)n y la fecha l(cid:146)mite de consumo, — certificado veterinario, expedido por un organismo oficial, en el que conste que durante los doce meses anteriores a la elaboraci(cid:155)n la zona de producci(cid:155)n de la leche cruda no ha sufrido fiebre aftosa ni ninguna otra enfermedad infecciosa o contagiosa, que deben notificarse obligatoriamente. (6) Por inaplicaci(cid:155)n excepcional del DO C 114, el punto I A 3 c) se sustituir ´a por el texto siguiente: «la inscripci(cid:155)n “Comunidad Europea”». (7) Deber ´a entregarse en contenedores de 20 pies. Lotes A, C y E: las condiciones de embarque contratadas se considerar ´a que son condiciones de muelle (cid:146)ntegras (carga y descarga), franco puerto de desembarque dep(cid:155)sito de contenedores y con exenci(cid:155)n del pago de gastos de detenci(cid:155)n de los contenedores en el puerto de descarga durante un plazo de 15 d(cid:146)as (excluidos s ´abados, domingos y fiestas oficiales y religio- sas), a contar desde el d(cid:146)a y la hora de llegada del buque. En el conocimiento de embarque se indicar ´a con toda claridad la exenci(cid:155)n de 15 d(cid:146)as del pago de gastos de detenci(cid:155)n. Los gastos de detenci(cid:155)n «bona fide» correspondientes a la detenci(cid:155)n de los contenedores en exceso de los 15 d(cid:146)as indicados anteriormente correr ´an a cargo del UNRWA. El UNRWA no abonar ´a (ni se le podr ´an imputar) los derechos de dep(cid:155)sito de los contenedores. Despu(cid:130)s de la recepci(cid:155)n de las mercanc(cid:146)as en la fase de entrega, el beneficiario se har ´a cargo de todos los costes del traslado de los contenedores al ´area de trasvase, fuera de la zona portuaria y de su devoluci(cid:155)n al dep(cid:155)sito de contenedores. Ashdod: la expedici(cid:155)n se efectuar ´a en contenedores de 20 pies que contengan un m ´aximo de 17 toneladas netas. (8) Lote C: el certificado sanitario y el de origen deber ´an llevar el visado del Consulado de Siria. En el visado se indicar ´a que se han abonado las tasas y derechos consulares. (9) Adem ´as de lo dispuesto en el apartado 3 del art(cid:146)culo 14 del Reglamento (CE) no 2519/97, los buques fletados no deber ´an figurar en ninguna de las ´ultimas cuatro listas trimestrales de buques detenidos publi- cadas por el Memorando de acuerdo sobre la supervisi(cid:155)n por el Estado rector del puerto firmado en Par(cid:146)s [Directiva 95/21/CE del Consejo (DO L 157 de 7. 7. 1995, p. 1)]


title: Rättsfallssamling från Europeiska gemenskapernas domstol : specialutgåva : 1978-1979. IV.

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
case-law
directory


title: Eisen und Stahl : monatlich 3/1998.,Iron and steel : monthly 3/1998.,Sidérurgie : mensuel 3/1998.

eurovoc_concepts:
EU Member State
industrial statistics
iron and steel industry
third country


title: Komission kertomus eläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 17. 04. 1998 KOM(1998)2071opull. KOMISSION KERTOMUS eläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä KOMISSION KERTOMUS ELÄINTEN TUNNISTAMISESTA JA REKISTERÖINNISTÄ A. YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA 1 2 3 4 Direktiivi 92/ 102/ETY Tietolähteet Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä Nautaeläinten tunnistaminen B. LAMPAAT JA VUOHET SEKÄ SIANSUKUISET ELÄIMET 1 2 3 Lampaan- ja vuohensukuisten eläinten tunnistaminen Siansukuisten eläinten tunnistaminen Yleisiä päähuomioita C. MAHDOLLISET PARANNUKSET 1 2 Tarpeet ja mahdolliset vaihtoehdot Ohjausjärjestelmä Liite I Kotieläinjakauma jäsenvaltioittain Liite II Tilanne direktiivin 92/102/ETY saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä j <X 1 <x 2 3 4 6 6 9 11 14 14 16 18 19 ELÄINTEN TUNNISTAMINEN JA REKISTERÖINTI Tämä komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille on valmisteltu direktiivin 92/102/ETY1 JO artiklan säännösten mukaisesti. Sen tarkoituksena on esittää ne kokemukset, joita on saatu eläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä Euroopan unionissa, ja tehdä asiasta johtopäätöksiä. Kertomuksessa keskitytään lampaisiin ja ja vuohiin rekisteröintijärjestelmän sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden merkitsemisen käyttöönottamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 820/972 on juuri käsitelty nautaeläimiä. nautaeläinten siansukuisiin tunnistus- eläimiin, sekä sillä A. YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA 1. Direktiivi 92/102/ETY Eläinten direktiivillä 92/102/ETY on kaksi päätavoitetta: tunnistamisesta rekisteröinnistä ja annetulla neuvoston eläinten paikallistaminen tarkoituksiin, mikä on ratkaisevan torjunnassa, ja jäljittäminen tärkeää eläinlääkinnällisiin tautien tarttuvien eläinpalkkioiden hallinnointi ja valvonta osana maatalouspolitiikan uudistusta. Näiden tavoitteiden täyttämiseksi tuotantoeläimet on nferkittävä riittävällä tunnisteella ja rekisteröitävä samojen vaatimusten mukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Direktiiviä 92/102/ETY sovelletaan3 nautaeläimiin, lampaisiin, vuohiin ja siansukuisiin eläimiin, ja se sisältää seuraavat säännökset: Tiloista on pidettävä ajan jäsenvaltioissa (3 artikla). tasalla olevaa luetteloa kaikissa Eläimistä on pidettävä tilalla rekisteriä, jossa on tiedot kaikista syntymistä, kuolemista ja siirroista (4 artikla). Jäsenvaltion eri eläintyypit on merkittävä tunnisteella. Tähän sovelletaan useita periaatteita ja poikkeukset ovat mahdollisia (5 artikla). 1 EYVL L 355,27. 11. 1992, s. 32. 2 EYVL L 117, 21. 04. 1997, s. 1. 3 Nautaeläimiin liittyvät säännökset kumotaan ja korvataan uudessa asetuksessa annetuilla säännöksillä. f CL Eläimet on pystyttävä jäsenvaltioiden välisessä jäljittämään vaihdossa. Erityisesti on oltava mahdollisuus vaihtaa korvamerkki tai muu tunnistusmerkki muuttamalla alkuperäistä koodia (6 artikla). Tuodut eläimet on tunnistettava kadottamatta yhteyttä aikaisempiin tunnistusmerkkeihin (8 artikla). Direktiivin 92/102/ETY 10 artiklassa todetaan: "Neuvosto ottaa tämän direktiivin uudelleen tarkasteltavaksi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1996 komission kertomuksen ja siihen mahdollisesti liitettyjen ehdotusten, joista se päättää määräenemmistöllä, ja saadun kokemuksen perusteella yhteisön yhdenmukaistetun rekisteröintijärjestelmän tunnistus- määrittämiseksi ja päättää mahdollisuudesta ottaa käyttöön elektroninen tunnistuslaitteisto tällä alalla Kansainvälisessä standardointijärjestössä (ISO) saavutetun kehityksen perusteella". ja 2. Tietolähteet Kertomuksen laatimiseksi komissio lähetti jäsenvaltiolle kirjeet, joissa kysyttiin olennaisia tietoja ja tilannetta seuraavien seikkojen osalta: nautaeläinten, tunnistusjärjestelmä siansukuisten eläinten ja lampaiden eläinten rekisteröinti tiloilla eläinten keskusrekisteri järjestelmät, joissa käytetään yksittäisiä "passeja" elektroninen tunnistus Tietojen kerääminen saatiin päätökseen vuoden 1996 loppuun mennessä. Kertomusta on kuitenkin täydennetty viimeaikaisilla tiedoilla. Joissakin tapauksissa tiedot olivat kuitenkin epätäydellisiä. Erityisesti kaksi jäsenvaltiota, Espanja ja Belgia, ovat ainoastaan lähettäneet jäljennökset voimassa olevasta lainsäädännöstään vastaamatta komission erityisiin kysymyksiin. Komissio käytti lisäksi asiaan liittyviä saatavilla olevia pääosasto XXIV:n sekä EMOTR:n5 (eläinlääkinnän kertomuksia yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä. EMOTR:n kertomusten osalta on kuitenkin todettava, että : tarkastusyksiköt)4 kertomuksia 4 Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto. 5 Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto. 2 tästä lähteestä saadut tiedot eivät usein olleet ajan tasalla, kertomuksissa viitataan ainoastaan "palkkiota saaviin eläimiin" ja tämän vuoksi niihin ei sisälly tietoja siansukuisista eläimistä eikä niissä viitata nautaeläinten tai lampaiden ja vuohien kaikkiin tuotantoluokkiin. Lisäksi keskusteltiin tuottajayhdistysten edustajien kanssa ja perustettiin yksityisistä asiantuntijoista koostuva työryhmä tutkimaan lampaiden ja vuohien sekä siansukuisten eläinten tunnistus-ja rekisteröintijärjestelmää. Yrityksistä huolimatta kaikkia tietoja ei ole saatuja useita näkökohtia ei ole pystytty tarkastelemaan aivan niin perusteellisesti kuin olisi haluttu. 3. Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä Jäsenvaltioiden oli saatettava direktiivi 92/102/ETY osaksi kansallista I kuvattujen tämän kertomuksen lainsäädäntöä kaikkien kotieläinten osalta. Peruskotieläinkanta on noin 85 miljoonaa nautaa, 110 miljoonaa lammasta ja vuohta ja 115 miljoonaa siansukuista eläintä. Tunnistusjärjestelmässä on vuosittain korvattava teurastetut eläimet eli noin 30 miljoonaa nautaa, 80 miljoonaa lammasta ja vuohta ja 190 miljoonaa siansukuista eläintä. liitteessä tunnistamiseen käytettävän Näin ollen alustava työn määrä on suurinpiirtein sama kaikilla kolmella alalla, mutta nautaeläimiin verrattuna vuohet ja lampaat teettävät vuosittain noin kolme kertaa enemmän ja siansukuiset eläimet noin kuusi kertaa enemmän työtä. Eläinten tilakohtaisen keskimäärän perusteella tunnistaminen vaatii eniten töitä: • • • Luxemburgissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Belgiassa ja Alankomaissa nautaeläinten osalta Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Kreikassa lampaiden ja vuohien osalta Irlannissa, Espanjassa ja Tanskassa, Alankomaissa, Belgiassa ja Saksassa siansukuisten eläinten osalta. 11 artiklassa 92/102/ETY Direktiivin lainsäädännön saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä vuoden 1993 lokakuuhun tammikuuhun mennessä mennessä nautojen osalta, vuoden 1994 siansukuisten eläinten osalta ja vuoden 1995 tammikuuhun mennessä lampaiden ja vuohien osalta. Kuten liitteestä II ilmenee, asiassa ei suurimmaksi osaksi ole noudatettu määräaikoja. säädetään Nautaeläinten osalta jäsenvaltiot olivat yleensä kaksi vuotta myöhässä. Ainoastaan Belgia ja Alankomaat toimivat ajoissa vuoden 1993 loppuun mennessä. Viimeinen muutos tehtiin vuonna 1996. tunnistamista koskeva Siansukuisten eläinten osalta Belgiassa oli jo vuonna 1990 voimassa lainsäädäntö. Kolme muuta kansallinen päätuottajamaata sekä Portugali saattoivat direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä vuonna 1994 eli vuoden kuluttua määräajasta. Useimmat muut jäsenvaltiot olivat 1-2 vuotta myöhässä, ja Suomi ei ole vielä saanut asiaa päätökseen. Lampaiden ja vuohien osalta Tanska ja Portugali noudattivat vuoden 1995 saivat määräaikaa. Saattamisen osaksi kansallista päätökseen seuraavana vuonna eli vuonna 1995 Itävalta, Ruotsi, Luxemburg, Kreikka ja Saksa. Päätuottajat eli Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti ja Espanja hoitivat asian vuonna 1996. Ranska ja Suomi eivät ole vielä saaneet asiaa päätökseen, mutta aikovat tehdä sen vuonna 1997. lainsäädäntöä 4. Nautaeläinten tunnistaminen Nautaeläinten tunnistamisen osalta direktiivin 92/102/ETY noudattaminen merkitsee pääasiassa seuraavaa: • • • • Toimivaltaisella viranomaisella on ajan tasalla oleva luettelo kaikista eläimiä pitävistä tiloista. Listaan on merkittävä pidetyt lajit ja pitäjien nimet. * Eläimeen on kiinnitettävä korvamerkki 30 päivän kuluessa sen syntymästä. Tilapäisiä merkkejä voidaan käyttää kuuden kuukauden ja ikään saakka, ikää tarvitse merkitä tarkoitettuja vasikoita teurastettavaksi syntymätilallaan vaan ne voidaan merkitä vasta lihotustilalla. joitakin ennen kuuden kuukauden ei Korvamerkissä on oltava kirjain-numerokoodi, jossa saa olla enintään 14 merkkiä, jotta eläin ja sen syntymätila voidaan tunnistaa. Jos merkki on uusittava, vanhan ja uuden merkin välille on luotava yhteys. kuluessa. Kolmannen maan Kolmansista maista tuotavat eläimet on merkittävä tunnisteella 30 ja päivän kohdejasenvaltion antaman merkin välille on luotava yhteys. Tunnistus ei ole pakollinen, jos eläin teurastetaan 30 päivän kuluessa tuoj aj äsenvaltiossa. tunnistusmerkin • • Tilalla on pidettävä rekisteriä, johon merkitään tilalla olevien eläinten määrä ja joka pidetään ajan tasalla kaikkien syntymien, kuolemien ja siirtojen osalta. Siirrettyjen eläinten kokonaismäärä on vähintään merkittävä. tai keräyskeskukseen siirrettävien tai sieltä Markkinapaikalle siirrettävien eläinten pitäjän on toimitettava eläinten pitäjänä olevalle toimijalle väliaikainen asiakirja, jossa ilmoitetaan eläinten tunnistetiedot, mukaan lukien tunnistusnumerot tai -merkit. Direktiivin 92/102/ETY noudattamisen osalta yhdeksän (9) jäsenvaltion voidaan katsoa saavuttaneen täytäntöönpanon vähimmäistason. Alankomaat 92/102/ETY säännösten on edistynyt melko hyvin direktiivin täytäntöönpanon suhteen. Belgiassa on jo otettu käyttöön eläinten ja kaksoismerkintä, ja rekisteröintijärjestelmä rekisteröintijärjestelmästä säädettyä järjestelmää. muistuttaa • nautaeläinten annetussa uudessa -tunnistus- tunnistus- "SANITEL"6 asetuksessa maan ja siirtoasiakirjoja, Tunnistukseen liittyvien asiakirjojen osalta suurin osa jäsenvaltioista vaatii ainoastaan eläimen mukana seuraavia asiakirjoja. Ruotsissa käytetään kuitenkin varmenna asiamukaisesti ja joita ei lähetetä keskusviranomaisille. Tanskassa käytetään kahta todistusta ("IBR" ja "BVD"). Irlanti ja Portugali vaativat korkeammalla yhteisön sääntöjen täytäntöönpanotasolla eläinkortteja, kun taas Isossa-Britanniassa käytetään jo eläinpasseja. Pohjois-Irlannissa on toiminnassa tietokoneistettu siirtorekisteri. virkaeläinlääkäri joita ei Kreikassa, Suomessa, Italiassa, Portugalissa, Espanjassa ja Ruotsissa on puutteita direktiivin 92/102/ETY täytäntöönpanossa joko: • keskusrekisterissä, johon joissakin tapauksissa merkitään ainoastaan palkkiota saavat eläimet, tai tilakohtaisten rekistereiden pitämisessä, tai • korvamerkkijärjestelmän soveltamisessa kaikkiin nautaeläimiin. 6 Belgiassa käytössä oleva "SANITEL" -tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä sisältää seuraavat seikat: maatalousministeriön hyväksymä soikea, muovinen korvamerkki (maatunnus +tilan numero +eläimen numero), tietokoneistetussa muodossa olevat rekisterilomakkeet, tilakohtaiset rekisterit kattavat kaikki tilalla olevat eläimet. 5 Näin ollen direktiivin 92/102/ETY vaatimuksia ei noudateta noin 20 prosentin osalta nautakarjasta. Hiljattain hyväksytty neuvoston asetus (EY) N:o 820/97 parantaa nautojen osalta tunnistus-ja rekisteröintijärjestelmään liittyviä vaatimuksia. Kyseisessä asetuksessa kehitetään direktiivin 92/102/EEC säännöksiä seuraavasti: • • • • korvaan Kumpaankin on Lukukelvottomiksi muuttuneet korvattava uudella merkillä, alkuperäisessä merkissä. kiinnitettävä korvamerkki. tai kadonneet korvamerkit on sama koodi kuin jossa on Eläimelle on annettava passi 14 päivän kuluessa siitä, kun sen syntymästä on ilmoitettu. ATK-pohjaisen tietokannan on oltava täysin käytössä viimeistään 31. joulukuuta 1999. Ajan tasalla pidettävään tilakohtaiseen rekisteriin on merkittävä eläinten syntymät, kuolemat ja kaikki siirrot. B. LAMPAAT JA VUOHET SEKÄ SIANSUKUISET ELÄIMET 1. Lampaiden ja vuohien tunnistaminen , Neuvoston direktiivin 92/102/ETY mukaisesti jäsenvaltioiden oli otettava käyttöön 1. tammikuuta 1995 mennessä lampaiden ja vuohien tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä, jonka pitäisi sisältää seuraavat seikat: • • • Ajan tasalla oleva luettelo kaikista tiloista, joilla on enemmän kuin kolme eläintä. rekisteri, johon merkitään vähintään kerralla Tilakohtainen siirrettyjen eläinten määrä sekä lampaat ja vuohet, jotka ovat tilalla vuosittain toimivaltaisen viranomaisen osoittamana päivänä. ilmi tai tatuointi), josta käy Tunnistusmerkki (korvamerkki vähintään alkuperä- syntymätila. Eläin on merkittävä mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa ennen kuin eläin lähtee syntymätilalta. ja Siirtojen rekisteröinnin osalta jäsenvaltioilla oli mahdollisuus soveltaa kansallisia järjestelmiään edellyttäen, että ne olivat ilmoittaneet niistä komissiolle 1. heinäkuuta 1994 mennessä mahdollista hyväksyntää tai muutoksia varten. Tällaisia ilmoituksia ei tullut asiaa käsitteleville komission yksiköille. Väliaikaisesti merkittyjen eläinten mukana on koko siirron ajan oltava asiakirja, josta selviää niiden alkuperä, omistaja sekä lähtö- ja määräpaikka. 6 Yhteisön säännöt on pantu pääpiirteissään täytäntöön yhdeksässä (9) jäsenvaltiossa. Täytäntöönpano on pääosin puutteellista Italiassa ja Portugalissa, joissa kaikilla tiloilla ei ole tilakohtaisia rekisterejä, ja Kreikassa, Suomessa ja Ranskassa, joissa tämän lisäksi ei käytetä tunnistusmerkkejä kaikissa tapauksissa. Yhdistyneen vaadituissa kuningaskunnan osalta täytäntöönpanoa ei ole ulotettu Pohjois-Irlantiin. Näin ollen direktiivin 92/102/ETY säännöksiä ei noudateta noin 40 prosentin osalta lampaita ja vuohia. Tähän sisältyvät Kreikan ja Ison- Britannian karjat, jotka ovat lukumääräisesti suurimpia Euroopan unionissa. 1. 1 Tilaluettelot Kaikissa jäsenvaltioissa on rekisteröintijärjestelmä, joka kattaa lampaita ja vuohia pitävät tilat. Vähintään puolessa jäsenvaltioista järjestelmä rajoittuu kuitenkin tiloihin, joilla on palkkioita saavia lampaita tai vuohia. Kyseisissä tapauksissa luettelot kattavat lähes, mutta eivät täydellisesti, direktiivin 92/102/ETY säännökset. tapauksissa luetteloita ei ole keskitetty Useimmissa ja tietokoneistettu, koska tätä ei laissa vaadita, eikä voida taata, että luettelot ovat aina ajan tasalla. Lisäksi tiloja ja pidettyjä eläimiä koskevat tiedot vaihtelevat hyvin paljon jäsenvaltiosta toiseen ja joskus jopa saman jäsenvaltion sisällä. Ainoastaan Tanskassa on kaikki tilat kattava, paljon tietoa sisältävä keskusrekisteri. Tiedot voidaan tarkistaa muista tietolähteistä. Rekisterissä on tärkeitä tietoja pitäjästä, eläintyypistä ja eläinten käyttötarkoituksesta, eläinten lukumäärästä, vastaavasta eläinlääkäristä, tautitilanteesta sekä vienneistä ja tuonneista. Yhdistyneen kuningaskunnan SACRIMO-tietokonejärjestelmä sisältää kaikki tilat suurimmalla osalla maan aluetta, mutta ei eläinten siirtotietoja. Belgian SANITEL-järjestelmää uudistetaan, mutta järjestelmä rajoittuu palkkiojärjestelmässä mukana oleviin tiloihin. Useimmissa muissa jäsenvaltioissa suunnitellaan tai kehitetään parhaillaan keskustietokantoja. Joissakin tapauksissa nykyisiä manuaalisia tai tietokoneistettuja aluejärjestelmiä olisi uudistettava paljolti jos rekisterit halutaan yhdistää kansalliseksi tai unionin järjestelmäksi. rekisterien yhdenmukaistamiseksi, 1. 2 Tilakohtainen rekisteri direktiivin Neuvoston säännösten mukaiset 92/102/ETY tilakohtaiset rekisterit on otettu kokonaisuudessaan käyttöön yhdeksässä (9) jäsenvaltiossa. Rekisterit koskevat vain joitakin tilaluokkia Rankassa, Italiassa, Suomessa, Portugalissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Suomessa, Portugalissa ja Ruotsissa rekistereitä pidetään palkkiojärjestelmään kuuluvilla tiloilla, mikä kattaa lähes kaikki tilat, mutta ei kaikkia lampaan ja vuohensukuisia kuningaskunnassa eläimiä. Yhdistyneessä rekisterit ovat käytössä Isossa-Britanniassa, mutta eivät Pohjois- Irlannissa. Ranskan ja Italian rekisterit toimivat heikosti. Italiassa rekisterit rajoittuvat luomistaudin hävittämisohjelmaan. Koska sitä ei vaadita, kuudessa (6) Jäsenvaltiossa rekisterit eivät ole samanlaiset koko maassa, mikä tekee joidenkin kumulatiivisten tietojen saamisen mahdottomaksi. Rekistereissä mainitaan ainoastaan jonkin tietyn vuodenpäivän tilanne sekä Itävallan, Saksan ja Espanjan osalta siirrettyjen eläinten kokonaismäärä. Itävallan, Kreikan, Yhdistyneen kuningaskunnan rekistereistä puutuu paljon hyödyllisiä tietoja yksittäisistä eläimistä. Irlannin, Italian ja Yleensä rekistereistä saatava tieto on hyvin perusluonteista tautien torjunnan kannalta. Useimmiten yksittäisten el|inten jäljittäminen on mahdotonta. 13 Tunnistusmerkit (10) Kymmenessä kaikki jäsenvaltiossa syntymätilaltaan lähtevät lampaat ja vuohet. Säännöstä ei sovelleta Suomessa, jossa merkitään ainoastaan tuodut eläimet, sekä Ranskassa7 ja Pohjois-Irlannissa. Belgiassa merkitään pääosin palkkiota saavat eläimet. Kreikassa merkitään ainoastaan tilalta lähtevät luomistaudin hävittämisohjelmaan kuuluvat eläimet. merkitään ovat valinneet useimmiten korvamerkit Jäsenvaltiot tunnistamiskeinoksi. Kuusi jäsenvaltiota käyttää ainoastaan korvamerkkejä, ja ainoastaan Portugali ei ole hyväksynyt niitä ja käyttää sen sijaan tatuointeja. Neljä jäsenvaltioista hyväksyy sekä korvamerkit että tatuoinnit. Italiassa eläimet sekä korvamerkitään että tatuoidaan. Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti hyväksyvät myös väliaikaiset merkit kuten "maalaamisen", mikä johtaa täysin Ranskassa on täytäntöönpantu 1. syyskuuta 1997 lähtien 30. 5. 1997 annettu uusi kansallinen asetus lammaseläinten tunnistamisesta. Tästä asetuksesta ei ole kuitenkaan virallisesti vielä ilmoitettu komissiolle. 8 epäluotettavaan tunnistukseen, eikä eläimen alkuperästä saada minkäänlaisia tietoja. Kaikissa näitä säännöksiä soveltavissa jäsenvaltioissa eläimet merkitään ainoastaan niiden lähtiessä tilalta. Tunnistusmerkeistä käy huonosti ilmi kaikki hyödylliset tiedot, kuten maakoodi, tilan järjestelmä numero ja eläimen numero. Ainoastaan vaikuttaa asianmukaiselta. Italian 2. Siansukuisten eläinten tunnistaminen Neuvoston direktiivin 92/102/ETY mukaisesti jäsenvaltioiden oli otettava käyttöön 1. tammikuuta 1994 mennessä siansukuisten eläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä, johon pitäisi sisältyä: • • • ajan tasalla oleva luettelo kaikista tiloista, joilla on useampi kuin yksi muuhun kuin pitäjän omaan käyttöön tai kulutukseen tarkoitettu sika tilakohtainen rekisteri, josta ilmenee tilalla olevien eläinten määrä sekä siirtotiedot; erityissäännökset puhdasrotuisia tai risteytettyjä vaihtoehtoiseen voivat sikojen rekisteröintijärjestelmään varten, kuulua jotka tunnistusmerkit (korvamerkki tai tatuointi), josta ilmenee vähintään alkuperä-ja syntymätila; merkki on kiinnitettävä eläimeen ennen sen lähtöä syntymätilaltaan. Siirtojen rekisteröinnin osalta jäsenvaltioilla oli mahdollisuus soveltaa kansallisia järjestelmiään edellyttäen, että ne olivat ilmoittaneet niistä komissiolle 1. heinäkuuta 1993 mennessä mahdollista hyväksyntää tai muutoksia varten. Tällaisia ilmoituksia ei tullut asiaa käsitteleville komission yksiköille. Väliaikaisesti merkittyjen eläinten mukana on koko siirron ajan oltava asiakirja, josta selviää niiden alkuperä, omistaja sekä lähtö- ja määräpaikka. täytäntöönpano on saatu kutakuinkin päätökseen Yhteisön sääntöjen kahdessatoista (12) jäsenvaltiossa. Suurimmat puutteet on Kreikassa ja Suomessa. Portugalin osalta on saatu vain vähän tietoja. Näin ollen ainoastaan noin neljän prosentin osalta siansukuisia eläimiä ei noudateta direktiivin 92/102/ETY säännöksiä. 2. 1 Tilaluettelo jäsenvaltioissa on sikatilojen Kaikissa rekisteröintijärjestelmä. Ainakin yhden kolmasosan osalta järjestelmä rajoittuu kuitenkin joko suuriin tiloihin tai alueellisiin järjestelmiin. Koska sitä ei laissa edellytetä, useimmissa tapauksissa luetteloita ei ole keskitetty ja tietokoneistettu, eikä voida taata, että ne ovat aina ajan tasalla. Tiloja lisäksi hyvin erilaiset eri ja eläimiä koskevat jäsenvaltioissa ja joskus jopa saman jäsenvaltion sisällä. tiedot ovat Ainoastaan Alankomailla kattava on keskustietokonerekisteri, josta ilmenee tilan numero, alkuperätila, määräpaikkana oleva tila ja eläimen korvamerkin numero. kaikki tilat jo Yhdistyneen kuningaskunnan PRIMO-tietokonejärjestelmä sisältää kaikki tilat suurimmalla osalla maan aluetta, mutta ei eläinten siirtotietoja. Belgiassa SANITEL-järjestelmää sovellettavaa uudistetaan. Useimmissa muissa jäsenvaltioissa suunnitellaan tai tapauksissa nykyisiä kehitellään keskustietokantoja. Joissakin manuaalisia tai tietokoneistettuja alueellisia järjestelmiä olisi uudistettava paljolti jos rekisterit halutaan yhdistää kansalliseksi tai unionin järjestelmäksi. rekisterien yhdenmukaistamiseksi, 2. 2 Tilakohtaiset rekisterit Yhdessätoista (11) jäsenvaltiossa on otettu Icokonaisuudessaan käyttöön neuvoston direktiivin 92/102/ETY säännöksiä noudattavat tilakohtaiset rekisterit. Alankomaissa ja Itävallassa rekisteröidään yksityiskohtaiset tiedot syntymistä, kuolemista ja siirroista. Lisäksi rekistereiden muoto on tilakohtaisten Itävallassa kansallisten yhdenmukainen. Rekisterit koskevat ainoastaan joitakin tilaluokkia Kreikassa ja Suomessa, ja Portugalissa ne eivät ole pakollisia. Koska sitä ei vaadita, kolmessa (3) jäsenvaltiossa, eli Saksassa, Italiassa ja Ruotsissa, rekisterit eivät ole samanlaiset koko maassa, saannin mikä mahdottomaksi. kumulatiivisten joidenkin tietojen tekee tämän vuoksi hyvin Yleensä rekistereistä saatava perusluonteista tautien torjunnan kannalta. Useimmissa tapauksissa yksittäisten eläinten jäljittäminen on mahdotonta. tieto on 10 23 Tunnistusmerkit Kahdessatoista (12) kaikki jäsenvaltiossa merkitään lähtevät siansukuiset eläimet. Säännöstä ei syntymätilaltaan sovelleta Suomessa, jossa ainoastaan tuoduilla eläimillä on korvamerkit, ja Kreikassa. Portugalin osalta komissio ei ole saanut tietoja. valinneet jäsenvaltion ovat tatuointi on korvamerkit Useimmiten tunnistuskeinoksi, mutta tapauksissa mahdollinen Tanskassa ja Ranskassa. Ainoastaan Italia vaatii tatuointia. Alankomaiden järjestelmä mahdollistaa myös elektronisen tunnistuksen, mutta täytäntöönpanosta ei ole saatu tietoja. joissakin viimeistään korvamerkki Useimmissa asianomaisissa jäsenvaltioissa eläimet merkitään tunnisteella ainoastaan niiden lähtiessä tilalta, Saksassa eläimeen vieroitusvaiheessa. kiinnitetään Korvamerkkiin sisältyy maakoodi ja yksilöllinen numero jokaiselle eläimelle. Alankomaissa eläimet merkitään tunnisteella ennen kuuden kuukauden ikää tai aikaisemmin, jos ne myydään tai siirretään muulla tavoin. Lmotusyksikköihin siirrettäviä porsaita ei kuitenkaan aina merkitä ainakaan Tanskassa, Alankomaissa ja Ruotissa. Teurastettavaksi lähetettävät siat tatuoidaan väliaikaisesti Tanskassa ja Ranskassa ja siirretään ilman tunnistusmerkkejä Saksassa ja Ruotsissa. Tunnistusmerkistä selviävät huonosti kaikki hyödylliset tiedot, kuten maakoodi, tilan numero ja eläimen numero. 3. Yleisiä päähuomioita säännösten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä Yhteisön myöhästyi tapauksissa täytäntöönpanomenettelyä ei ole vielä saatettu loppuun. Tämä koskee erityisesti Kreikkaa, Suomea ja Portugalia. määräaikojen Joissakin osalta. Direktiivi 92/102/ETY mahdollistaa monet "joustavat" tulkinnat. Laajalti käytettyinä ja useisiin rekisteröintijärjestelmiin. ristiriitaisin tunnistus- johtivat ne Tilanteelle on nyt luonteenomaista yhteensovittamisen puute, vaihtelevuus eri jäsenvaltioiden välillä ja jopa saman jäsenvaltion sisällä useimmissa jäsenvaltioissa. Näin ei voida taata asianmukaisia ja riittäviä keinoja tautien jäljittämiseksi, kuten olisi tarvittu BSE-kriisin aikana. Jäljempänä kuvaillaan tärkeimpiä ongelmia, jotka liittyvät merkitsemiseen eläinlääketieteellisestä näkökulmasta. 11 3. 1 Tilaluettelot Tilaluettelosta, jossa täsmennetään kaikki pidetyt lajit ja pitäjät, säädetään direktiivissä 92/102/ETY. Direktiiviä ei sovelleta kaikissa jäsenvaltiossa tehokkaasti. Jopa niissä tapauksissa, joissa kaikki tilat on rekisteröity, kansallinen luettelo laaditaan usein alueellisella tasolla ja käytetään erilaisia tietoja ja tietojen tiedonkeruumenetelmiä. Nämä erot tekevät keskittämisen mahdottomaksi jopa kansallisella tasolla. Useimmissa jäsenvaltioissa tietojen luotettavuutta ei tarkisteta eikä paikallisia luetteloita saateta ajan tasalle säännöllisesti. tiedot vuoksi vajavaisuuksien Näiden hitaasti tai tietojärjestelmästä eikä pyydettyjen- tietojen olemassaoloa luotettavuutta voida taata. Järjestelmää ei voida käyttää tietojen tilastollisesti. keskittämiseen tautien lainkaan apua Järjestelmästä on vähän jäljittämisessä tai muissa eläinlääkinnällisissä tarkoituksissa. tietoja voida analysoida tuskin löytyvät eikä tai Järjestelmän kehittämiseksi kaikki kansalliset rekisteriluettelot olisi tasolla. tietokoneistettava yhdenpitävästi kansallisella ja EU:n Lisäksi direktiivin 92/102/ETY vaatimuksia olisi täsmennettävä ja niitä olisi tautien jäljittämisen helpottamiseksi. Kaikkialla olisi säilytettävä vähintään seuraavat tiedot: täydennettävä luonnollisesti tilan osoite ja pitäjän nimi, tilan rekisterinumero, tuotantolaji tilojen luokittelemiseksi tarvittaessa, ja tiettynä päivänä tilalla olevien eläinten määrä. 3. 2 Tilakohtaiset rekisterit Jäsenvaltiot ovat yleensä pyrkineet täyttämään nykyiset vaatimukset niiden vähimmäismuodossa. Kaikilla tiloilla ei kuitenkaan pidetä tilakohtaisia rekistereitä, ja toimivaltaisen viranomaisen valvonta puutuu. On aivan yleistä, että rekisterit eivät ole yhdenmukaisia. Niiden muoto vaihtelee paljon jäsenvaltioiden sisällä ja epäilemättä Euroopan unionin sisällä, koska asiasta ei ole vielä säädetty lailla. 12 Jonakin tiettynä päivänä tilalla vuosittain pidettyjen eläinten määrän tietäminen ei ole riittävää tautien torjunnan kannalta. Rekisteriin olisi merkittävä vähintään kaikki syntymiä, kuolemia ja siirtoja koskevat tiedot päivittäin tai hyvin lyhyellä aikavälillä, jotta eläinten siirrot voidaan selvittää eläintautikriisin aikana. Lisäksi olisi otettava käyttöön luotettavuuden varmistamiseksi. valvontajärjestelmä asianmukainen Siirtoasiakirjoihin merkittävät tiedot vaihtelevat paljon jäsenvaltiosta toiseen. Usein kaikki tehdyt siirrot tai alkuperätilan numero ja osoite eivät selviä asiakirjasta. Eläinten kuoltua tai vietäessä eläimiä teurastamoihin asiakirja katoaa usein, koska ei ole täysin selvää, kenen vastuulla on sen lähettäminen toimivaltaiselle viranomaiselle. Näitä asiakirjoja ja niiden käyttöä olisi kehitettävä Euroopan unionin tasolla, sillä ne ovat tärkeä tunnistukseen liittyvä tekijä, josta käy ilmi tautien torjunnan tutkimuksessa olennaisia tietoja. 3. 3 Tunnistusmerkit täsmennetä 92/102/ETY Direktiivissä käytettäviä ei tunnistusmerkkejä. Tämän vuoksi usein varsinkin lampaat ja vuohet tunnistetaan ainoastaan maalaamalla niihin merkki. Tämä menettely ei takaa tarkoituksenmukaista tunnistusta, koska eri syntymätiloja ei voida erotella. Näissä tapauksissa eläimen alkuperää on aina vaikea tunnistaa. Toinen alkuperän määrittelyyn liittyvä ongelma aiheutuu tunnistavan korvamerkin korvaamisesta. Jos korvamerkki on vaihdettava uuteen esimerkiksi vanhan kadottua, uudessa merkissä olisi oltava samat tiedot kuin edellisessä. ei Kirjainnumerokoodeja tavalla kaikissa tulkittu jäsenvaltioissa. EU:n tasolla tuloksena on tietojärjestelmä, jonka tietoja ei ymmärretä koko unionin alueella. Eläinten alkuperän tunnistus vaikeutuu, ja tulokset ovat epäluotettavia. samalla Jäsenvaltiot tulkitsivat tarpeen tunnistaa eläimet "mahdollisimman nopeasti" äärimmillään eläinten merkitsemisenä vasta ennen niiden lähtöä alkuperätilalta tai jopa ennen lähtöä tilalta teurastettaviksi. Järjestelmä saattaisi toimia lihan alkuperän määrittelyn kannalta, jos se olisi luotettava, mutta ei tautien jäljittämisessä tai muissa eläinlääkinnällisissä tarkoituksissa. 13 C. MAHDOLLISET PARANNUKSET 1. Tarpeet ja mahdolliset vaihtoehdot Tehokasta tunnistusverkkoa ei tarvita ainoastaan hallintoon ja valvontaan liittyvistä syistä. Verkko on korvaamaton eläinkulkutautien puhjetessa, ja sen puuttuminen voi osoittautua hyvin kalliiksi tai johtaa huomattavaan kriisiin, jos kansanterveys vaarantuu. Kaikkien jäsenvaltioiden ponnisteluista huolimatta tilanne ei kuitenkaan ole yleisesti ottaen tyydyttävä. Eläinlääkinnälliseltä kannalta nykyisillä lainkaan arvoa. Tämä johtuu joko järjestelmillä on vähän tai ei järjestelmien sisäisistä heikkouksista tai yhteensopivuuden puutteesta unionin tai joissakin tapauksissa kansallisella tasolla. Kokemus on osoittanut, kuinka hankalaa järjestelmän käyttöönotto on. Toisaalta ei kannata toteuttaa puolinaisia toimenpiteitä tai tehdä pinnallisia muutoksia tai parannuksia järjestelmiin, jotka eivät kuitenkaan pysty mahdollistamaan alkuperän tunnistamista. toimivan Olennaista on, että jos tunnistusjärjestelmän tavoitteet halutaan saavuttaa, on valittava kolmen vaihtoehdon välillä: • • • kotieläinten täsmällinen tunnistaminen käyttämällä perinteisiä korvamerkkejä8, joiden yksittäiset numerot osoittavat erityisesti alkuperätilat; tai ' kotieläinten tunnistusmahdollisuuksia; eläinten yksilöllinen numerointi; tai tunnistaminen käyttäen elektronisia täsmällinen yksittäisten eläinten joustavampi perinteinen tunnistaminen, mutta tiukempi lähestymistapa luotettavien tilarekistereiden pitämiseen ja keskittämiseen, jotta kulloinenkin tilanne ja kotieläinten aikaisemmat ja senhetkiset siirrot voidaan varmistaa milloin tahansa. Ensimmäinen vaihtoehto ei ole käytännöllinen, kun otetaan huomioon nykyiset eläinten merkitsemisessä käytetyt menetelmät. Toinen vaihtoehto riippuu elektronisen tunnistamisen alalla tapahtuvasta kehityksestä. [on] yhteisen tuella Komissio [käynnistämässä] IDEA-nimistä laajamittaista kenttäkokeilua selvittääkseen, millaiset mahdollisuudet on käyttää elektronisia välineitä nautaeläinten sekä lampaiden ja vuohien tunnistuksessa. tutkimuskeskuksen teknisellä 8 korvamerkintä (ei elektronisia välineitä) tai tatuointi 14 Seitsemän (7) jäsenvaltiota on esittänyt neljätoista (14) hanke-ehdotusta komissiolle. Näitä hankkeita tarkasteltiin vuonna 1996, ja valintamenettelyn jälkeen valittiin alustavasti 10 hanketta 14:stä. Kolme vuotta kestävässä kokeilussa käytetään elektronisia transpondereita, jotka voidaan joko istuttaa eläimeen tai sisällyttää korvamerkkiin. Valittujen hankkeiden on tarkoitus alkaa vuonna 1998 ja päättyä viimeistään 31. joulukuuta 2000. Hanke mahdollistaa seuraavien todellisten tilanteiden arvioinnin: toteutukseen liittyvä tekniikka, transpondereiden valinta ja lukeminen koko eläimen eliniän ajan (tarvittavat välineet), transpondereiden poistamiseen tarvittava tekniikka, organisaatiorakenne, ja tiedon kulku eri vastuutasojen välillä. Siansukuiset eläimet eivät sisälly IDEA-hankkeeseen, sillä hanke suuntautuu palkkioita saaviin eläimiin. Parhaillaan suunnitellaan joitakin kokeiluja, jotka liittyvät siansukuisten eläinten elektroniseen tunnistukseen. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/979 4 artiklan 7 kohdan ja neuvoston direktiivin 92/102/ETY (katso tämän kertomuksen sivu 2) 10 artiklan mukaisesti komissio tarkastelee uudelleen elektronista tunnistusta. Jos IDEA-hänke johtaa myönteisiin tuloksiin neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97, neuvoston direktiivin 92/102/ETY ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3508/92 mukaisesti, komissio tekee neuvostolle ehdotukset korvamerkkejä koskevien säännösten muuttamiseksi ja transpondereiden käytön ulottamiseksi koko yhteisön karjaan. Ennen kuin elektroninen tunnistus on mahdollista, kolmas vaihtoehto olisi otettava huomioon vähimmäisratkaisuna. Lampaiden ja vuohien sekä siansukuisten eläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevien nykyisten säännösten vahvistaminen parantaisi tautien jäljitettävyyttä ja ylläpitäisi kuluttajien luottamusta näistä elänlajeista saatavaan lihaan. "Neuvosto päättää komission antaman kertomuksen ja siihen mahdollisesti liittyvien ehdotusten perusteella viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2000 mahdollisuudesta ottaa käyttöön sähköisiä tunnistusjärjestelyjä, ottaen huomioon tällä alalla tapahtuneen kehityksen. ". 15 2. Ohjausjärjestelmä Komissio suosittelee elektronisen tunnistusjärjestelmän käyttöönottoa heti kun siitä toimiva. Tällä välin komissio ehdottaa vähimmäisjärjestelmää, jolla on tiettyä arvoa eläinlääkinnällisessä jäljityksessä sekä kuluttajien luottamuksen kannalta. täysin tulee Saadun kokemuksen perusteella tämän vähimmäisjärjestelmän olisi perustuttava tilaluetteloon, josta tiedot löytyvät helposti, yksityiskohtaisiin ja ajan ja eläimien merkitsemistapaan, joka olisi luottava vaikka rajoittuisikin kaikkein tärkeimpiin tapauksiin. tilakohtaisiin rekistereihin tasalla oleviin tunnistusjärjestelmän Lampaiden ja vuohien yhteisen tunnistusjärjestelmän olisi perustuttava seuraaviin seikkoihin: ja sikojen * Tilaluettelosta tulisi nopeasti kattava. Tietojen luotettavuus tarkastettaisiin vähintään kerran vuodessa, ja tiedot saatettaisiin ajan tasalle. Luettelosta olisi löydyttävä nopeasti kaikkien mukana olevien tilojen tunnistusnumero, osoite, tuotantolaji ja koko. Tiedot olisi järjesteltävä ja luokiteltava tavalla, joka helpottaa keskittämistä ja ryhmittelyä. Keskipitkällä aikavälillä kansalliset järjestelmät yhteensopivaksi eurooppalaiseksi verkostoksi, josta olisi aina käytävä esille rekisterissä olevien kotieläinten määrä. keskitettäisiin elektronisesti Tilakohtaiseen rekisteriin olisi kirjattava kaikki tilalle tulevat ja sieltä lähtevät kotieläimet, mukaan lukien syntymät, kuolemat, lainat, tilapäiset siirrot jne. Rekisteri olisi saatettava ajan tasalle päivittäin tai kenties joissakin tapauksissa -erityisesti pienten tilojen osalta - viikoittain. Vaikka tällaiset rekisterit eivät viittaisi yksittäisiin eläimiin, tietojen olisi katettava ainakin hyvin täsmälliset luokat. Tietojen vähimmäistaso ja eläinluokat olisi päätettävä unionin tasolla. liittyvien asiakirjojen olisi noudatettava Eläinten siirtoihin eurooppalaista mallia, joka mahdollistaisi kaupan vaivattoman seurannan. Lähetyksen mukana seuraavassa asiakirjassa olisi (a) tilan rekisteriin liitettävä kantaosa, ja (b) tavaran vastaanottajalle jäisi siitä jäljennös. Valvonta- ja seuraamusmenettelyistä, jotka olisi määriteltävä kansallisella ilmoitettava pyydettäessä, ja niitä olisi tarkasteltava unionin tasolla. tasolla, olisi Eläimet olisi merkittävä mukaisesti: seuraavien vähimmäisvaatimusten Kaikki lampaat, vuohet ja siat olisi korvamerkittävä ennen kuuden kuukauden ikää. Korvamerkistä on käytävä ilmi alkuperätilan numero. 16 H Korvamerkintä olisi pakollista siirrettäessä 2-6 kuukauden ikäisiä lampaita, vuohia ja sikoja. Soveltuvissa tapauksissa helposti luettavat tatuoinnit voisivat korvata korvamerkit, jos eläimet lähetetään tilalta teurastamoon. Siirrettäessä alle kahden ' kuukauden ikäisiä eläimiä pakollinen merkintä voitaisiin suorittaa jonkinlaisella "maalauksella". Jotta tunnistusjärjestelmä olisi toimiva, on ehdottomasti käytettävä yhteensopivia kansallisia menettelyjä ja järjestelmät on tämän vuoksi yhdenmukaistettava unionin tasolla. Lampaiden ja vuohien sekä sikojen tunnistusjärjestelmä olisi otettava käyttöön neuvoston asetuksella, jonka säännökset ovat pakolliset kaikissa jäsenvaltioissa. Erityistilanteiden ja kehityserojen huomioon ottamiseksi uudessa neuvoston asetuksessa olisi mahdollistettava tapauksissa. Jäsenvaltioille olisi annettava lupa lisäsäännöksiin kansallisella tasolla niiden niin halutessa edellyttäen, että tästä ei aiheudu kaupan esteitä. perustelluissa poikkeukset tietyt 17 U I I EI TUNNISTUS- JA REKISTERÖINTIJÄRJESTELMÄÄN SISÄLLYTETTÄVIEN KOTIELÄINTEN MÄÄRÄ (tuhatta eläintä vuonna 1995) NAUDAT > LAMPAAT JA VUOHET S1ANSUKUI- SET ELAIMET M i l rl Vuotuiset M l l rl Vuotuiset M l l r l ( l) Vuotuiset joulukuussa (1) teuras tukset joulukuussa (1) joulukuussa teurastukset 2429 2069 23737 14788 12531 936 3147 2094 15890 550 5432 20662 6531 7128 204 4558 2323 1317 1179 1762 1047 758 4751 315 1990 6011 1515 4732 23 2379 663 396 393 531 teuras- tukset 226 69 127 79 25982 21976 11388 5772 12129 6 1353 392 4235 85 488 8706 4264 8443 643 280 1288 75 189 11673 3292 29574 19234 7215 10709 17583 14524 1542 11294 19873 39361 2268 27539 24859 3003 7964 *' 11992 68 13958 3703 2400 1395 2331 7203 112 18616 4954 4209 2066 3743 14388 BE DK DE EL ESP FR IRL IT LUX NL Os PT SF SV UK YHTEEN-SA 84450 28796 108827 79993 115268 188277 (I) Joulukuu 1994 18 LIHOI TILANNE DIREKTIIVIN 92/102/ETY SAATTAMISESSA OSAKSI KANSALLISTA LAINSÄÄDÄNTÖÄ JASENVALTIO NAUDAT SIANSUKUISET ELAIMET LAMPAAT JA VUOHET 01. 10. 93 01. 01. 94 Mfifirflaika BELGIA TANSKA SAKSA IKREIKKA ESPANJA RANSKA IRLANTI ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT PORTUGALI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA ITAVALTA SUOMI RUOTSI 1993 1994 1995 1995 1994 1995 1996 1996 1995 1993 1994 1995 1995 1995 1995 1990 (Kansallinen lainsäädäntö sikojen tunnistamista varten) 1994 1994 1995 1996 - 1995 1996 1996 1995 1994/1996 1994 1995 1995 01. 01. 95 1996 1994 1995 1995 1996 EI VIELÄ 19% 1996 1995 1996 * 1994 1996 1995 EI VIELÄ EI VIELÄ 1995 1995 19 ISSN 1024-4492 KOM(98) 207 lopullinen ASIAKIRJAT FT 03 15 16 Luettelonumero : CB-CO-98-221-FI-C ISBN 92-78-32991-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg z&