eurovoc_concepts:
apprenticeship
job creation
vocational education
vocational training
young worker

text: 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/63 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets beslutning om fremme af ophold i andre europæiske lande som led i vekseluddannelse, herunder lærlingeuddannelse« (98/C 214/16) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 3. februar 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 127 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Social-, Familie-, Uddannelses- og Kulturspørgsmål, som udpegede Gérard Dantin til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 16. april 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 354. plenarforsamling af 29. og 30. april 1998, mødet den 29. april 1998, med 115 stemmer for, 1 imod og 5 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Kommissionens nyligt forelagte meddelelse om fremme af lærlingeuddannelsen i Europa (1), der blev udarbejdet på foranledning af Det Europæiske Råd i Firenze (juni 1996), påviste betydningen af lærlinge- uddannelse og mere generelt vekseluddannelse. I sin udtalelse om ovennævnte meddelelse (2) 1. 2. udtrykte ØSU tilfredshed med dens nyskabende indhold, men tog visse forbehold og fremsatte nogle forslag vedrørende lærlinges mobilitet. 1. 3. Forslaget til Rådets beslutning om fremme af ophold i andre europæiske lande som led i vekseluddan- nelse, herunder lærlingeuddannelse, kommer således belejligt. 1. 4. Det anføres i begrundelsen, at i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked og opbygningen af et område uden grænser bliver mobiliteten for personer under uddannelse et mere og mere vigtigt aspekt af tilværelsen som borger i EU samt et redskab til tværkultu- rel og social integration. 1. 5. Det forslag til rådsbeslutning, Kommissionen har fremlagt, tilsidesætter ikke medlemsstaternes ansvar for erhvervsuddannelsernes indhold og tilrettelæggelse. Det bygger på frivillighed og kan anvendes, hvis uddan- nelsessystemerne omfatter en vekseluddannelse med en eller flere mobilitetsperioder. Det tager sigte på to ting: — at fastlægge indholdet af og de grundlæggende principper for sådanne uddannelsesophold i en anden medlemsstat, der indgår i en vekseluddannelse, (1) KOM(97) 300 endelig udg. (2) EFT C 95 af 30. 3. 1998. såfremt de pågældende perioder er integreret i den uddannelse, der tages i oprindelseslandet, — at sikre, at disse uddannelsesperioder afvikles under mere gennemsigtige forhold, ved at der udstedes et bevis (»EUROPASS-Uddannelse«), hvis indhold og udformning er fastsat på EU-plan, og som øger deltagernes udbytte af arbejds- eller uddannelses- perioden i en anden medlemsstat. 1. 6. Ifølge beslutningsforslaget bør gennemførelsen af »ophold i et andet europæisk land« og »EUROPASS- Uddannelse« samtidig være med til at støtte udviklingen af lærlinge- og vekseluddannelserne i medlemsstaterne som led i den mere overordnede politik, der skal fremme vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. 2. Generelle bemærkninger 2. 1. ØSU godkender generelt forslaget til rådsbeslut- ning, men anser dog visse ændringer i dets anvendelses- område og konkrete gennemførelse for nødvendige (jf. punkt 3). På linje med sin udtalelse om Kommissionens 2. 2. meddelelse »Fremme af lærlingeuddannelsen i Europa« tilslutter ØSU sig det synspunkt, at vekseluddannelse, og især lærlingeuddannelse, gør indslusningen på ar- bejdsmarkedet nemmere, øger beskæftigelsen og den enkeltes bevidsthed om at være borger i EU samt fremmer den frie bevægelighed. I ovennævnte udtalelse understregede ØSU, at 2. 3. det »venter med interesse på det forslag til foranstaltning, der skal føre til udarbejdelsen af en fælles lovramme til fremme af lærlingeuddannelsen i Europa. I en sådan fælles lovramme bør man hovedsageligt søge at definere garantier mht. arbejdstid og uddannelse, modtagelse (bolig — kantineforhold, vejledning, kvalitetskriterier) C 214/64 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 social sikring og juridisk beskyttelse. Mere generelt bør den fælles lovramme også søge at mindske eller sågar fjerne de problemer, som ØSU påpegede vedrørende uddannelser inden for Fællesskabet i sin udtalelse om Kommissionens grønbog “Almen uddannelse, erhvervs- uddannelse, forskning — hindringer for mobiliteten” (1). I dette øjemed bør man være særligt opmærksom på spørgsmålet om anerkendelse af eksamensbeviser på lærlingeuddannelse, og mere generelt vekseluddannelse, navnlig for så vidt angår de nye sektorer. « 2. 4. ØSU støtter sig derfor i behandlingen af forslaget til rådsbeslutning på de bemærkninger, det allerede har fremsat i tidligere udtalelser. 3. Særlige bemærkninger 3. 1. ØSU godkender i princippet gennemførelsen af »ophold i et andet europæisk land« og »EUROPASS- Uddannelse«. Dette forslag bør dog ikke blive et mål i sig selv, men følges op og udbygges. Forslaget er helt sikkert interessant, men er i sig selv ikke et tilstrækkeligt svar på behovet for at fremme vekseluddannelse, herun- der lærlingeuddannelse, og den transnationale mobilitet. Efter ØSU’s mening er beslutningsforslaget ikke vidtgå- ende nok. En sådan beslutning vil under ingen omstæn- digheder kunne fastlægge lærlinges status eller de nær- mere bestemmelser for lærlinges mobilitet. Beslutningens politiske rækkevidde er begrænset; i realiteten er den et rent teknisk instrument, som blot udvider Leonardo- programmet til at omfatte vekseluddannelse, herunder lærlingeuddannelse, samtidig med at det løser nogle af de problemer, der rejser sig mellem værtsland og oprindelsesland. yderligere overvejelser Ud over beslutningsforslaget er det derfor nødvendigt at anstille (jf. udtalelsen CES 110/98) og udarbejde bestemmelser til gennemfø- relse af dette koncept. Det bør dog sikres, at bestemmel- serne ikke mindsker antallet af vekseluddannelsesplad- ser, men tværtimod fører til flere lærepladser. ØSU beklager, at beslutningsforslaget omfatter hele vekseluddannelsesspektret, herunder lærlingeuddannel- se, mens Kommissionens tidligere meddelelse kun foku- serede på lærlingeuddannelse. På grund af denne forskel i anvendelsesområde kunne der opstå en uoverensstem- melse mellem de anstillede overvejelser og gennemfø- (1) EFT C 129 af 27. 4. 1997. relsen af resultatet af disse overvejelser. Denne situation tilslører behovet for en sammenlignende vurdering, især fordi lærlingeuddannelsen i kraft af sit grundlag og konkrete form bør holdes adskilt fra de andre vekselud- dannelser i nogle medlemsstater. 3. 2. ØSU mener, at den foreliggende tekst kun er et lille skridt i retning af udarbejdelsen af den lovramme, det har slået til lyd for. Denne vurdering gælder både for definitionen af uddannelse og kompetencefordelingen. Det ville have været en god idé at præcisere, hvem der laver hvad, og hvem der er ansvarlig for hvad. Trods disse begrænsninger er dokumentet dog en første etape i indsatsen til fremme af vekseluddannelse, herunder lærlingeuddannelse, på EU-plan, med fuld respekt for, at ansvaret for undervisningsindholdet og tilrettelæggelsen af erhvervsuddannelserne ligger hos medlemsstaterne (artikel 127). 3. 3. Selv om den foreslåede indførelse af »EURO- PASS-Uddannelse« er et retsinstrument til afskaffelse af hindringer for mobiliteten, vil dette mål kun blive nået delvist og på en vilkårlig måde. 3. 4. Artikel 3, stk. 1, anfører således følgende: »hvor medlemsstaternes erhvervsuddannelsessystem omfatter vekseluddannelse med en mobilitetsperiode i en anden medlemsstat, træffer de fornødne foranstaltninger, såle- des at de pågældende personer kan drage fordel af “ophold i et andet europæisk land”«. Efter ØSU’s mening vil det være hensigtsmæssigt at sikre adgang til »EUROPASS-Uddannelse« i alle med- lemsstaterne uden undtagelse. I den forbindelse ser ØSU gerne, at Rådet opfordrer medlemsstaterne til i deres system for vekseluddannelse, herunder lærlingeuddannelse, at medtage muligheden for en mobilitetsperiode i andre medlemsstater, hvis en sådan ikke allerede foreligger. Desuden foreslår ØSU Kommissionen: — at udvide forslagets retsgrundlag til ikke kun at omfatte traktatens artikel 127. I den forbindelse kunne artikel 48 og 51 passende komme i betragtning, — at overveje anvendelse af EU-bestemmelserne om fri bevægelighed for arbejdstagere og studerende, især m. h. t. ret til ophold og arbejde, social sikring og beskyttelse, — at betragte personer, der benytter sig af »EUROPASS- Uddannelse«, som studerende i henhold til direktiv 93/96/EØF om studerendes opholdsret, således at de kan nyde godt af de pågældende bestemmelser. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/65 3. 5. Under alle omstændigheder udtrykker ØSU både sin forbavselse over og misbilligelse af, at ordningen »EUROPASS-Uddannelse« kun skal være åben for perso- ner, hvis oprindelsesland de facto anerkender vekselud- dannelse, herunder lærlingeuddannelse, med uddannel- sesperioder i en anden medlemsstat. 3. 6. ØSU gentager sit forslag om at skabe en fælles lovramme, som sikrer alle under uddannelse, uanset oprindelsesland, de samme rettigheder, og som mærk- bart bidrager til at fjerne hindringerne for uddannelse i en anden medlemsstat, især gennem anerkendelse af eksamensbeviser inden for Fællesskabet ud over EURO- PASS-Uddannelse-beviserne. 3. 7. ØSU beklager derfor, at Kommissionen i sit beslutningsforslag forsømmer at opstille og definere en række kvalitets- og referencekriterier, idet sådanne ville lette gennemsigtigheden og anerkendelsen af beviser, der udstedes inden for Fællesskabet for gennemførelse af en vekseluddannelse, herunder lærlingeuddannelse, uden at der dermed gribes ind i de beføjelser, medlemssta- terne har i henhold til traktatens artikel 127. For at muliggøre anerkendelse af kvalifikationer må man i fællesskab fastlægge følgende punkter: — målene for de europæiske erhvervsuddannelser (fær- digheder og evner, der skal udvikles osv. ), — retningslinjerne for uddannelserne (hvad skal der lægges særlig vægt på inden for den pågældende erhvervsuddannelse, hvad skal målet være for euro- pæiske erhvervsuddannelser osv. ), — anerkendelsesprocedurer. Målet bør være an- erkendelse af en komponent eller et modul af den samlede uddannelse. Ved fastlæggelsen af mål, retningslinjer og anerkendel- sesprocedurer bør der skelnes mellem lærlinge- og vekseluddannelse, og de offentlige og private organer, der i nogle medlemsstater administrerer vekseluddannel- ser og lærlingeuddannelser, bør inddrages. Der bør udstedes et bevis, som attesterer, at indehaveren har erhvervet sig særlige færdigheder; beviset bør an- erkendes i hele EU. Det er bydende nødvendigt at inddrage arbejdsmarkedets parter i hele denne proces. En sådan inddragelse i de enkelt medlemsstater er en forudsætning for en heldig gennemførelse af foranstaltningerne til udformning af erhvervsuddannelser, herunder EUROPASS-Uddan- nelse. som følger en vekseluddannelse, herunder lærlingeud- dannelse. En sådan vil gøre den bebudede hensigt om at fremme mobiliteten troværdig og samtidig gøre det nemmere at regulere deltagerstrømmen. Under alle omstændigheder må det gøres helt 3. 9. klart, at ordningen »EUROPASS-Uddannelse« skal gælde for samtlige medlemsstater, og det må anføres, med hvilke retlige midler dette skal nås. Et sådant krav vil ikke være i modstrid med foranstaltningens frivillige karakter. 3. 10. ØSU fastslår, at budgetforslaget i den forelig- gende tekst ikke afsætter midler til den konkrete gennem- førelse af EUROPASS-Uddannelse-ordningen. Under disse omstændigheder er ØSU ikke i stand til at udtale sig om, hvorvidt den finansielt kan gennemføres. Der må træffes budgetmæssige foranstaltninger — enten i form af direkte middeltildeling eller afsættelse af midler inden for rammerne af Leonardo- eller Erasmus-pro- grammerne (uden at dette sker på deres bekostning) — for at give projektet EUROPASS-Uddannelse trovær- dighed og dermed en god chance for at blive gennemført. Dette er særlig vigtigt, fordi kravet om en »vis varighed« for ophold i et andet europæisk land må betyde mindst tre uger og afhænge af de forskellige fags særlige karakter og uddannelsens indhold. 3. 11. ØSU sætter desuden spørgsmålstegn ved anven- delsesområdet for Erasmus-programmet, som dækker universitetsstuderendes ret til ophold og til at studere. ØSU mener, at der bør gennemføres en undersøgelse og fremsættes forslag med det sigte at udvide Erasmus- programmet til også at omfatte skoleelever på sekundær- trinnet, eller sågar alle med en vekseluddannelseskon- trakt. ØSU vil tillægge et Erasmus-program for lærlinge- uddannelse stor betydning. 3. 12. ØSU er forbavset over, at der ikke forudses særlige foranstaltninger i henseende til SMV og hånd- værkssektoren, på trods af at disse spiller en central rolle i systemet for vekseluddannelse, herunder lærlinge- uddannelse, og er afgørende for udviklingen af dette system. Efter ØSU’s menig vil en forenkling og forkortel- se af ansøgningsproceduren for EU-støtteforanstalt- ninger kunne yde et vigtigt bidrag til at få SMV inddraget. 3. 13. Af hensyn til udbredelsen forekommer det hensigtsmæssigt at affatte EUROPASS-Uddannelse- beviset på tre EU-sprog: — oprindelseslandets sprog, — værtslandets sprog, 3. 8. ØSU gentager endvidere sit forslag om at udarbej- de en oversigt over virksomheder, der kan modtage alle, — et tredje EU-sprog. C 214/66 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 3. 14. ØSU anmoder Kommissionen om at udarbejde en evalueringsrapport to år efter indførelsen af EURO- PASS-Uddannelse-ordningen. ØSU ønsker at få lejlighed til at udtale sig om rapporten. 4. Konklusion 4. 1. ØSU har afgivet en række udtalelser om erhvervs- uddannelse generelt. Ved vurderingen af forslaget til rådsbeslutning støtter det sig til disse tidligere udtalelser. 4. 2. ØSU er af den opfattelse, at forslaget er et skridt i den rigtige retning, selv om der stadig er en række udestående spørgsmål. Det er dog langt fra tilstrækkeligt til konkret at udmønte de synspunkter, både Kommissio- nen og ØSU selv tidligere har fremsat. 4. 3. ØSU ser gerne, at dette forslag ikke bliver betragtet som et mål i sig selv. Det er rent faktisk kun et lille skridt i retning af udarbejdelsen af den lovramme, ØSU har slået til lyd for, især den særlige lovramme for lærlingeuddannelsen. 4. 4. Desuden må forslaget ikke udelukke europæiske borgere, blot fordi deres lands lovgivning ikke forudser uddannelsesperioder i en anden medlemsstat. — som bebudet i meddelelsen »Fremme af lærlingeud- dannelsen i Europa« (1) — for at fremme lærlinges mobilitet og anerkendelse af eksamensbeviser (jf. CES 110/98). ØSU afventer med interesse resultatet af disse generelle overvejelser. Man bør undgå spredning af midlerne, og der bør foreslås en effektiv strategi for hele lærlingeuddannelsesområdet i form af en samlet pakke, som dels omfatter foranstaltninger til fremme af lær- lingeuddannelser, dels indfører systemet i de medlems- stater, hvor det endnu ikke findes. I første omgang henstiller ØSU, at Kommissionen udvider forslagets retsgrundlag til at omfatte traktatens artikel 48 og 51 samt direktiv 93/96/EØF om studerendes opholdsret. 4. 6. Hvad EUROPASS-Uddannelse i særdeleshed angår mener ØSU, at »en vis varighed« bør være mindst tre uger. Der bør træffes budgetmæssige foranstaltninger for at sikre ordningen et minimum af troværdighed. 4. 7. ØSU understreger, at fremme af mobiliteten og EUROPASS-projektet forudsætter, at samtlige berørte offentlige og private aktører inden for veksel- og lærlingeuddannelse deltager i projektets udformning og opfølgning. Desuden mener ØSU, at mobiliteten ikke blot bør omfatte personer under uddannelse, men også læremestre og de ansvarlige på uddannelsesområdet. 4. 5. ØSU anbefaler derfor, at Kommissionen gør sig yderligere overvejelser om udarbejdelse af en lovramme (1) KOM(97) 300 endelig udg. Bruxelles, den 29. april 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets beslut om främjandet av europeiska banor för varvad utbildning, däribland lärlingsutbildning"

formats: html pdf print

text: 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/63 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets beslut om främjandet av europeiska banor för varvad utbildning, däribland lärlingsutbildning” (98/C 214/16) Den 3 februari 1998 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 127 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för sociala frågor och familje-, utbildnings- och kulturfrågor, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 16 april 1998. Föredragande var Gérard Dantin. Vid sin 354:e plenarsession den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 115 röster för, 1 emot och 5 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Kommissionens nyligen utgivna meddelande om att främja lärlingsutbildning i Europa (1), som lades fram till följd av en begäran från Europeiska rådet i Florens (juni 1996) visar på betydelsen av lärlingsutbildning och av varvad utbildning i allmänhet. I sitt yttrande över det ovannämnda meddelan- 1. 2. det (2) välkomnade kommittén dess innovativa karaktär samtidigt som den gjorde några invändningar och lade fram några förslag, framför allt vad beträffar rörligheten för lärlingar. 1. 3. Utkastet till rådsbeslut om europeiska banor för varvad utbildning, inklusive lärlingsutbildning, är ett steg på vägen. 1. 4. I enlighet med vad som sägs i motiveringen i kommissionens meddelande kommer rörligheten hos människor under utbildning i själva verket att bli en allt viktigare dimension av det europeiska medborgarskapet samt ett verktyg för interkulturell och samhällelig integration. 1. 5. Det utkast till rådsbeslut som lagts fram av kommissionen åsidosätter inte medlemsstaternas ansvar vad gäller innehåll i och organisation av deras system för yrkesinriktad utbildning. Förslaget är av frivillig art och omfattar sådana system med varvad utbildning och en eller flera perioder av rörlighet. Förslaget har två mål: — att fastställa det gemensamma innehåll och de gemensamma principer som underbygger dessa ut- bildningsperioder i andra medlemsstater inom ramen (1) KOM(97) 300 slutlig. (2) EGT C 95, 30. 3. 1998. för en varvad yrkesutbildning, när dessa perioder integreras med den utbildning som genomgås i den ursprungliga medlemsstaten, — göra dessa utbildningsperioder mer öppna och synli- ga tack vare ett intyg (”EUROPASS-utbildning”) vars innehåll och utseende fastställs på gemenskaps- nivå och som för deltagarna tar tillvara utbildnings- och/eller arbetserfarenheten i en annan medlemsstat. 1. 6. Enligt förslaget till rådsbeslut bör införandet av ”Europeiska banor” och ”EUROPASS-utbildning” i sin tur stödja utvecklingen av varvad utbildning och lärlingsutbildning i medlemsstaterna inom ramen för mer allmänna åtgärder för att stödja tillväxt, konkur- renskraft och sysselsättning. 2. Allmänna kommentarer 2. 1. Ekonomiska och sociala kommittén godkänner i stort förslaget till rådsbeslut men anser att ett flertal ändringar behöver vidtas vad gäller förslagets tillämp- ningsområde och dess praktiska tillämpning (se punkt 3). I enlighet med yttrandet över meddelandet ”Att 2. 2. främja lärlingsutbildning i Europa” leder kommitténs ställningstaganden till att den instämmer i uppfattningen att varvad utbildning — och framför allt lärlingsutbild- ning — gör det lättare att få arbete, och således ökar sysselsättningen, samtidigt som den främjar det europeiska medborgarskapet och den fria rörligheten. I det ovan angivna yttrandet sade sig kommittén 2. 3. invänta med intresse ett utkast till instrument som skulle bereda marken för att skapa en rättslig ram i syfte att främja lärlingsskapet i Europa. Kommittén angav vidare att man i en sådan rättslig ram skulle fastställa garantier beträffande arbetstid och utbildning, villkoren för mot- tagande (kost och logi, handledning, kvalitetskriterier) C 214/64 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 samt socialt och rättsligt skydd. Den angav vidare att man inom den allmänna ramen mer allmänt borde sträva efter att mildra effekterna av, och till och med avskaffa, de olika svårigheter förknippade med utbildningarna inom gemenskapen som ESK pekat på i sitt yttrande över kommissionens grönbok ”Grund- utbildning, vidareutbildning och forskning — hinder för rörlighet över gränserna” (1), varvid den särskilt fäst uppmärksamheten vid examensbevis som utfärdas inom gemenskapen inom ramen för lärlingsutbildning och mer allmänt inom ramen för varvad utbildning, särskilt inom nya sektorer. 2. 4. Det är således i ljuset av de överväganden som gjorts i kommitténs tidigare yttranden som kommittén behandlar föreliggande förslag till rådsbeslut. 3. Särskilda kommentarer Kommittén stöder i princip införandet av ”Euro- 3. 1. peiska banor” och ”EUROPASS-utbildning” men vill samtidigt att förslaget inte skall vara ett ändamål i sig, så att den dynamik som upparbetats kan vidareutvecklas och intensifieras. I själva verket torde förslaget, trots de tilldragande inslagen, inte på egen hand kunna utgöra ett tillräckligt svar på behovet att utveckla varvad utbildning, inklusive lärlingsutbildning, i Europa och den nödvändiga gränsöverskridande rörligheten. Kom- mittén anser att förslaget till beslut är för begränsat. inte fastställa lärlingens status Det kan i varje fall eller formerna för dennas rörlighet. Beslutets politiska räckvidd är begränsad och det har i själva verket en teknisk karaktär, som helt enkelt syftar till att göra Leonardo-programmet tillgängligt för varvad utbildning och lärlingsskap, samtidigt som frågorna som rör förhållandet mellan den sändande medlemsstaten och den mottagande medlemsstaten får en partiell lösning. Det är lämpligt att fortsätta tänkandet (se yttrandet CES 110/98) ett steg längre än utkastet till rådsbeslut samt utarbeta bestämmelser som för arbetet vidare med att förverkliga och införa detta begrepp. Man bör samtidigt se till att de åtgärder som vidtas inte leder till att antalet platser för varvad utbildning minskas utan att det tvärtom skapas platser utöver dem som redan finns. Kommittén beklagar att medan kommissionens före- gående meddelande avsåg lärlingsskap, täcker förslaget till rådsbeslut samtliga varvade utbildningar, inklusive lärlingsskap. Det förhållandet skulle kunna leda till en bristande överensstämmelse mellan de överväganden som gjorts å ena sidan och den praktiska tillämpningen (1) EGT C 129, 27. 4. 1998. av dessa å andra sidan på grund av en skillnad i tillämpningsområde. Detta förhållande inverkar störan- de på nödvändigheten av en jämförande bedömning, så mycket mer som lärlingsutbildningen, i enlighet med principerna för och utformningen av densamma, måste särskiljas från annan varvad utbildning i vissa stater. 3. 2. Kommittén anser att texten som den fått sig förelagd endast utgör en liten del av den konkreta rättsliga ram som den efterlyst. Det gäller såväl för definitionen av utbildning som för ansvarsfördelningen. Det hade varit värdefullt om man klargjort vem som gör vad och vem som är ansvarig för vad. Texten är begränsad men utgör ändå ett första steg i utvecklingen av varvad utbildning, inklusive lärlingsskap på EU-nivå, med större beaktande av medlemsstaternas ansvar för innehåll och utformning av yrkesutbildning (artikel 127). 3. 3. Om den föreslagna texten på den specifika punkten ”EUROPASS-utbildning” utgör ett rättsligt instrument som tar bort vissa hinder för rörligheten, sker det endast på ett ofullständigt och slumpartat sätt. 3. 4. I artikel 3. 1 föreskrivs således att ”Om det i medlemsstaternas system för yrkesinriktad utbildning finns varvad utbildning som innehåller perioder av rörlighet i en annan medlemsstat, skall medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att de berörda personer som genomgår yrkesutbildning skall kunna delta i ‘Europeiska banor‘”. Kommittén anser det lämpligt att Europass-utbildning finns tillgänglig i alla medlemsstater utan undantag. Kommittén rekommenderar därför att rådet uppmanar medlemsstaterna att i sina system för varvad utbildning, inklusive lärlingsskap, införa en möjlighet till period av utbildning i de andra medlemsstaterna, om detta inte redan föreskrivits. Kommittén vill för övrigt föreslå kommissionen att: — utvidga den rättsliga grunden för förslaget utöver artikel 127 i EG-fördraget och därvid lämpligen närmare undersöka artiklarna 48 och 51 i fördraget, — betrakta gemenskapsreglerna om fri rörlighet för arbetstagare och studerande, framför allt inom områdena uppehållstillstånd, arbetstillstånd, säker- het och social trygghet, som tillämpliga, — anse de personer som undergår EUROPASS-utbild- ning som studerande i enlighet med bestämmelserna i direktiv 93/96/EEG om uppehållstillstånd för stude- rande, så att de kan dra fördel av dessa bestämmelser. 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/65 3. 5. Hursomhelst vill kommittén markera förvåning och missnöje över att systemet ”EUROPASS-utbildning” inte kommer att vara tillgängligt annat än för personer vars ursprungsmedlemsstat de facto erkänner ett system med varvad utbildning, inklusive lärlingsutbildning, som omfattar utbildningsperioder i en annan medlemsstat. 3. 6. Kommittén upprepar sitt förslag om att skapa en rättslig ram för att säkerställa lika rättigheter för alla personer under utbildning, oavsett ursprungsmedlems- stat, och som på ett påtagligt sätt skulle undanröja hindren för utbildning som erhållits i en annan medlems- stat, särskilt vad beträffar erkännandet av examensbevis utfärdade i gemenskapen utöver ”EUROPASS-utbild- ning”. 3. 7. Kommittén beklagar därför att kommissionen i utkastet till beslut inte förtecknat, och givit ett konkret innehåll åt, ett visst antal kvalitets- eller referenskriterier som skulle underlätta öppenheten och erkännandet av examensbevis utfärdade i gemenskapen inom området varvad utbildning, inklusive lärlingsskap, utan att för den skull inkräkta på medlemsstaternas behörighet enligt artikel 127 i EG-fördraget. Ett erkännande av kvalifikationer förutsätter att man gemensamt fastställer: — målsättningarna för europeiska banor för utbildning (färdighets- och skicklighetsnivåer som skall uppnås m. m. ), — grundläggande riktlinjer för banorna (vilken utbild- ning bör särskilt lyftas fram, vilken är målsättningen för en europeisk utbildning m. m. ), — metoder för erkännande, varvid detta bör utformas så att det avser en del eller en särskilt komponent i utbildningsbanan som helhet. Ett sådant fastställande och ett sådant erkännande måste ges olika utformning beroende på om det rör sig om lärlingsutbildning eller om varvad utbildning. De offentliga eller privata organ som har hand om den varvade utbildningen eller lärlingsutbildningen i vissa stater måste medverka härvid Erkännandet skall leda till att det utfärdas ett dokument, i vilket de förvärvade färdigheterna intygas. Detta dokument skall erkännas av samtliga medlemsstater. Det är helt nödvändigt att arbetsmarknadens parter deltar i hela detta förfarande. Rent allmänt är ett sådant deltagande i samtliga medlemsstater en nödvändig förut- sättning för att utformningen av utbildningar, bland andra EUROPASS-utbildningen, skall lyckas. som följer en varvad utbildning, inklusive lärlingsutbild- ning. Det skulle ge trovärdighet åt utvecklingen av rörlighet samtidigt som det skulle göra det lättare att reglera utbytesströmmarna. 3. 9. Det gäller hursomhelst att undanröja varje tvety- dighet och fastställa de nödvändiga reglerna så att ”EUROPASS-utbildning” blir tillgänglig i varje med- lemsstat utan undantag. Ett sådant krav kan inte strida mot åtgärdens frivilliga karaktär. 3. 10. Kommittén konstaterar att man i den budget som läggs fram i texten under beredning inte förutser någon som helst finansiering för det praktiska genom- förandet av EUROPASS-utbildningen. Under sådana förhållanden kan kommittén inte avge något yttrande om genomförbarheten ur finansiell synpunkt. Budgetmedel måste ställas till förfogande, endera på direkt väg eller inom ramen för Leonardo- eller Erasmus-programmen — utan att det sker på dessa programs bekostnad — så att EUROPASS-utbildningen får en trovärdighet som leder till att det finns goda utsikter att den förverkligas. Det är av särskild betydelse eftersom ”betydande varak- tighet” enligt detta program måste betyda åtminstone tre veckor. Variationer kan tänkas förekomma beroende på olika yrkens speciella förhållanden och utbildningens innehåll. 3. 11. Kommittén undrar också över Erasmus-pro- grammets tillämpningsområde. Programmet avser ju uppehållstillstånd och rätten att studera för universitets- studenter. Kommittén anser att man bör utreda och lägga fram förslag om möjligheten att utsträcka programmets tillämpning till studerande på gymnasienivå, kanske till och med till alla människor som varvar arbete och utbildning. Kommittén vill understryka det intresse den hyser för ett Erasmus-program för lärlingar. 3. 12. Kommittén är förvånad över att det inte finns några bestämmelser som riktar sig till små- och medelsto- ra företag och hantverksbranschen, när dessa befinner sig i hjärtat av systemet med varvad utbildning, inklusive lärlingsutbildning, samt spelar en avgörande roll för systemets utveckling. Enligt kommitténs uppfattning skulle ett förenklat och förkortat ansökningsförfarande för europeiska stimulansåtgärder utgöra ett viktigt bidrag för att engagera de små och medelstora företagen. 3. 13. För att EUROPASS-utbildning skall kunna ut- nyttjas på ett bättre sätt förefaller det värdefullt att intyget är avfattat på tre gemenskapsspråk: — den sändande medlemsstatens språk, — den mottagande medlemsstatens språk, Kommittén upprepar för övrigt sitt förslag om 3. 8. bidrag riktade till företag som kan ta emot människor — ett tredje gemenskapsspråk. C 214/66 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 3. 14. ESK uppmanar kommissionen att göra ett utvärderingsrapport när EUROPASS-utbildningen varit i gång i två år. Kommittén önskar att få uttala sig i form av ett yttrande om denna rapport. 4. Slutsatser Kommittén har avgivit ett antal yttranden om 4. 1. yrkesutbildningens allmänna utformning. Det är i ljuset av dessa som den analyserar kommissionens medde- lande. 4. 2. Kommittén anser att texten går i rätt riktning, även om det finns ett antal frågetecken. Emellertid kan den inte på något vis anses tillräcklig för att ligga till grund för det praktiska genomförandet av vare sig kommissionens eller ESK:s överväganden. 4. 3. Kommittén vill inte att förslaget till beslut skall ses som ett ändamål i sig. I själva verket utgör det endast en liten del av den konkreta rättsliga ram som kommittén efterlyst, framför allt en särskild rättslig ram för lärlings- utbildningen. 4. 4. För övrigt går det inte att utestänga europeiska medborgare bara på den grunden att deras medlemsstat inte har bestämmelser om utbildning inom gemen- skapen. som i meddelandet om ”Att främja lärlingsutbildning i Europa” (1) i syfte att främja rörlighet för lärlingsutbild- ning och erkännandet av examensbevis (CES 110/98). ESK avvaktar alltjämt med intresse resultatet av detta arbete. Kommittén anser det nödvändigt att undvika att resurserna sprids ut och föreslår en effektiv och samlad strategi för lärlingsutbildningen i form av ett sammanhål- let paket av åtgärder avsedda att främja och utveckla lärlingsutbildningen samt införa systemet i de medlems- stater där det inte ännu finns. På kort sikt förordar kommittén att kommissionen utsträcker förslagets rätts- liga grund till att omfatta också artiklarna 48 och 51 i EG-fördraget samt direktivet 93/96/EEG om uppehåll- stillstånd för studerande. 4. 6. Vad beträffar särskilt EUROPASS-utbildningen anser kommittén att utbildningens ”betydande varaktig- het” skall vara minst tre veckor och att dess finansiering skall säkerställas för att ge den ett minimum av trovär- dighet. Kommittén erinrar om att en ökad rörlighet och 4. 7. framgång för EUROPASS-projektet bygger på att alla de offentliga och privata operatörer som berörs av varvad utbildning och lärlingsutbildning deltar i utformningen och uppföljningen av projektet. Kommittén anser för övrigt att rörligheten inte enbart bör avse de personer som är under utbildning utan också handledare och utbildningsansvariga. 4. 5. Kommittén föreslår att kommissionen fortsätter arbetet med att fastställa en rättslig ram på samma sätt (1) KOM(97) 300 slutlig. Bryssel den 29 april 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1340/98 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL aan de Commissie. Euro 1999

eurovoc_concepts:
European Monetary System
economic convergence
member country
national budget
public administration
public debt
public finance
third stage of EMU

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1307/98 by Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA to the Commission. Anti-prohibitionist demonstrations

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction

text: C 354/90 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 11. 98 En annan konkret (cid:229)tga¤rd som vidtagits inom ramen fo¤r Erasmus i avsikt att fra¤mja fo¤rst(cid:229)elsen av de problem som ga¤ller erka¤nnande av akademiska meriter, a¤r uppra¤ttandet av na¤tverket Naric, som best(cid:229)r av nationella informationscentrum fo¤r erka¤nnande av akademisk utbildning. En tredje insats fo¤r att fra¤mja tydliga examensbevis och ha¤rigenom underla¤tta erka¤nnandet av dem inleddes i september 1997. Det handlar om ett pilotprojekt som genomfo¤rs i samarbete med Europar(cid:229)det och FN:s organisation fo¤r utbildning, vetenskap och kultur (UNESCO) och vars syfte a¤r att underso¤ka mo¤jligheterna att p(cid:229) europeisk niv(cid:229) info¤ra en administrativ bilaga till examensbeviset. Resultaten kommer att vara tillga¤ngliga om n(cid:229)gra m(cid:229)nader. Det har antagits flera gemenskapsdirektiv om erka¤nnande av examensbevis fo¤r yrkesma¤ssigt bruk. Dessa direktiv ga¤ller erka¤nnande av kvalifikationer som erh(cid:229)llits i en medlemsstat fo¤r att ge mo¤jlighet att uto¤va ett yrke som regleras i fo¤rfattning i en annan medlemsstat. Det bo¤r preciseras att dessa direktiv ga¤ller yrkesverksamma personer (inte studerande), dvs. personer som har alla de kvalifikationer som kra¤vs fo¤r att uto¤va ett visst yrke i en medlemsstat. R(cid:229)dets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning fo¤r beho¤righetsgivande ho¤gre utbildning som omfattar minst tre (cid:229)rs studier har info¤rlivats i den italienska lagstiftningen genom (cid:148)decreto legislative(cid:148) nr 115 av den 27 januari 1992 (1). I dessa besta¤mmelser faststa¤lls vilka villkor innehavaren av examensbeviset m(cid:229)ste uppfylla fo¤r att kunna komma i (cid:229)tnjutande av detta erka¤nnande. (1) EGT 40, 18. 2. 1992. (98/C 354/144) SKRIFTLIG FR¯GA E-1307/98 fr(cid:229)n Amedeo Amadeo (NI) och Salvatore Tatarella (NI) till kommissionen A¤mne: Demonstrationer fo¤r liberalisering av narkotika (29 april 1998) Det slutliga beta¤nkandet av Stewart-Clark om kampen mot narkotika, som Europaparlamentet lagt fram, inra¤ttandet av Europols narkotikaenhet i Haag samt inra¤ttandet av centrumet fo¤r kontroll av narkotika och narkotikamissbruk p(cid:229)visar klart unionens engagemang fo¤r att lo¤sa narkotikaproblemet. Kan kommissionen mot bakgrund av de demonstrationer fo¤r liberalisering av narkotika som a¤gde rum i London vidta (cid:229)tga¤rder mot medlemsstaterna i syfte att sa¤kersta¤lla att medborgarna f(cid:229)r korrekt information? De bo¤r bl. a. f(cid:229) veta att de uttrycksfulla och skenbart oskyldiga demonstrationer t. ex. av organisationer som fo¤respr(cid:229)kar liberalisering av narkotika och som do¤ljer ett hot om propaganda fo¤r narkotikakonsumtion bakom ett ska¤mtsamt yttre endast kan godka¤nnas om de a¤r fo¤renliga med unionens principer. Kan kommissionen dessutom anmoda de brittiska myndigheterna att sa¤kersta¤lla att besta¤mmelserna om fo¤rbud mot fo¤rsa¤ljning och konsumtion av narkotika tilla¤mpas och att (cid:229)tga¤rder vidtas fo¤r att minska efterfr(cid:229)gan p(cid:229) narkotika i syfte att fra¤mja ungdomars ha¤lsa, utbildning och rehabilitering? Svar fr(cid:229)n Anita Gradin p(cid:229) kommissionens va¤gnar (16 juni 1998) Behovet av att fo¤rse medborgarna med tillfo¤rlitlig och ja¤mfo¤rbar information om narkotikasituationen i Europa ledde till att Europeiskt centrum fo¤r kontroll av narkotika och narkotikamissbruk inra¤ttades i Lissabon. Kommissionens uppgift a¤r att genomfo¤ra initiativ som kan stimulera samarbetet mellan medlemsstaterna, sto¤dja deras insatser och fra¤mja samordningen av deras politik och program som go¤rs i fo¤rebyggande syfte. Kommissionen genomfo¤r, i na¤ra samarbete med medlemsstaterna, ett (cid:229)tga¤rdsprogram fo¤r fo¤rebyggande av narkotikaberoende fo¤r (cid:229)ren 1996-2000. Kommissionen p(cid:229)pekar att tillst(cid:229)ndsgivning fo¤r demonstrationer ing(cid:229)r i medlemsstaternas beho¤righet


title: Forslag til Rådets beslutning om en EF-gebyrordning inden for fodersektoren

eurovoc_concepts:
animal nutrition
costing
food additive
marketing
quasi-fiscal charge

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER tr ft Û "fa Û ft ft^ft Bruxelles, den 29. 04. 1998 KOM(1998) 225 endelig udg. Forslag til RåDETS BESLUTNING om en EF-gebyrordning inden for fodersektoren (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE I dette forslag til beslutning fastsættes i overensstemmelse med direktiv 70/524/EØF om tilsætningsstoffer til foderstoffer1 og direktiv 95/69/EF om betingelser og bestemmelser for godkendelse og registrering af visse foderstofvirksomheder og mellemhandlere og om ændring af direktiv 70/524/EØF, 74/63/EØF, 79/373/EØF og 82/4712, ændret ved direktiv. /. /EF (KOM(1998) 216), reglerne for beregning af visse gebyrer i fodersek toren. Som basisprincip må medlemsstaterne kun opkræve gebyrer, der dækker de reelle om kostninger i forbindelse med de leverede ydelser. For at sikre, at dette princip overholdes, opregnes i bilaget til beslutningen en udtømmende liste over de omkostninger, der kan tages i betragtning ved gebyrberegningen. Under drøftelserne om femte ændring af direktiv 70/524/EØF blev der opnået enighed om, at medlemsstaterne kun skal opkræve gebyrer i forbindelse med godkendelse af visse tilsætningsstoffer. I artikel 1, stk. 1, sammenholdt med bilag A fastsættes derfor, at der kun kan opkræves gebyrer for tilsætningsstoffer, der tilhører de grupper, for hvilke godkendelsen er knyttet til den person, som er ansvarlig for, at stoffet bringes i om sætning. På grundlag af den indvundne erfaring vil det være muligt at ændre det indførte system med henblik på at mindske de forskelle, der endnu kan bestå mellem medlemsstaternes gebyrsatser. Dette forslag har ingen financielle konsekvenser for Unionens budget. Kompetencen lig ger udelukkende hos Unionen. 1 EFT L 270 af 14. 12. 1970, s. 1, senest ændret ved Kommissionens direktiv 98/19/EF (EFT L 96 af 28. 3. 1998, s. 39). 2 EFT L 332 af 30. 12. 1995, s. 15. 2 Forslag til RÅDETS BESLUTNING om en EF-gebyrordning inden for fodersektoren RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets direktiv 70/524/EØF af 23. november 1970 om tilsætnings stoffer til foderstoffer3, særlig artikel 6, stk. 2, under henvisning til Rådets direktiv 95/69/EF af 22. december 1995 om betingelser og bestemmelser for godkendelse og registrering af visse foderstofvirksomheder og mellemhandlere og om ændring af direktiv 70/524/EØF, 74/63/EØF, 79/373/EØF og 82/471/EØF4, særlig artikel 14, under henvisning til forslag fra Kommissionen5, og ud fra følgende betragtninger: Der bør fastsættes EF-bestemmelser om de gebyrer, der skal opkræves for bestemte tje nesteydelser i alle medlemsstaterne; der bør kun opkræves gebyr for gennemgang af dokumentation vedrørende bestemte til sætningsstoffer; der bør fastsættes en liste med den relevante gruppe tilsætningsstoffer; de gebyrer, der skal opkræves, bør kun dække de reelle lønomkostninger, socialudgifter og administrative omkostninger for det organ, som præsterer tjenesteydelserne; der bør fastsættes en udtømmende liste over de omkostninger, som det er tilladt at tage i betragt ning ved gebyrberegningen; medlemsstaterne bør have mulighed for at fastsætte faste gebyrer, således at de ikke er nødsaget til at dokumentere de reelle omkostninger i hvert enkelt tilfælde; medlemsstaterne bør give Kommissionen mulighed for ved at levere de nødvendige op lysninger at ændre bilagene, når den finder det hensigtsmæssigt; ændringerne bør fore tages efter den procedure, der er fastsat i denne beslutning, for at etablere et nært sam arbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen inden for Den Stående Foderstof komité - 3 EFT L 270 af 14. 12. 1970, s. 1, senest ændret ved Kommissionens direktiv 98/19/EF (EFT L 96 af 28. 3. 1998, s. 39). 4 EFT L 332 af 30. 12. 1995, s. 15. 5 EFT C 3 VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 1. 2. 3. Medlemsstaterne sørger for, at der opkræves et gebyr til dækning af de om kostninger, som den indberettende medlemsstat har afholdt i henhold til artikel 4 i direktiv 70/524/EØF som led i gennemgangen af dokumentation for de tilsæt ningsstoffer, som er nævnt i bilag A til nærværende beslutning. Medlemsstaterne sørger, at der opkræves et gebyr til dækning af omkostningerne i forbindelse med godkendelse af visse foderstofvirksomheder og mellemhandlere i henhold til artikel 5 i direktiv 95/69/EF. Ved beregningen af de gebyrer, der er nævnt i stk. 1 og 2, tages kun de omkost ninger, der er nævnt i bilag B, i betragtning. Artikel 2 Bilagene kan ændres efter proceduren i artikel 5. Artikel 3 Enhver direkte eller indirekte refusion fra medlemsstaternes side af de i denne beslutning omhandlede gebyrer er forbudt. En medlemsstats anvendelse af faste beløb ved vurderingen af enkeltsager betragtes dog ikke som indirekte refusion. Artikel 4 1. Medlemsstaterne udarbejder rapporter om gennemførelsen af denne beslutning med oplysning om: beløbet for de gebyrer, der er opkrævet gebyrernes fordeling beregningsmetoden for gebyrerne. Medlemsstaterne sender deres rapport til Kommissionen senest den 1. april 1999. 2. På grundlag af de rapporter, som er nævnt i stk. 1, forelægger Kommissionen en sammenfattende rapport om gennemførelsen af denne beslutning, og eventuelt forslag til yderligere harmonisering af gebyrordningerne inden for fodersektoren. Artikel 5 Når der henvises til proceduren i denne artikel,, bistås Kommissionen af Den Stående Foderstofkomité, i det følgende benævnt "komitéen". Kommissionens repræsentant forelægger komitéen et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Komitéen afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyntagen til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Den udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Under afstemningen i komitéen tildeles de stemmer, der afgives af repræsentanterne for med lemsstaterne, den vægt, som er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i af stemningen. Kommissionen vedtager de påtænkte foranstaltninger, når de er i overensstemmelse med komitéens udtalelse. Er de påtænkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med komitéens udtalelse, eller hvis der ikke er afgivet nogen udtalelse, forelægger Kommissionen straks Rådet et for slag til de foranstaltninger, der skal træffes. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret fler tal. Har Rådet efter udløbet af en frist på tre måneder regnet fra forslagets forelæggelse for Rådet ikke truffet nogen afgørelse, vedtages de foreslåede foranstaltninger af Kommis sionen. Denne beslutning anvendes fra den 1. april 1998. Artikel 6 Artikel 7 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand Dokumentation for tilsætningsstoffer, som skal godkendes, med angivelse af den person, som er ansvarlig for at bringe dem i omsætning i henhold til direktiv 70/524/EØF. BILAG A BILAG B Udtømmende liste over omkostninger, der kan tages i betragtning ved gebyrberegning i henhold til artikel 1, stk. 1 og 2: lønninger, herunder eventuelle tillæg, pensionsbidrag og forsikringsbidrag for de ansatte kontorlokaler, herunder leje, varme, lys og vand, møbler, vedligeholdelse og for sikring generalomkostninger, herunder kontorudstyr og -artikler, porto, trykning, tele kommunikation, efter- og videreuddannelse og abonnement på tidsskrifter rejseomkostninger og dertil knyttede omkostninger tilknyttede tekniske omkostninger (fx laboratorieomkostninger, prøveudtagning). ISSN 0254-1459 KOM(98) 225 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 15 10 Katalognummer : CB-CO-98-238-DA-C ISBN 92-78-33149-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg r


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1318/98 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL til Kommissionen. EURO 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Luxembourg
budget policy
budgetary discipline (EU)
economic convergence
euro
profit
third stage of EMU

text: 19. 11. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 354/91 (98/C 354/145) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1317/98 af Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: EURO 1999 I medfłr af den stabilitets- og v(cid:230)kstpagt, som Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d vedtog p(cid:229) sit młde i Amsterdam i juni 1997, skal medlemsstaterne p(cid:229) mellemlang sigt słge at n(cid:229) frem til en budgetsaldo, som er »t(cid:230)t p(cid:229) balance eller i overskud«. S(cid:229)fremt medlemsstaterne i de efterfłlgende (cid:229)r forts(cid:230)tter med at justere budgettet, vil de offentlige finansers stilling dermed głre det lettere for medlemsstaterne at h(cid:229)ndtere de budgetm(cid:230)ssige konsekvenser af en eventuel negativ udvikling i łkonomien. Men hvordan mener Kommissionen, at situationen ville have v(cid:230)ret i Italien i dag, hvis stabilitets- og v(cid:230)kstpagten var blevet gennemfłrt i perioden 1992-1997? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (2. juni 1998) Stabilitets- og v(cid:230)kstpagten er oprettet ved Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds resolution af 7. juni 1997 (1) og R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overv(cid:229)gningen af budgetstillinger samt overv(cid:229)gning og samordning af łkonomiske politikker (2) og R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1467 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemfłrelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsm(cid:230)ssigt store underskud (2). Pagten sigter mod budgetdisciplin i Den (cid:216)konomiske og Monet(cid:230)re Union ((cid:216)MU) for derigennem at skabe de stabilitetsbetingelser, der er nłdvendige for vedvarende v(cid:230)kst. Pagten indeholder et effektivt program, der tilskynder en medlemsstat til at undg(cid:229) et uforholdsm(cid:230)ssigt stort underskud og til hurtigt at korrigere et s(cid:229)dant underskud, hvis det skulle opst(cid:229). I 1992 havde Italien et officielt underskud p(cid:229) 9,7% af bruttonationalproduktet (BNP), og i 1993 var underskuddet p(cid:229) 9,5% af BNP. Denne situation resulterede i R(cid:229)dets afgłrelse af 26. september 1994, hvori der konstateredes et uforholdsm(cid:230)ssigt stort underskud i Italien (EF-traktatens artikel 104 C, stk. 6). I perioden fra 1992 til 1997, som det (cid:230)rede medlems spłrgsm(cid:229)l vedrłrer, var Italiens budgetpolitik hovedsageligt rettet mod konvergens med henblik p(cid:229) at korrigere det uforholdsm(cid:230)ssigt store underskud og derved opfylde konvergenskriterierne, hvad budgetstillingen ang(cid:229)r. Endvidere blev stk. 9 og 11 i EF-traktatens artikel 104 C, som omhandler sanktioner, ikke anvendt i anden fase af (cid:216)MU. (1) EFT C 236 af 2. 8. 1997. (2) EFT L 209 af 2. 8. 1997. (98/C 354/146) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1318/98 af Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: EURO 1999 I medfłr af den stabilitets- og v(cid:230)kstpagt, som Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d vedtog p(cid:229) sit młde i Amsterdam i juni 1997, skal medlemsstaterne p(cid:229) mellemlang sigt słge at n(cid:229) frem til en budgetsaldo, som er »t(cid:230)t p(cid:229) balance eller i overskud«. S(cid:229)fremt medlemsstaterne i de efterfłlgende (cid:229)r forts(cid:230)tter med at justere budgettet, vil de offentlige finansers stilling dermed głre det lettere for medlemsstaterne at h(cid:229)ndtere de budgetm(cid:230)ssige konsekvenser af en eventuel negativ udvikling i łkonomien. Men hvordan mener Kommissionen, at situationen ville have v(cid:230)ret i Luxembourg i dag, hvis stabilitets- og v(cid:230)kstpagten var blevet gennemfłrt i perioden 1992-1997?


title: Regolamento (CE) n. 917/98 della Commissione del 29 aprile 1998 che fissa i dazi all'importazione nel settore del riso

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

formats: pdf print

text: L 128/46 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 30. 4. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 917/98 DELLA COMMISSIONE del 29 aprile 1998 che fissa i dazi all’importazione nel settore del riso LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo all’organizzazione comune del mercato del riso (1), modificato dal regolamento (CE) n. 192/98 (2), visto il regolamento (CE) n. 1503/96 della Commissione, del 29 luglio 1996, recante modalit(cid:133) di applicazione del regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, per quanto riguarda i dazi all’importazione nel settore del riso (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1403/97 (4), in particolare l’articolo 4, paragrafo 1, l’applicazione, considerando che l’articolo 11 del regolamento (CE) n. all’importazione dei 3072/95 prevede prodotti di cui all’articolo 1 dello stesso regolamento, delle aliquote dei dazi della tariffa doganale comune; che tuttavia, per i prodotti di cui al paragrafo 2 di detto articolo, il dazio all’importazione (cid:138) pari al prezzo d’inter- vento applicabile a tali prodotti all’atto dell’importazione, maggiorato di una determinata percentuale a seconda che si tratti di riso semigreggio o di riso lavorato, previa dedu- zione del prezzo all’importazione, purch(cid:130) tale dazio non superi l’aliquota dei dazi della tariffa doganale comune; considerando che, in virt(cid:151) dell’articolo 12, paragrafo 3 del regolamento (CE) n. 3072/95, i prezzi all’importazione cif sono calcolati in base ai prezzi rappresentativi per il prodotto in questione sul mercato mondiale o sul mercato comunitario d’importazione del prodotto; considerando che il regolamento (CE) n. 1503/96 ha fissato le modalit(cid:133) di applicazione del regolamento (CE) n. 3072/95 per quanto riguarda i dazi all’importazione nel settore del riso; considerando che i dazi all’importazione si applicano fino al momento in cui entra in vigore una nuova fissazione; che essi restano altres(cid:141) in vigore in mancanza di quota- zioni disponibili dalla fonte di riferimento di cui all’arti- colo 5 del regolamento (CE) n. 1503/96 nel corso delle due settimane precedenti la fissazione periodica; considerando che, per permettere il normale funziona- mento del regime dei dazi all’importazione, (cid:138) opportuno prendere in considerazione, al fine del loro calcolo, i tassi di mercato rilevati nel corso di un periodo di riferimento; considerando che l’applicazione del regolamento (CE) n. 1503/96 richiede la fissazione dei dazi all’importazione conformemente agli allegati del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I dazi all’importazione nel settore del riso, di cui all’arti- colo 11, paragrafi 1 e 2 del regolamento (CE) n. 3072/95, sono fissati nell’allegato I del presente regolamento in base ai dati indicati nell’allegato II. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 30 aprile 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 29 aprile 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. (2) GU L 20 del 27. 1. 1998, pag. 16. (3) GU L 189 del 30. 7. 1996, pag. 71. (4) GU L 194 del 23. 7. 1997, pag. 2. 30. 4. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 128/47 ALLEGATO I del regolamento della Commissione, del 29 aprile 1998, che fissa i dazi applicabili all’importazione di riso e di rotture di riso (in ECU/t) Codice NC 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Dazio all’importazione (5) Paesi terzi (esclusi ACP e Bangladesh) (3) (7) ACP Bangladesh (1) (2) (3) (4) Basmati India e Pakistan (6) 12,11 12,11 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 262,11 (7) (7) (7) 262,11 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 164,91 164,91 164,91 126,72 164,91 164,91 164,91 126,72 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 78,38 Egitto (8) 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 253,88 253,88 253,88 196,58 253,88 253,88 253,88 196,58 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 123,00 (1) Fatta salva l’applicazione delle disposizioni degli articoli 12 e 13 del regolamento (CEE) n. 715/90 del Consiglio (GU L 84 del 30. 3. 1990, pag. 85), modificato. (2) Ai sensi del regolamento (CEE) n. 715/90, i dazi non sono applicati ai prodotti originari degli ACP e importati direttamente nel dipartimento d’oltremare della Riunione. (3) Il dazio all’importazione di riso nel dipartimento d’oltremare della Riunione (cid:138) stabilito all’articolo 11, paragrafo 3 del regolamento (CE) n. 3072/95. (4) Per le importazioni di riso, eccetto le rotture di riso (codice NC 1006 40 00), originario del Bangladesh il dazio all’importazione si applica nel quadro del regime di cui ai regolamenti (CEE) n. 3491/90 del Consiglio (GU L 337 del 4. 12. 1990, pag. 1) e (CEE) n. 862/91 della Commissione (GU L 88 del 9. 4. 1991, pag. 7), modificato. (5) L’importazione di prodotti originari dei PTOM (cid:138) esente dal dazio all’importazione, a norma dell’articolo 101, paragrafo 1 della decisione 91/482/CEE del Consiglio (GU L 263 del 19. 9. 1991, pag. 1), modificata. (6) Per il riso semigreggio della variet(cid:133) Basmati di origine indiana e pakistana, riduzione di 250 ECU/t [articolo 4 bis del regolamento (CE) n. 1503/96, modificato]. (7) Dazio doganale fissato nella tariffa doganale comune. (8) Per le importazioni di riso di origine e provenienza egiziana, il dazio all’importazione si applica nel quadro del regime di cui ai regolamenti (CE) n. 2184/96 del Consiglio (GU L 292 del 15. 11. 1996, pag. 1) e (CE) n. 196/97 della Commissione (GU L 31 dell’1. 2. 1997, pag. 53). L 128/48 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 30. 4. 98 ALLEGATO II Calcolo dei dazi all’importazione nel settore del riso Risone Rotture Semigreggio Lavorato Semigreggio Lavorato Tipo Indica Tipo Japonica 1. Dazio all’importazione (ECU/t) (1) 262,11 533,00 338,50 533,00 2. Elementi di calcolo: a) Prezzo cif Arag (ECU/t) b) Prezzo fob (ECU/t) c) Noli marittimi (ECU/t) d) Fonte (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 341,70 331,48 285,90 331,28 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 258,67 304,05 27,23 27,23 USDA Operatori Operatori Operatori (1) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) Dazio doganale fissato nella tariffa doganale comune


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1248/98 von Glenys KINNOCK an die Kommission. Tierpässe

eurovoc_concepts:
animal production
cattle
database
free movement of goods
identity document
labelling
passport
veterinary inspection


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1164/98 af Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA til Kommissionen. Finansiering af projekter om beskyttelse af skove

eurovoc_concepts:
Italy
air quality
financial aid
fire protection
forest conservation
project evaluation

text: C 354/74 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 11. 98 2. Błr den ikke henvende sig til de amerikanske myndigheder for at f(cid:229) yderligere oplysninger om piloternes nuv(cid:230)rende retsstilling? 3. Błr Kommissionen ikke henvende sig til de amerikanske myndigheder for at anmode om afsigelse af en dom s(cid:229) hurtigt som muligt, s(cid:229)ledes at ofrenes familier kan sikres retf(cid:230)rdighed? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (12. juni 1998) Ethvert retligt efterspil efter ulykken falder ind under de nationale milit(cid:230)re myndigheders kompetence › hvilket Kommissionen ogs(cid:229) skrev i sit svar p(cid:229) det (cid:230)rede medlems forrige spłrgsm(cid:229)l E-0545/98 (1) › og Kommissionen har derfor ingen befłjelser i dette spłrgsm(cid:229)l. Kommissionen undlader af denne grund at udtrykke sine synspunkter i sagen. (1) EFT C 310 af 9. 10. 1998, s. 83. (98/C 354/121) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1164/98 af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen Om: Finansiering af projekter om beskyttelse af skove (29. april 1998) Europa-Kommissionen har bevilliget et belłb p(cid:229) 13,4 mio ecu til projekter vedrłrende beskyttelse af skovene mod luftforurening og brande. Kan Kommissionen give oplysninger om de projekter, der vedrłrer Italien, og de belłb, der er afsat til hver enkelt af disse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (14. maj 1998) Kommissionen godkendte i 1997 projekter vedrłrende beskyttelse af skovene mod luftforurening til i alt 7,1 mio. ECU (heraf 1 mio. ECU til Italien) og projekter vedrłrende beskyttelse af skovene mod brande til i alt 12,5 mio. ECU (heraf 2,3 mio. ECU til Italien). Der er for 1997 ydet stłtte p(cid:229) tilsammen 19,6 mio. ECU til de to skovbeskyttelsesaktioner (heraf 2,3 mio. ECU til Italien), hvilket er mere end det belłb, det (cid:230)rede medlem angiver. Kommissionen tilsender direkte det (cid:230)rede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat de oplysninger, der anmodes om vedrłrende de italienske projekter, der blev godkendt i 1997. (98/C 354/122) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1172/98 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen (2. april 1998) Om: Udvidelse › Retlige og indre anliggender Hensyntagen til Unionens lovgivning om retlige og indre anliggender i tiltr(cid:230)delsespartnerskaberne og den m(cid:229)de, hvorp(cid:229) den overtages i ansłgerlandene, skal efter de uformelle drłftelser i Birmingham spille en s(cid:230)rlig rolle ved udvidelsen. 1. R(cid:229)der Kommissionen over statistiske data p(cid:229) fłlgende omr(cid:229)der inden for organiseret kriminalitet: biltyveri, menneskehandel, narkotikahandel, hvidvaskning af penge, varem(cid:230)rkebeskyttelse og korruption, og kan de stilles til min r(cid:229)dighed?


title: WRITTEN QUESTION No. 1251/98 by Odile LEPERRE-VERRIER to the Commission. Food aid in the EU (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
EU aid
European Social Fund
agricultural surplus
food aid
intervention stock
marginalisation
non-governmental organisation
poverty
social integration

text: 5. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 31/27 Kommissionen delar emellertid parlamentsledamotens (cid:229)sikt. Den s. k. (cid:148)no holds barred(cid:148) ((cid:148)alla grepp (cid:228)r till(cid:229)tna(cid:148)) h(cid:246)r inte hemma i Europas kulturella och idrottsliga tradition. Den (cid:228)r i st(cid:228)llet ett skolexempel p(cid:229) de hot som idrott och television uts(cid:228)tts f(cid:246)r n(cid:228)r profitintresset f(cid:229)r styra. (1) EGT L 183, 29. 6. 1989. , svensk specialutg(cid:229)va omr(cid:229)de 5, volym 4, s. 146. (2) EGT L 216, 20. 8. 1994. , svensk specialutg(cid:229)va omr(cid:229)de 5, volym 6, s. 138. (1999/C 31/033) SKRIFTLIG FR¯GA E-1251/98 fr(cid:229)n Odile Leperre-Verrier (ARE) till kommissionen ˜mne: Livsmedelshj(cid:228)lp i Europeiska unionen (29 april 1998) D(cid:229) vintern n(cid:228)rmar sig sitt slut undrar jag om kommissionen kan redog(cid:246)ra f(cid:246)r den livsmedelshj(cid:228)lp som den har utbetalat eller utbetalar till godk(cid:228)nda icke-statliga organisationer. Kan kommissionen dessutom s(cid:228)ga vilka (cid:229)tg(cid:228)rder den avser att vidta f(cid:246)r att f(cid:229) fattigdomen och undern(cid:228)ringen, som st(cid:228)ndigt tilltar i medlemsstaterna, att minska i Europeiska unionen? Kompletterande svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 juli 1998) Kommissionen kan bekr(cid:228)fta att den under f(cid:246)rra vintern, och f(cid:246)r (cid:246)vrigt under hela (cid:229)ret, fortsatte att genomf(cid:246)ra sitt st(cid:246)dprogram f(cid:246)r beh(cid:246)vande personer i gemenskapen. Det var under en osedvanligt str(cid:228)ng vinter som man fattade beslut om denna (cid:229)tg(cid:228)rd 1987 (1). Fr(cid:229)n och med f(cid:246)ljande (cid:229)r besl(cid:246)t man att permanenta programment p(cid:229) grundval av den erfarenhet man vunnit samt de reaktioner som kommit in fr(cid:229)n medlemsstaterna och humanit(cid:228)ra organisationer. Programmet inneb(cid:228)r att organisationer som arbetar med beh(cid:246)vande personer gratis f(cid:229)r livsmedel fr(cid:229)n gemenskapens interventionslager, eventuellt efter bearbetning eller utbyte inom samma produktkategori. Denna (cid:229)tg(cid:228)rd organiseras i form av (cid:229)rliga planer. Den samordnas av kommissionen (2) och genomf(cid:246)rs av de medlemsstater som (cid:246)nskar delta. Medlemsstaterna utser ocks(cid:229) vilka organisationer som skall delta. Den (cid:229)rliga plan som g(cid:228)llde f(cid:246)rra vintern antogs av kommissionen den 2 oktober 1997 och anpassades under (cid:229)rets lopp enligt lagrens utveckling och de tillg(cid:228)ngliga anslagen (3). ¯tg(cid:228)rden p(cid:229)g(cid:229)r till och med den 30 september 1998 och har 196 miljoner ecu till sitt f(cid:246)rfogande. F(cid:246)rutom denna livsmedelshj(cid:228)lp genom vilken kommissionen st(cid:228)ller de europeiska jordbrukarnas och odlarnas produkter, och d(cid:229) s(cid:228)rskilt (cid:246)verskottet, till beh(cid:246)vande personers f(cid:246)rfogande inom gemenskapen, tar man i ett antal europeiska program och (cid:229)tg(cid:228)rder upp kampen mot social utslagning och fattigdom, i synnerhet genom Europeiska socialfonden (ESF) och tillh(cid:246)rande gemenskapsinitiativ. N(cid:228)r ESF nu skall reformeras kommer en av de prioriterade omr(cid:229)dena vara att fr(cid:228)mja social integration och lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r alla att komma in p(cid:229) arbetsmarknaden. (1) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) 3730/87 av den 10 december 1987 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r leverans av livsmedel fr(cid:229)n interventionslager till utsedda organisationer f(cid:246)r utdelning till de s(cid:228)mst st(cid:228)llda i gemenskapen, EGT L 352, 15. 12. 1987. (2) Kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) 3149/92 av den 29 oktober 1992 om fastst(cid:228)llande av n(cid:228)rmare best(cid:228)mmelser f(cid:246)r leverans av livsmedel fr(cid:229)n interventionslager till de s(cid:228)mst st(cid:228)llda personerna i gemenskapen, EGT L 313, 30. 10. 1992. (3) Kommissionens beslut 98/203/EG av den 3 mars 1998 om (cid:228)ndring av beslut 97/660/EG om fastst(cid:228)llande av planen f(cid:246)r att tilldela medlemsstaterna resurser som h(cid:228)nf(cid:246)rs till r(cid:228)kenskaps(cid:229)ret 1998 f(cid:246)r leverans av livsmedel fr(cid:229)n interventionslager till de personer i gemenskapen som har det s(cid:228)mst st(cid:228)llt, EGT L 77, 14. 3. 1998


title: WRITTEN QUESTION No. 1280/98 by Daniela RASCHHOFER to the Commission. Effects of Agenda 2000 on the existing Community of Fifteen

eurovoc_concepts:
Austria
Central and Eastern Europe
accession to the European Union
economic consequence
enlargement of the Union
frontier region
impact study
labour market
migratory movement

text: C 386/106 Official Journal of the European Communities EN 11. 12. 98 (98/C 386/145) WRITTEN QUESTION E-1280/98 by Daniela Raschhofer (NI) to the Commission (29 April 1998) Subject: Effects of Agenda 2000 on the existing Community of Fifteen Thank you very much for the answer to E-0395/98 (1) of 19 March 1998. However, since the questions I asked have not been adequately answered, I have no option but to ask the same questions again: Have studies been made of the impact of enlargement to the East on the employment situation in the Community of the Fifteen and in Austria, particularly its frontier regions, and if so, where can the findings of any such research be consulted? Have studies been made of the impact of enlargement on salaries and wage rates in the Community of the Fifteen and in Austria, particularly its frontier regions, and if so, where can the findings of any such research be consulted? Have studies been made of the impact of enlargement on population movements in the Community of the Fifteen and in Austria, particularly its frontier regions, and if so, where can the findings of any such research be consulted? Have studies been made to ascertain how many citizens of the acceding States will seek work in the Community of the Fifteen and in Austria, particularly its frontier regions, and how many of them wish to settle there and if so, where can the findings of any such research be consulted? Have studies been made to ascertain the impact of enlargement to the East on the various branches of the economy in the Community of the Fifteen and in Austria, particularly its frontier regions, and if so, where can the findings of any such research be consulted? Have studies been made to ascertain the effects of enlargement to the East on the internal security of the Community and Austria, particularly its frontier regions, and if so, where can the findings of any such research be consulted? If no research has been conducted into these various topics, why has none been commissioned? (1) OJ C 304, 2. 10. 1998, p. 91. Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (9 June 1998) The Commission referred in its answer to Honourable Member(cid:146)s written question E-395/98, to the effect of enlargement on the overall economic development in the Community, which is fully documented as (cid:145)impact study(cid:146) in the Agenda 2000 (1) documentation which was made available to the Parliament immediately after its adoption by the Commission. As regards the effects of enlargement on regions close to the current Eastern border of the Community › that is the border area stretching from Stettin down to Trieste, as well as North Eastern Greece once Bulgaria joins › the Commission has not undertaken an analysis in the detail stated in the question. It would be very difficult to make serious forecasts on the wage levels in the new Member States (also because there is no certainty on the date of accession), or on migratory moves in the border areas (forecasts on the employment situation in this uncertain time horizon are difficult to establish and accession treaties might provide for lengthy transition periods restricting the freedom of movement for workers). Equally the requested forecasts of criminal activities cannot be established with reasonable accuracy. (1) COM(97) 2000 final


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1276/98 von Gerhard HAGER an die Kommission. Erweiterung - Freizügigkeit - Übergangsfristen

eurovoc_concepts:
Portugal
Spain
accession to the European Union
enlargement of the Union
free movement of persons
transitional period (EU)

text: 19. 11. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 354/87 (98/C 354/139) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1276/98 von Gerhard Hager (NI) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Erweiterung › Freizu¤gigkeit › U¤ bergangsfristen U¤ bergangsfristen im Bereich des freien Personenverkehrs wurden bereits im Zuge der Su¤derweiterung bei den Beitritten Spaniens und Portugals als nu¤tzliche Instrumente angesehen, um entsprechende Anpassungen zu gewa¤hrleisten. Auch bei der bevorstehenden Erweiterungsrunde wird der Migrationsdruck aus den Beitrittsla¤n- dern sehr hoch sein, wovon insbesondere die angrenzenden Mitgliedstaaten betroffen sein werden. Von welchen U¤ berlegungen ging die Kommission bei der Entscheidung u¤ber die U¤ bergangsfristen bei der 1. Su¤derweiterung aus? 2. Auf welche Studien oder Untersuchungen stu¤tzte sie damals ihre Entscheidungen? Auf welche Studien und Untersuchungen stu¤tzt sich die Kommission bisher bei der Vorbereitung der 3. bevorstehenden Erweiterung? Von welcher realistischen Einscha¤tzung der Dauer der U¤ bergangsfristen fu¤r die Osterweiterung geht die 4. Kommission derzeit aus? 5. Wenn es im Vergleich zur Su¤derweiterung andere Erwartungshaltungen betreffend die Dauer gibt, wie begru¤ndet die Kommission diese Unterschiede? 6. aus? 7. 8. 9. Von welchem Migrationspotential geht die Kommission bei einer O¤ ffnung des Zugangs zum Arbeitsmarkt Von welcher Struktur der Migrationswilligen geht die Kommission aus? Von welchen Migrationsmotiven geht die Kommission aus? Von welcher Verteilung auf die Ziella¤nder geht die Kommission aus? Kann sie bei den obenstehenden Fragen insbesondere auf Datenmaterial aus der Zeit nach der Vorstellung der Agenda 2000 im Juli des vorigen Jahres Bezug nehmen? Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (22. Juni 1998) Beitrittsverhandlungen werden zwischen den Regierungen der Mitgliedstaaten und den einzelnen Beitrittskan- didaten gefu¤hrt. Die Kommission wird zwar aufgefordert, Vorschla¤ge zu allen in diesen Verhandlungen aufgeworfenen Fragen vorzulegen, es ist aber Sache der Mitgliedstaaten, gemeinsam die Verhandlungspositio- nen der Gemeinschaft festzulegen. Die Kommission ist daher nicht in der Lage, die Fragen des Herrn Abgeordneten zu beantworten. (98/C 354/140) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1294/98 von Robin Teverson (ELDR) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Ad-hoc-Gruppe zum illegalem Handel mit ozonabbauenden Stoffen Welche Entscheidungen wurden in der Sitzung der (cid:132)Ad-hoc-Gruppe fu¤r ozonabbauende Stoffe(cid:147) am Donnerstag, 26. Ma¤rz 1998, getroffen, und wann findet die na¤chste Sitzung statt? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (3. Juni 1998) An der Zusammenkunft der Ad-hoc-Gruppe zum illegalen Handel mit ozonabbauenden Stoffen nahmen Vertreter der Kommission, die Umwelt- und Zollbeho¤rden der Mitgliedstaaten, die europa¤ische Chemieindustrie und eine Nichtregierungsorganisation teil, die einen Bericht u¤ber den illegalen Handel mit Fluorchlorkohlen- wasserstoffen (FCKW) und Halonen in Europa vero¤ffentlicht hat. Dieser nutzbringende Austausch von Informationen u¤ber die derzeitige Verfu¤gbarkeit und die aktuellen Preise von ozonabbauenden Stoffen in der Gemeinschaft ergab, da(cid:223) FCKW immer seltener werden du¤rften, das Problem ihrer illegalen Einfuhr jedoch offenbar weiterbesteht


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1173/98 dell'on. Ulf HOLM alla Commissione. Premi di riconversione

eurovoc_concepts:
agrarian reform
production aid
redevelopment aid
redirection of production
tobacco
use of aid

text: 18. 1. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 13/23 Per quanto riguarda i progetti LIFE ambiente, verr(cid:224) prossimamente pubblicato un opuscolo con una descrizione dei progetti piø riusciti. Per quanto riguarda i progetti LIFE natura, viene pubblicato ogni anno un opuscolo in varie lingue con la descrizione di tutti i progetti finanziati. Una copia della versione del 1997 Ł stata inviata agli onorevoli parlamentari e al Segretariato generale del Parlamento. (1) GU C 68 del 4. 3. 1998. (1999/C 13/032) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1173/98 di Ulf Holm (V) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Premi di riconversione Pu(cid:242) la Commissione precisare gli importi destinati in bilancio ai premi di riconversione per gli agricoltori che decidono di abbandonare la coltivazione del tabacco per passare ad altre culture? La relativa dotazione di bilancio Ł aumentata o diminuita negli ultimi tre anni? Intende la Commissione proporre un aumento o una diminuzione degli stanziamenti nell(cid:146)ambito del prossimo bilancio? Pu(cid:242) la Commissione precisare il livello di sfruttamento di tali premi? Differisce tra i vari Stati membri dell(cid:146)Union? Quali sono le coltivazioni che piø frequentemente sostituiscono quella del tabacco? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (29 maggio 1998) L(cid:146)attuale normativa dell(cid:146)organizzazione comune dei mercati per il tabacco non prevede un sistema di aiuti comunitari a favore dei produttori che desiderano cessare la coltivazione del tabacco per iniziare un(cid:146)altra coltura. Nel quadro della riforma dell(cid:146)organizzazione comune dei mercati per il settore del tabacco greggio recentemente presentata al Parlamento e al Consiglio (1), la Commissione propone di attuare un sistema di riscatto pubblico delle quote per i produttori che desiderano abbandonare la coltura del tabacco. (1) COM(98) 19 def. (1999/C 13/033) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1174/98 di Ulf Holm (V) al Consiglio (23 aprile 1998) Oggetto: Trasporto di animali In occasione della riunione dei ministri dell(cid:146)agricoltura degli Stati membri dell(cid:146)Unione, svoltasi nel dicembre del 1997, si doveva raggiungere un compromesso in merito a norme dettagliate per il trasporto di animali su lunghe distanze. Tuttavia, si Ł dimostrato difficile capire esattamente che cosa comportino queste nuove norme. I mezzi di informazione hanno frattanto riferito che le nuove disposizioni dettagliate sono troppo «deboli» e non costituiranno un miglioramento per gli animali, in particolare per quanto concerne il problema della ventilazione. Pu(cid:242) il Consiglio precisare il contenuto delle nuove norme e chiarire in che modo esse permetteranno di effettuare il trasporto di animali in condizioni meno crudeli e barbariche?


title: WRITTEN QUESTION No. 1258/98 by Freddy BLAK to the Commission. Discrimination over the sale of tickets for the World Cup football tournament

eurovoc_concepts:
France
exclusive distribution agreement
infringement of EU law
restriction on competition
sale
sporting event
sports body

text: C 402/102 Official Journal of the European Communities EN 22. 12. 98 It should also be stated that Article 90, paragraph 3 of the EC Treaty applies to this area. This requires the Commission to ensure that Member States neither take nor continue any action that does not obey the rules set out in the EC Treaty in respect of any public bodies or of bodies to which they grant special or exclusive rights. Where so needed the Commission may send the appropriate directives or decisions to the Member States. 3. If Community postal service providers combine activities for which they hold a monopoly with other activities which are subject to the free forces of competition this does not conflict with Community law. However, any such combination entails a risk that certain activities exposed to competition are improperly subsidised from the revenues arising from a protected monopoly. Such an instance could infringe Article 86, Article 92 or Articles 86 and 90, paragraph 1 of the EC Treaty, as explained by the Commission in its communication. (1) OJ C 39, 6. 2. 1998. (2) OJ L 15, 21. 1. 1998. (98/C 402/131) WRITTEN QUESTION E-1258/98 by Freddy Blak (PSE) to the Commission (29 April 1998) Subject: Discrimination over the sale of tickets for the World Cup football tournament 1. What is the Commission(cid:146)s view of the case concerning discrimination over the sale of tickets for the World Cup football tournament in France in 1998? 2. What steps has it taken to remedy the situation so that EU citizens are guaranteed equal access to the purchase of tickets for the 1998 World Cup? 3. What action does it intend to take to ensure that a similar situation does not arise in the future with events of this kind in the EU? Answer given by Mr Van Miert on behalf of the Commission (24 June 1998) The Commission(cid:146)s services have completed a preliminary assessment of the arrangements for the sale of World Cup tickets by the tournament organisers (the ComitØ fran(cid:231)ais d(cid:146)organisation de la Coupe du Monde de Football 1998 (CFO), and have taken the preliminary view that they breach the competition provisions of the EC Treaty insofar as they required those wishing to purchase tickets directly from the CFO to provide an address in France to which the tickets could be sent. This requirement appears to have discriminated against consumers resident outside France who, for one reason or another, were unable to obtain tickets through accredited tour operators or from their respective national football federations. As such the Commission(cid:146)s services have informed the CFO of their preliminary view that it has abused its dominant position in the market for World Cup tickets contrary to Article 86 of the EC Treaty. In order to redress, as far as was possible, the effects of this discriminatory behaviour the Commission asked the CFO to make available all remaining unsold tickets exclusively to residents outside France. The CFO indicated on 23 March 1998 that it could not agree to such a request but would instead offer these tickets to French and non- French residents alike on a non-discriminatory basis. In view of this refusal the Commission is currently preparing formal legal proceedings against the CFO in relation to tickets sold under the above-mentioned discriminatory arrangements. The Honourable Member can be assured that the Commission will not hesitate to act against organisers of international sporting events should similar circumstances arise in the future. Nevertheless, the Commission would prefer to resolve any problems at an earlier stage, and as such welcomed the recent initiative of the Union of European Football associations (UEFA) to discuss in full the ticketing arrangements for the 2000 European football championships with a view to ensuring their compatibility with Community competition rules


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1305/98 af Cristiana MUSCARDINI til Kommissionen. Diskriminering over for biologistuderende

eurovoc_concepts:
biology
doctor
education grant
equal treatment
medical specialisation
scientific profession
updating of skills
vocational training

text: C 402/108 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 22. 12. 98 Konsolideringsbestr(cid:230)belserne skal v(cid:230)re socialt afbalancerede og ikke s(cid:230)nke kvaliteten i den offentlige sektor, men łge effektiviteten i de offentlige udgifter og begunstige produktive aktiviteter som investeringer i infrastrukturer, forbedring af de menneskelige ressourcer og en aktiv arbejdsmarkedspolitik. Inden for rammerne af disse overordnede principper og Amsterdam-traktatens krav om koordinering er det imidlertid udelukkende medlemsstaternes ansvar at tr(cid:230)ffe de nłdvendige budgetforanstaltninger i henhold til deres specifikke budgetprocedurer, hvilket er i overensstemmelse med n(cid:230)rhedsprincippet. (98/C 402/139) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1293/98 af Edward McMillan-Scott (PPE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Mangel p(cid:229) gensidig anerkendelse mellem medlemsstaterne af bilsyn For łjeblikket kan et kłretłj kun synes i den medlemsstat, hvor den er indregistreret. I betragtning af den hindring, som dette udgłr for personers fri bev(cid:230)gelighed, bedes Kommissionen oplyse: 1. Om den agter at foresl(cid:229) standardisering og gensidig anerkendelse af bilsyn? 2. Hvilke faktorer er afgłrende for Kommissionens standpunkt i denne sag? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (25. maj 1998) R(cid:229)dets direktiv 96/96/EF (1) af 20. december 1996 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning om teknisk kontrol med motorkłretłjer og p(cid:229)h(cid:230)ngskłretłjer dertil fastl(cid:230)gger minimumskrav for den tekniske kontrol. Det st(cid:229)r medlemsstaterne frit at at gennemfłre mere omfattende og strengere kontroller ved den nationale kontrol af kłretłjer, der er registreret i det p(cid:229)g(cid:230)ldende land. Nogle medlemsstater med meget strenge kontroller st(cid:229)r derfor tłvende over for den mulighed, at deres borgere kan f(cid:229) en synsattest i en nabostat, hvis kontroller ikke er tilsvarende strenge. Kommissionens nuv(cid:230)rende m(cid:229)l er at stramme kravene til kłretłjers tekniske tilstand, n(cid:229)r det er forsvarligt ud fra et lłnsomhedssynspunkt. Denne fremgangsm(cid:229)de vil med tiden fłre til ensartede nationale standarder. Indtil dette sker, er gensidig anerkendelse dog ikke łnsket af et flertal af medlemsstaterne. Der findes bilaterale aftaler mellem medlemsstater om gensidig anerkendelse i s(cid:230)rlige tilf(cid:230)lde. Denne fremgangsm(cid:229)de er almindelig for lastvogne, men ikke for personvogne. (1) EFT L 46 af 17. 2. 1997. (98/C 402/140) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1305/98 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Diskriminering over for biologistuderende For at f(cid:229) adgang til den italienske specialuddannelseskole skal studerende med afgangseksamen i medicin eller andre fag (biologi, kemi, farmaci, tandl(cid:230)ge) deltage i en (cid:229)ben udv(cid:230)lgelsesprłve p(cid:229) grundlag af kvalifikations- beviser og prłver. Mens studerende med en afgangseksamen i medicin, som best(cid:229)r adgangsprłven, f(cid:229)r uddannelsesstłtte hvert (cid:229)r under hele specialiseringsforlłbet, er dette ikke tilf(cid:230)ldet for studerende med afgangseksamen i biologi


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1223/98 του Roberta ANGELILLI προς την Επ τροπή. Επί πληρωμή χώροι στάθμευσης αυτοκινήτων στη Ρώμη

eurovoc_concepts:
EU programme
Italy
free competition
parking area
parking charge
research and development
urban area
urban transport

text: 22. 12. 98 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 402/95 (98/C 402/121) GRAPTH ERVTHSH E-1222/98 ypobolh· : Cristiana Muscardini (NI) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Dhmioyrgi·a latomei·oy sth ue·sh Pittolo (cid:211)son afora· thn apa·nthsh thw Epitroph·w sth grapth· erv· thsh E-3370/97 (1) sxetika· me to anvte·rv ue·ma: 1. parene·bh h Epitroph· stiw italike·w arxe·w; 2. ea·n nai·, me ba·sh tiw parathrh·seiw poy e·labe, mporei· na bebaiv· sei o·ti h dhmioyrgi·a toy latomei·oy sthn anvte·rv ue·sh den ei·nai anti·ueth me tiw sxetike·w eyrvpai¤ke·w ryumi·seiw; (1) EE C 134, 30. 4. 1998, 151. Apa· nthsh thw kaw Bjerregaard ej ono·matow thw Epitroph· w (2 Ioyni·oy 1998) Esta·lh epistolh· stiw italike·w arxe·w sxetika· me to pro·blhma poy e·uese to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Eiw apa·nthsh·n thw, parelh·fuh apo· thn Epitroph· epistolh· tvn italikv· n arxv· n. Ba·sei tvn plhroforiv· n poy diabiba·sthkan apo· tiw italike·w arxe·w, fai·netai o·ti to sxe·dio «Piano Infraregionale delle Attivit(cid:224) Estrattive» (RIAE) («Diaperifereiako· Pro·gramma Ejoryktikv· n Drasthrioth·tvn») proe·blepe thn dhmioyrgi·a egkatasta·sevn ejo·ryjhw diafo·rvn oysiv· n, gnvstv· n vw «Pittolo», ston dh·mo thw Piacenza, kai o·ti to pro·gramma ayto· egkri·uhke ba·sei mele·thw epiptv· sevn. Epiple·on, lo·gv toy diadhmotikoy· xarakth·ra toy progra·mmatow (RIAE), to opoi·o egkri·uhke sy·mfvna me thn nomouesi·a toy dioikhtikoy· diameri·smatow thw Emilia Romagna, h pragmatikh· e·narjh leitoyrgi·aw tvn egkatasta·sevn ypo·keitai sthn e·gkrish eno·w «Piano Particola- reggiato». Pro·keitai gia leptomere·w sxe·dio, to opoi·o afora· olo·klhrh thn endiafero·menh diadhmotikh· perioxh·, poy fai·netai na apotelei· mele·th periballontikv· n epiptv· sevn, anoikth· se endexo·meno dhmo·sio dia·logo. H proanaferuei·sa nomouesi·a thw Regione Em(cid:237)lia Romagna uespi·sthke kato·pin thw ekdo·sevw thw odhgi·aw 85/337/EOK toy Symboyli·oy thw 27hw Ioyni·oy 1985 gia thn ekti·mhsh tvn epiptv· sevn orisme·nvn dhmosi·vn kai idivtikv· n e·rgvn sto periba·llon (1). Sto plai·sio tvn diadikasiv· n epi· paraba·sei kata· thw Itali·aw ejeta·zetai to sy·nolo thw perifereiakh·w nomouesi·aw peri· metafora·w thw odhgi·aw 85/337/EOK. (1) EE L 175, 5. 7. 1985. (98/C 402/122) GRAPTH ERVTHSH E-1223/98 ypobolh· : Roberta Angelilli (NI) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Epi· plhrvmh· xv· roi sta·umeyshw aytokinh·tvn sth Rv· mh H Rv· mh, o·pvw kai oi perisso·terew eyrvpai¤ke·w prvtey·oysew, antimetvpi·zei problh·mata kykloforiakh·w symfo·rhshw kai sta·umeyshw. H dhmotikh· arxh· thw prvtey·oysaw, gia na antimetvpi·sei ta problh·mata ayta· e·krine sko·pimo na ue·sei se efarmogh· eyry·tato sxe·dio xv· rvn sta·umeyshw epi· plhrvmh· kai ne·ew egkatasta·seiw parko·metrvn. Dedome·noy o·ti h eja·plvsh aytoy· toy systh·matow ry·umishw thw sta·umeyshw, xvri·w thn kataskeyh· organvme·nvn xv· rvn sta·umeyshw dvrea·n, apeilei· na projenh·sei oikonomikh· zhmia· stoyw empo·royw poy diaue·toyn shmei·a pv· lhshw stiw perioxe·w tiw opoi·ew aforoy·n ta parko·metra, kauv· w kai stoyw poli·tew poy anapty·ssoyn thn epaggelmatikh· drasthrio·thta· toyw stiw zv· new ayte·w


title: WRITTEN QUESTION No. 1190/98 by John CUSHNAHAN to the Commission. Internet gambling

eurovoc_concepts:
application of EU law
game of chance
information network

text: 5. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 31/21 (1999/C 31/024) WRITTEN QUESTION E-1187/98 by Richard Corbett (PSE) to the Commission (29 April 1998) Subject: Effect of US bank holidays on intra-EU bank transfers Is the Commission aware that certain commercial banks in the UK do not credit sums transferred from another Member State to their customer(cid:146)s account on the day after receipt of such funds, as is normal practice, when such days coincide with a bank holiday in the United States of America? In such cases, the money, which is already in the possession of the bank, is only credited to the customer on the first working day after the American bank holiday (which, in the event of weekends and UK holidays, may actually be several days later). Does the Commission agree that the transfer of funds from one Member State of the Union to another should not be affected by a bank holiday in a third country? If not, how does it justify such a situation? Will it change when the euro is introduced? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (13 July 1998) On 27 January 1997, the Parliament and the Council adopted Directive 97/5/EC on cross-border credit transfers (1). The Directive will apply to cross-border credit transfers up to ECU 50. 000 (and hence EUR 50. 000 from 1 January 1999) and the equivalent sum in the national currencies of the Member States. It will enter into force on 14 August 1999, but Member States have promised best efforts to anticipate this to 1 January 1999. Article 6 of the Directive requires an institution to execute a credit transfer within the time scale agreed with its customer. In the absence of such an agreement, default time scales are set out, stipulating, inter alia, that funds are to be made available to the beneficiary not later than the banking business day following the day on which the funds were credited to the account of the beneficiary(cid:146)s institution (Article 6, paragraph 1, 2nd sentence of the Directive). This means, that in the case mentioned by the Honourable Member, British banks, unless they agree otherwise with their customers, should make funds available to the beneficiary on the day following receipt of funds in the context of a transfer. While the term (cid:145)banking business day(cid:146) is not defined in the Directive, the Commission takes the view that it should be determined with reference to regulations or practices regarding banking holidays in the country where the receiving bank is located. In the circumstances described by the Honourable Member this would mean that British holiday rules should apply and that American bank holidays should not enter into account. This, however, will not immediately settle the question raised by the Honourable Member as the transposition period of Directive 97/5/EC (14 August 1999) has not yet expired. However, the Member States have promised their best endeavours to implement the Directive by 1 January 1999 and the Commission will make efforts to achieve the earliest possible transposition. (1) OJ L 43, 14. 2. 1997. (1999/C 31/025) WRITTEN QUESTION E-1190/98 by John Cushnahan (PPE) to the Commission (29 April 1998) Subject: Internet gambling Does the Commission have any plans to regulate gambling via the Internet? What are the scope and potential outcomes of these regulations?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1183/98 del Nikitas KAKLAMANIS a la Comisión. Rechazo de un programa por parte de la Comisión

eurovoc_concepts:
EU programme
arts
financial aid
music
project evaluation

text: C 386/90 Diario Oficial de las Comunidades Europead ES 11. 12. 98 (98/C 386/118) PREGUNTA ESCRITA P-1179/98 de Odile Leperre-Verrier (ARE) a la Comisi(cid:243)n (6 de abril de 1998) Asunto: Consecuencias de la paralizaci(cid:243)n del programa Med-Media Debido a la paralizaci(cid:243)n del programa Med-Media, varias entidades que deb(cid:237)an haber recibido subvenciones en este marco no han recibido las ayudas prometidas y han tenido que renunciar a sus proyectos. Algunas empresas se encuentran en estos momentos en una situaci(cid:243)n precaria, por raz(cid:243)n de la importancia del perjuicio sufrido. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n Europea quØ medidas piensa adoptar para indemnizar a las empresas lesionadas y para volver a iniciar el programa Med-Media? Respuesta del Sr. Mar(cid:237)n en nombre de la Comisi(cid:243)n (5 de mayo de 1998) Tras profundos debates con el Parlamento, la Comisi(cid:243)n constat(cid:243) que ya estÆn dadas las condiciones establecidas por el Parlamento para la reactivaci(cid:243)n de la cooperaci(cid:243)n descentralizada en el MediterrÆneo. La Comisi(cid:243)n ha tomado, por tanto, la decisi(cid:243)n de reactivar la cooperaci(cid:243)n descentralizada en el MediterrÆneo. La reactivaci(cid:243)n concierne a tres programas: Med Campus, de cooperaci(cid:243)n entre las universidades; Med Media, de cooperaci(cid:243)n entre los medios de comunicaci(cid:243)n (formaci(cid:243)n), y Med Urbs, para las colectividades locales. Por otra parte, la Comisi(cid:243)n reitera, en l(cid:237)nea con la Declaraci(cid:243)n de Barcelona, la importancia de la cooperaci(cid:243)n directa entre los actores de la sociedad civil, cooperaci(cid:243)n esencial en la perspectiva del acercamiento y el mejor entendimiento entre los pueblos de Europa y del MediterrÆneo. Aunque no se haya asumido ningœn compromiso con los autores de proyectos Med Media seleccionados en 1995, es posible que algunos de entre ellos puedan gozar de un apoyo financiero en el marco de la reactivaci(cid:243)n de los programas. (98/C 386/119) PREGUNTA ESCRITA E-1183/98 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Rechazo de un programa por parte de la Comisi(cid:243)n El 18 de febrero de 1998, la Comisi(cid:243)n inform(cid:243) al «Centro Europeo de Arte» (EUARCE) de que la DG X / C. 4. hab(cid:237)a rechazado la propuesta que hab(cid:237)a presentado en el marco del Programa RAPHAEL con el t(cid:237)tulo «Mœsica y poes(cid:237)a en los siglos ortodoxos: el estilo patriarcal del canto bizantino. Lexicograf(cid:237)a de la mœsica bizantina». Cabe seæalar que la propuesta se ocupa de la extraordinariamente laboriosa y universalmente reconocida y elogiada tarea de sacar a la luz y dar a conocer los venerables manuscritos de canto bizantino, tarea que se realiza bajo los auspicios del Patriarca EcumØnico Bartolomeo, mientras que el Centro que ha presentado la propuesta es uno de los mÆs respetables de Grecia y nunca ha recibido fondos del presupuesto comunitario. La decisi(cid:243)n de rechazar la propuesta resulta extremadamente curiosa, ademÆs de comprobarse lo incompleto de su documen- taci(cid:243)n. ¿Puede decir la Comisi(cid:243)n 1. cuÆles son los motivos (detallados y exhaustivos) del rechazo de la propuesta; 2. quØ institutos o centros han sido seleccionados para recibir financiaci(cid:243)n en el marco del Programa RAPHAEL, a quØ pa(cid:237)ses de la UE pertenecen, a quØ temas se dedicaban sus propuestas y quØ importes han percibido exactamente?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1307/98 degli onn. Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA alla Commissione. Marce antiproibizioniste

text: C 354/90 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 19. 11. 98 Un(cid:146)altra misura concreta per promuovere la comprensione delle questioni attinenti al riconoscimento accademico delle qualifiche, nel quadro del programma Erasmus, e‘ stata la messa in rete dei centri nazionali di informazione per il riconoscimento dei diplomi (NARIC). Infine, una terza iniziativa volta a promuovere la trasparenza dei diplomi e quindi a facilitare il riconoscimento di questi, e‘ stata avviata nel settembre 1997. Si tratta di un progetto-pilota svolto congiuntamente con la partecipazione del Consiglio d(cid:146)Europa e dell(cid:146)Organizzazione delle Nazioni Unite per l(cid:146)istruzione, la scienza e la cultura (UNESCO), che ha quale oggetto lo studio dell(cid:146)introduzione a livello europeo di un allegato amministrativo al diploma. I risultati saranno disponibili fra qualche mese. Per quanto riguarda il riconoscimento professionale dei diplomi, sono state adottate diverse direttive comunitarie. Tali direttive riguardano il riconoscimento delle qualifiche acquisite in uno Stato membro, al fine di poter accedere a una professione regolamentata in un altro Stato membro. E‘ opportuno precisare che tali direttive riguardano i professionisti (e non gli studenti), vale a dire le persone che possiedono tutte le qualifiche richieste per svolgere una professione determinata in un altro Stato membro. La Direttiva 89/48/CEE relativa al sistema generale di riconoscimento dei diplomi di insegnamento superiore, che prevede formazioni professionali della durata minima di tre anni, e‘ stata trasposta nel diritto italiano con il «decreto legislativo» n. 115 del 27 gennaio 1992 (1). Tali disposizioni prevedono le condizioni che il titolare del diploma deve rispettare per poter beneficiare di tale riconoscimento. (1) GU 40 del 18. 2. 1992. (98/C 354/144) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1307/98 di Amedeo Amadeo (NI) e Salvatore Tatarella (NI) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Marce antiproibizioniste In considerazione della relazione finale Stewart Clark, presentata dal Parlamento europeo sulla lotta alla droga, dell(cid:146)istituzione all(cid:146)Aia dell(cid:146)Unita‘ Droghe di Europol (UDE), della stessa creazione dell(cid:146)Osservatorio delle droghe e delle tossicodipendenze che dimostrano senza equivoco l(cid:146)impegno dell(cid:146)Unione per risolvere e combattere il fenomeno della droga, e‘ la Commissione disposta, alla luce di quanto avvenuto a Londra nel corso della manifestazione promossa dagli antiproibizionisti, ad intervenire presso gli Stati membri per assicurare la giusta informazione al cittadino che contempli, tra l(cid:146)altro, che le pittoresche e apparentemente innocue manifestazioni di associazioni antiproibizioniste, ad esempio, che dietro l(cid:146)aspetto ludico nascondono in realta‘ la minaccia della propaganda del consumo, possano venire autorizzate soltanto se conformi ai principi promossi dall(cid:146)Unione? Puo‘ la Commissione inoltre intervenire presso le autorita‘ britanniche per garantire l(cid:146)applicazione delle norme esistenti circa il divieto di spaccio e consumo degli stupefacenti, ed il varo di misure atte a ridurre la domanda di stupefacenti a favore della sanita‘, dell(cid:146)istruzione e del recupero dei giovani? Risposta dalla Sig. ra Gradin a nome della Commissione (16 giugno 1998) L(cid:146)esigenza di fornire ai cittadini informazioni affidabili e comparabili sulla situazione degli stupefacenti in Europa e‘ stata riconosciuta con la creazione, a Lisbona, dell(cid:146)Osservatorio europeo delle droghe e delle tossicodipendenze. Compito della Commissione in questo campo e‘ adottare tutte le iniziative utili per favorire la cooperazione fra gli Stati membri e sostenerne l(cid:146)azione, nonche· promuovere il coordinamento delle loro politiche e dei loro programmi nel campo della prevenzione. In questo contesto, la Commissione sta attuando, in stretta cooperazione con gli Stati membri, un programma d(cid:146)azione comunitario sulla prevenzione della tossicodipen- denze per il periodo 1996-2000. La Commissione desidera, inoltre, mettere in rilievo che l(cid:146)autorizzazione allo svolgimento di manifestazioni rientra nelle responsabilita‘ degli Stati membri