title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Vihreä kirja televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä sekä sen vaikutuksista sääntelyyn - Kohti tietoyhteiskunnan edellyttämää lähestymistapaa"

eurovoc_concepts:
competition law
economic convergence
information industry
information technology
telecommunications
trade licence

text: 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/79 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä sekä sen vaikutuksista sääntelyyn – Kohti tietoyhteiskunnan edellyttämää lähestymistapaa” (98/C 214/23) Komissio päätti 5. joulukuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Vihreä kirja televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä sekä sen vaikutuksista sääntelyyn – Kohti tietoyhteiskunnan edellyttämää lähestymistapaa”. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 1. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli Peter Morgan. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 91 ääntä puolesta, 5 ääntä vastaan, ja 6 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto TSK katsoo, että vihreä kirja on merkittävä 1. 1. aloite jatkuvassa toimintasuunnitelmassa ”Eurooppa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan eturintamassa” (1) ja että tämä asiakirja luo samalla uutta sääntelykehystä tulevaa tietoyhteiskuntaa varten. 1. 2. Lähentyminen on ratkaisevan tärkeää Euroopan taloudellisen menestyksen ja yhteiskunnallisen edistyk- sen kannalta. Siihen liittyvät kysymykset ovat laaja- alaisia ja monisyisiä. Jos Eurooppa kykenee valjasta- maan tämän kehityksen luomalla muutosta suosivan ympäristön, saamme voimakkaan taloutta kasvattavan, työpaikkoja luovan, asiakkaiden valintamahdollisuuk- sia lisäävän ja kulttuurista monimuotoisuutta edistävän moottorin. Jos Eurooppa ei onnistu omaksumaan lähen- tymistä riittävän nopeasti (keskeisen tärkeällä alalla – Internetissä – se on jo jäänyt jälkeen), sen yritykset ja kansalaiset ovat todellisessa vaarassa jäädä ryömintä- kaistalle tietovallankumouksessa, joka antaa tarmoa yrityksille, käyttäjille ja hallituksille ympäri maailman. 1. 3. Komitean näkemyksen mukaan eri alojen jatku- va lähentyminen on tietoyhteiskunnan moottori ja eteen- päin ajava voima. Se muuttaa elin- ja työoloja, työn laatua ja laajuutta sekä tavaroiden ja palvelujen tuotan- toa. Näiden alojen sääntelykehyksestä riippuu osaksi eurooppalaisten yritysten innovaatiokyvyn varmistami- nen ja vahvistaminen, Euroopan työllisyys sekä tulevai- suuden työ- ja elinolot. detään ratkaisevana tekijänä Euroopan viemisessä kehi- tyksen etujoukkoon. Vastauksissaan jäljempänä esitettä- viin kysymyksiin komitea keskittyy lähentymisen ja sääntelyn erityispiirteisiin. TSK katsoo, että tietoyhteis- kunnan muita näkökohtia on käsitelty ja tullaan käsitte- lemään ”Jatkuvan toimintasuunnitelman” muita osate- kijöitä koskevissa komitean lausunnoissa. 1. 5. Vihreän kirjan keskeinen kysymys on: Jos lähentyminen edellyttää nykyisten sääntelytapojen muuttamista, pitäisikö: (i) (ii) pyrkiä kehittämään ja tarvittaessa laajentamaan nykyisiä järjestelmiä uusien luomisen sijaan, luoda uusi järjestelmä lukuisille on–line- ja vuoro- vaikutteisille palveluille perinteiseen televiestintään ja yleislähetystoimintaan tällä hetkellä sovelletta- vien kehysten rinnalle, vai (iii) pyrkiä luomaan kokonaisvaltainen kehys saman sääntelyjärjestelmän soveltamiseksi kaikilla kol- mella alalla? Komitea vastustaa toista lähestymistapaa ja kan- 1. 6. nattaa ensimmäisen ja kolmannen vaihtoehdon yhdis- telmää sikäli kuin se on toteuttamiskelpoinen pitkällä aikavälillä. Aivan lähitulevaisuudessa sääntelyn tulee perustua nykyisiin periaatteisiin, mutta kilpailun lisään- tyessä sääntely voi keventyä. Kun uudet perusrakenteet ja palvelut ovat vakiintuneet ja käyttäjien uudet mielty- mykset tunnetaan, koko sääntelyjärjestelmää voidaan tarkastella uudelleen. Tässä vihreässä kirjassa käsitellään ”Jatkuvaan 1. 4. toimintasuunnitelmaan” liittyen lähentymistä ja sen sääntelyä. Oikeanlaisen sääntelyn aikaansaamista pi- 2. Tiivistelmä vihreästä kirjasta (1) EYVL C 296, 29. 9. 1997. Tietoyhteiskunnasta on tulossa todellisuutta. Sen 2. 1. kehitystä ajaa eteenpäin teknologian nopea muutos C 214/80 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 joka muokkaa myös tietoteollisuutta. Tämän muutok- sen luonne ja nopeus saattavat asettaa päättäjille uusia haasteita. 2. 5. Tätä kehitystä voidaankin pitää Euroopan talou- dellisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta myönteisenä, ja sitä olisi edistettävä. Julkisen päätöksenteon olisi tarjottava lähentymistä tukeva ympäristö, jotta kehityk- sen suomiin tilaisuuksiin voitaisiin tarttua hyvissä ajoin. Yksi muutoksen tärkeimmistä tekijöistä on se, 2. 2. että eri alat, kuten televiestintä, tiedotusvälineet ja tietotekniikka, hyödyntävät yhä enemmän samaa tek- niikkaa. Tällainen lähentyminen on näkynyt yhä selvem- min viime vuosina, kun Internet on kehittynyt ja nykyisten verkkojen kyky välittää sekä televiestintä- että yleislähetyspalveluja on parantunut. Lähentyminen on ilmiönä melko uusi, ja sen vaikutuksista yhteiskuntaan ja talouteen ollaan monta mieltä. 2. 3. Siitä, että digitaalielektroniikan ja ohjelmien kehitys luo tekniset edellytykset tietopalvelujen uusille välitys- ja käyttötavoille, vallitsee laaja yksimielisyys. Näkemykset siitä, kuinka paljon ja kuinka nopeasti tämä kehitys muuttaa nykyisiä käytäntöjä, ovat vähemmän yhtenäisiä. 2. 3. 1. Joidenkin näkemysten mukaan lähentyminen johtaa nykyisten televiestintä-, joukkoviestintä- ja tieto- tekniikkapalvelujen täydelliseen ja nopeaan muodon- muutokseen niin, että nykyisin erilliset palveluryhmät sulautuvat toisiinsa ja niiden väliset perinteisesti selkeät rajat hämärtyvät huomattavasti. 2. 3. 2. Toiset katsovat, että nykyisten erillisten alojen erityisominaisuudet rajoittavat palvelujen lähentymistä ja että tiedotusvälineiden tehtävänä on välittää yhteis- kuntamme sosiaalisia, kulttuurisia ja eettisiä arvoja riippumatta siitä, mitä tekniikkaa ne käyttävät kulutta- jien saavuttamiseksi. Tämä merkitsee, että taloudellisia toimintaedellytyksiä koskeva ja tietopalveluiden sisältöä koskeva sääntely tulisi pitää erillään tehokkuuden ja laadun varmistamiseksi. 2. 3. 3. tapahtuu hitaasti pitkän ajan kuluessa. Eräät taas ovat sitä mieltä, että lähentyminen 2. 4. On kuitenkin selvää, että tällaisella kehityksellä saattaa olla kauaskantoisia seurauksia. Uusien palvelui- den syntymisen ja nykyisten palveluiden kehittymisen uskotaan laajentavan koko tietoalan markkinoita. Kehi- tys tuo mukanaan uusia mahdollisuuksia talouskasvuun ja työllisyyden parantamiseen. Samalla uusi viestintäpal- veluympäristö tuo mahdollisuuksia parantaa Euroopan kansalaisten elämänlaatua lisäämällä kuluttajien valin- nanvapautta, tuomalla tietoyhteiskunnan edut helpom- min ihmisten ulottuville sekä edistämällä kulttuurista monimuotoisuutta. 2. 6. Nyt tarvitaan lähentymisilmiötä ja sen vaikutuk- sia koskevaa laajaa ja perusteellista keskustelua, jonka pohjalta sääntelyn suunnittelu voidaan aloittaa. Vihreän kirjan tavoitteena onkin käynnistää tällainen keskustelu. Keskustelussa on otettava huomioon komission muut merkittävät televiestinnän, joukkoviestinnän ja tietotek- niikan alalla toteuttamat toimet. Erityisen tärkeää tämä keskustelu on 1. tammikuuta 1998 toteutuneen televies- tinnän täydellisen vapauttamisen jälkeisen viestintäym- päristön kannalta. 2. 6. 1. Vihreän kirjan käynnistämän prosessin tulisi varmistaa, että televiestintää koskevan sääntelykokonai- suuden vaikutusten kokonaisarvioinnissa (joka toteute- taan vuoden 1999 lopulla) voitaisiin kokonaisuudessaan ottaa huomioon lähentymisen vaikutukset kyseisellä alalla. 2. 6. 2. Komission laatimasta kaapelialan tilannekat- sauksesta (1), joka tehtiin vapauttamisen näkökulmasta ja jonka laatimiseen komissio sitoutui kaapelitelevisio- verkkoja koskevassa direktiivissä (2) ja täydellisen kilpai- lun toteuttamista televiestintämarkkinoilla koskevassa direktiivissä (3), julkaistaan erityinen tiedonanto. Kat- sauksen tarkoituksena on luoda avoimet ja kilpailua suosivat markkinarakenteet tele- ja kaapelitelevisioverk- kojen tarjoamista varten, millä saattaa olla huomattava vaikutus lähentyviin aloihin. Erityisesti katsaus kannus- taa kilpailuun ja pyrkii estämään kilpailulle haitallisten uusien ”portinvartija-yritysten” ja pullonkaulatilantei- den syntymistä markkinoille. Voimakas kilpailu näillä aloilla kannustaa kehittämään uusia Euroopan yhteisön kuluttajia hyödyttäviä innovatiivisia palveluja ja takaa alan eurooppalaiselle teollisuudelle ja palveluntarjoajille sen asiantuntemuksen, jota kilpailukyky maailmanlaa- juisilla markkinoilla edellyttää. Kun otetaan huomioon, että vihreän kirjan tar- 2. 7. koituksena on varmistaa kilpailua suosivat markkinara- kenteet, kirjan ajankohtaisuus johtuu siitä, että uusia markkinoita saattaa kehittyä nopeasti ja ne ovat luon- nostaan maailmanlaajuisia. Jos voimassa oleva sääntely- kehys eri jäsenvaltioissa tai itse asiassa koko Euroopassa ei ole tarkoituksenmukainen näiden uusien markkinoi- den kehittymisen kannalta tai jopa estää sen, Eurooppa saattaa joutua epäedulliseen kilpailuasemaan maailmal- (1) SEC(97) 2390 final. (2) EYVL L 256, 26. 11. 1995. (3) EYVL L 74, 22. 3. 1996. 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/81 la toimiviin joustavampiin kilpailijoihin nähden. Tämä saattaisi vieraannuttaa kuluttajat kaventamalla valin- nanvapautta sekä heikentämällä kuluttajien luottamusta uusiin palveluihin ja lisäksi haitata talouden kasvua ja työpaikkojen syntyä Euroopassa. 2. 8. Vihreässä kirjassa tarkastellaan lähentymistä ilmiönä ja keskitytään erityisesti palveluntarjontaan sekä palveluja välittäviin verkkoihin. Lisäksi käsitellään lähentymisen mahdollisia vaikutuksia sekä sääntelyn muotoon että sen sisältöön. Vaikka vihreässä kirjassa käsitelläänkin koskevia sääntelykysymyksiä, kaikissa tämän alan jatkotoimissa on otettava huomioon komissiossa parhaillaan tehtävä työ ja yhteisön nykyisen lainsäädännön täytäntöönpano. tiettyjä palveluntarjontaa 2. 9. Vihreässä kirjassa ei oteta tarkasti kantaa uusiin sääntelyrakenteisiin. Itse asiassa kirjassa myönnetään se, että lähentyminen saattaa johtaa televiestintää ja tiedotusvälineitä koskevan sääntelyn kevenemiseen, eikä se saisi johtaa sääntelyn lisääntymiseen tietotekniikan kaltaisilla aloilla (paitsi vihreän kirjan käsittelyalan ulkopuolella). Vihreässä kirjassa pikemminkin analysoi- daan lähentymisilmiötä sellaisena kuin se ilmenee mark- kinoilla, yksilöidään kehityksestä johtuvia sääntelyon- gelmia sekä esitetään vaihtoehtoihin liittyviä kysy- myksiä. 3. Kysymys 1 Lähentyminen ja sen vaikutukset tällä hetkellä 3. 1. Kysymys 1 A Lähentymistä tapahtuu tekniikan tasolla, mutta missä määrin ja millä vauhdilla sitä ilmenee tuotannon, palve- luiden ja markkinoiden tasolla? Komitea uskoo, että alan teollisuus vastaa tähän kysy- mykseen kuulemisprosessin aikana. 3. 2. Kysymys 1 B 3. 2. 1. vasti: Jos väestö jaettaisiin neljään ryhmään seuraa- (i) koulutetut liike-elämän palveluksessa toimivat työ- paikalla, (ii) koulutetut liike-elämän palveluksessa toimivat (ja liike-elämästä eläkkeelle siirtyneet) kotona, (iii) nuoret, (iv) muu väestö (noin puolet koko väestöstä) työpaikal- la ja kotona, voidaan todeta, että lähentymisen vaikutukset ensim- mäiseen ryhmään ovat syvälliset, toiseen ryhmään mer- kittävät, kolmannelle lähentyminen on muuttumassa jo elämäntavaksi kun taas neljänteen ryhmään lähentymi- nen on toistaiseksi vaikuttanut hyvin vähän. tai kannettavasta 3. 2. 2. Ensimmäisellä ryhmällä, liike-elämän ammat- tilaisilla, on työpaikoillaan tietokone joka pöydällä, kannettavat tietokoneet ja matkapuhelimet kuuluvat liikkuvien työntekijöiden normaaliin varustukseen ja multimediaesitykset ovat alan perustyökaluja. Tavalli- sesta lähetettävä sähköposti ja matkaviestintä ylipäätään ovat tehneet lähentyvistä teknologian aloista välttämättömiä yritys- viestinnässä. Lisäksi tietokoneavusteisesta julkaisutoi- minnasta ja sähköisestä kaupankäynnistä on muodostu- massa alalla normaaleja käytäntöjä. Suora sähköinen kaupankäynti yritysten kesken on paljon laajempaa kuin yrityksien ja kuluttajien välillä. tietokoneesta 3. 2. 3. Toiselle ryhmälle, joka on suurimmaksi osaksi sama kuin ensimmäinen mutta eri ympäristössä, koti muuttuu toimiston jatkeeksi. Kotitietokoneilla voidaan tietysti toimittaa myös kotiin liittyviä ja henkilökohtaisia palveluita, joita esim. eläkeläiset hyödyntävät, ja tekstin- käsittelyä käytetään monissa kodeissa. 3. 2. 4. Nuoret kasvavat koulutuksen, pelien, harras- tusten ja tekstinkäsittelyn kautta pitämään tietokoneita oleellisena osana elämää. 3. 2. 5. Noin puolella väestöstä ei ole kotonaan muuta teknologiaa kuin puhelin ja televisio. Tämä ryhmä voidaan ehkä saada käyttämään Internetiä ja muita lisäarvopalveluja, kun niitä voi käyttää television kautta. Toistaiseksi minkäänlaisten päätelmien tekemiseen ei ole riittävästi aineistoa. Tuntuvatko lähentymisen vaikutukset jo liike-elämässä ja jokapäiväisessä elämässämme; jos tuntuvat, niin millä tavoin? 3. 2. 6. Jotta lähentyvien palvelujen kotikäyttö voi kehittyä täysimittaisesti, tulee kaistanleveyttä kasvattaa kuparijohdinparikaapelin tai koaksiaalikaapelin kautta C 214/82 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 käytettävien x-digitaalisten tilaajaliittymien (xDSL, Di- gital Subscriber Loop) ja myöhemmin langattomien kaistanleveyksien avulla. 4. Kysymys 2 Lähentymisen sosioekonomiset, liiketoiminnalliset sekä kuluttajiin kohdistuvat vaikutukset 4. 1. Kysymys 2 A Vaikuttaako lähentyminen merkittävästi työpaikkojen luomiseen sekä koulutukseen Euroopan unionissa? Miten lähentyminen todennäköisesti vaikuttaa työtapoi- himme? Tuntuvatko vaikutukset tasaisesti koko Euroo- pan yhteisön alueella? 4. 1. 1. Lähentymisellä on jo ollut huomattavia työlli- syysvaikutuksia, ja sillä tulee todennäköisesti olemaan vielä suurempia vaikutuksia lähentyneiden palvelujen juurtuessa syvemmälle eurooppalaiseen yhteiskuntaan. Toimintasuunnitelmassaan ”Eurooppa maailmanlaajui- sen tietoyhteiskunnan eturintamassa” komissio käsitte- lee laajalti lähentymisen vaikutusta yhtiöiden rakentee- seen, työn organisointiin, koulutukseen, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja muihin sosioekonomisiin seik- koihin. Vaikka tämä lausunto liittyy kolmen lähentyvän alan sääntelyyn, komitea painottaa kiinnostustaan lähentymisen sosioekonomisiin vaikutuksiin sekä tarvet- ta sääntelyn kehittämiseen myös sillä alalla. 4. 1. 2. Myönteistä on, että ”sisällön” – oli se sitten elokuvia, viihdeohjelmia, urheilua tai pelejä – tarve kasvaa kyltymättömäksi. Esimerkkinä voidaan mainita, että televisiointioikeusmaksut johtavat ammattilaisur- heilijoiden määrän lisääntymiseen. Discovery ja Natio- nal Geographic -kanavat tarjoavat luontoelämyksiä audiovisuaalisessa muodossa. Audiovisuaalisessa julkai- sutoiminnassa piilee suunnattomia mahdollisuuksia. 4. 1. 3. Toisaalta sähköinen kaupankäynti ja tietoko- neavusteinen julkaisutoiminta vaikuttanevat myös ha- jottavasti, kun verkkomarkkinat korvaavat fyysiset myymälät; pankkitoiminta on tässä suhteessa ensimmäi- senä mieleen tuleva ala. Vaikka näin kävisikin, tietyt keskeisesti sijaitsevat liikkeet kukoistavat uudessa muo- dossa. Esimerkiksi monisaliset elokuvateatterit ovat ja menestyneet yhtä lailla kuin televisioelokuvatkin, kirjakahvilat siinä kuin Internet-kirja- kaupatkin. lisääntyvät 50-vuotiaat työttömät sitä vastoin eivät. Mitä tulee koulutukseen, kaikilla ei voi olla tekniikan parissa työskentelyyn tarvittavia taitoja. On myös tärkeää pitää mielessä, että osa väestöstä tulee kouluttaa perinteisiin ammatteihin, jotka todennäköisesti kuitenkin edel- lyttävät yhä useammin tietotekniikan perustaitoja. Inter- net on tietysti tehokas koulutusväline, kuten Yhdysval- loissa toimivan Internet-yliopiston menestys osoittaa. 4. 1. 5. Vaikutukset työtapoihimme ovat todennäköi- sesti laadullisia. Yksi tapa tarkastella asiaa on pohtia kahdenkymmenen viime vuoden aikana tapahtunutta kehitystä. Kaksi vuosikymmentä sitten ei ollut mikrotie- tokoneita, tekstinkäsittelyohjelmia, värinäyttöjä, väritu- lostimia, CD-levyjä, CD-ROM-levyjä, fakseja, matka- puhelimia, satelliittilähetyksiä, videoneuvotteluja eikä Internetiä. Pankkiautomaatit ja luottokorttipalvelut eivät toimineet kansainvälisesti kuten nykyään. Kaikki nämä edistysaskeleet ovat muuttaneet koulutusta vaati- via ammatteja tehokkaammiksi ja välittömämmiksi, mutta itse työ ei ole muuttunut merkittävästi. On vaikea ennustaa, tapahtuuko tällaista muutosta tulevaisuu- dessa. 4. 1. 6. Joillain aloilla tapahtuu tietenkin muutoksia. Pankkitoimihenkilöt vähenevät, asiakastukipalveluihin tarvitaan lisää henkilöstöä jne. Myös etätyön, kotona tehtävän työn ja koulutettujen itsenäisten ammatinhar- joittajien mahdollisuudet kasvavat. Ero itsenäisen am- matinharjoittamisen ja palkkatyön välillä muuttuu yhä epämääräisemmäksi. Tämä nostaa esiin uusia työnte- kijän asemaan liittyviä kysymyksiä (esim. työntekijöiden vastuukysymykset, työntekijöiden tietosuoja, yhteistoi- mintalaki). 4. 1. 7. Siirtyminen tietoyhteiskuntaan tekee tietotek- niikan taidoista erityisen tärkeitä. Jos Euroopassa ei kouluteta riittävästi ja ohjelmistoinsinöörejä, tärkeimmät työpaikat siirtyvät esim. intialaisiin ohjel- mistoyrityksiin. laite- 4. 1. 8. Ei ole mitään syytä olettaa, etteivät nämä vaikutukset tuntuisi kaikilla Euroopan unionin alueilla. Tavoitteena tulisi pitää sitä, etteivät kielteiset työllisyys- suhteettoman voimakkaasti vaikutukset kohdistuisi Eurooppaan uusien työpaikkojen syntyessä Euroopan ulkopuolelle. 4. 1. 9. Laajakaistaisten liittymien tarjoaminen kaik- kialla kilpailukykyiseen hintaan tulee olemaan tärkeää, jotta kaikki alueet voisivat hyötyä täysin tietoyhteiskun- nasta. Yleiset halvat paikallispuhelumaksut ovat kiistat- ta auttaneet Internetin menestystä Yhdysvalloissa. Vaikutukset vaihtelevat myös sukupolvittain. 4. 1. 4. Nuoret käyttävät tekniikkaa tottuneen vaivattomasti, 4. 1. 10. Multimediapalvelujen menestyksen yhtenä edellytyksenä on pidettävä kuluttajien ja työntekijöiden kykyä käyttää uutta teknologiaa (katso 4. 3. 4). 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/83 4. 2. Kysymys 2 B Millaisia vaikutuksia tällä kehityksellä todennäköisesti on televiestintään, tiedotusvälineisiin ja tietotekniikkaan näiden alojen perustana olevien talousrakenteiden, tar- jottujen palveluiden sekä todennäköisten palveluntar- joajien kannalta? 4. 2. 1. Näyttää todennäköiseltä, että kovin paine koh- distuu perinteisiin kuparijohdintekniikka käyttäviin te- lelaitoksiin (PTO, Public Telecommunications Opera- tor). Yhtäältä toteutuu World Com -ilmiö, jossa uudet Internet-palvelujen tarjoajat haastavat telelaitosten pe- rinteiset palvelut. Toisaalta, koska sääntely estää tiettyjä telelaitoksia aloittamasta kaapeli- ja matkaviestintätoi- mintaa, ne eivät ehkä kykene muuttamaan liiketoimin- taansa lähentymisen hyödyntämiseksi niin nopeasti kuin haluaisivat. Voi olla tarpeen muuttaa näiden telelaitok- sien rakennetta, jotta ne voivat monipuolistua ja kilpailla uusilla markkinoilla, kuten kaapelidirektiiviluonnok- sessa (1) todetaan. Tapahtuipa tämän suhteen mitä tahansa, xDSL-tekniikan käyttöönotto kuparijohdinpa- rikaapelilinjojen kaistanleveyden kasvattamiseksi on telelaitoksille strategisesti ensiarvoinen tavoite. 4. 2. 2. Kun analogisten yleislähetysten kapasiteettira- joitukset on poistettu laajemman digitaalisen taajuusa- lueen avulla, julkisten yleislähetysyhtiöiden ainutlaatui- nen asema muuttuu. Julkisen yleislähetystoiminnan luonne ja tavoitteet pysyvät samoina, mutta keinoja niiden saavuttamiseksi joudutaan ehkä mukauttamaan uuteen tilanteeseen. Tämän ei pitäisi vaikuttaa jäsenval- tioissa yhteisön lainsäädännön puitteissa julkista yleis- lähetystoimintaa harjoittaviin nykyisiin valtiollisiin järjestelmiin. 4. 2. 3. Kuluttajien laitteistoihin tarvittavan lisälait- teen hinta rajoittanee digitaalitelevision käytön leviä- mistä. Tästä huolimatta laitevalmistajien kyky valmistaa yhä pienempiä ja yhä halvempia laitteita antaa aihetta uskoa, että ajan mittaan saavutettavien tehon, liikkuvuu- den ja multimediamahdollisuuksien tiellä ei juuri ole esteitä. Lähetysten vastaanottamiseen tarvitaan vain helppokäyttöinen mikrotietokone, jollainen varmasti aikanaan kehitetäänkin. 4. 3. Kysymys 2 C Millaisia muutoksia Euroopassa on havaittavissa sen osalta, miten palvelut, tieto, viihde ja kulttuuri ovat (1) EYVL L 256, 26. 11. 1995. kansalaisten ulottuvilla kotoa ja työpaikalta käsin? Miten tietokoneen ja television levinneisyys sekä Interne- tin käytön yleistyminen vaikuttavat uusien palveluiden käyttöönottoon? Millaisia toimenpiteitä mahdollisesti tarvitaan torjumaan multimediatietokoneiden ja Inter- netin käytön vähyyden haitalliset vaikutukset? 4. 3. 1. yleiskuva nykytilanteesta: Seuraavassa taulukossa pyritään antamaan Työ Koti Palvelut Tieto Viihde Kulttuuri paljon paljon – – vähän vähän monikanavainen tv/pelit monikanavainen tv Tietokoneiden, Internetin käytön ja television 4. 3. 2. levinneisyyden vaikutuksia uusien palveluiden käyttöö- nottoon käsiteltiin jo edellä. Koulutetuilla liike-elämän palveluksessa toimivilla henkilöillä on töissä ollessaan – olivat he sitten työpaikallaan, sen ulkopuolella tai puhelimessa – yhä enemmän mahdollisuuksia käyttää uusia palveluja, erityisesti Internetiä ja sen kautta myös sähköpostia. Digitaalitelevision levinneisyys on äärimmäisen vähäistä ja uusia palveluja on käytössä vain vähän. Jotta lähentyneitä palveluja voidaan hyödyntää 4. 3. 3. täysimittaisesti varsinkin kotona, tarvitaan ”helppo- käyttöisyyden vallankumous”. Tottuneelle tietokoneen käyttäjälle sopiva käyttöliittymä ei sovi maallikolle. 4. 3. 4. Koulutuksella on keskeinen rooli pyrittäessä multimediatietokoneiden ja Internetin käytön yleistymi- seen. Teknologian muutosnopeus korostaa elinikäisen oppimisen tarvetta ja luo paineita nykyisille koulutus- järjestelmille. Viranomaisten tulee lisätä perus- ja keski- asteen oppilaitosten ja korkeakoulujen mahdollisuuksia opettaa oppilaille tietokonetekniikkaa ja sen hyödyntä- mistä, ja myös aikuiskoulutukseen tarvitaan lisää voima- varoja. Sekä julkiset että yksityiset suuret työnantajat pystynevät kouluttamaan työntekijöitään, mutta pienet työnantajat saattavat olla riippuvaisia kauppakamarei- den, työnantajajärjestöjen ja koulutusta tarjoavien taho- jen aloitteista. Työttömiä varten järjestettävissä julki- sissa uudelleentyöllistämisohjelmissa tulee myös pyrkiä tunnistamaan henkilöt, joilla on mahdollisuuksia oppia näitä taitoja. TSK katsoo, että koko unionissa on tällä alalla tarvetta suuriin ponnistuksiin ja että komission olisi aiheellista tehdä asiasta aloite. C 214/84 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 4. 4. Kysymys 2 D Viidettä puiteohjelmaa koskevassa komission työasia- kirjassa esitetyt kannanotot huomioon ottaen, millaisia lähentymiseen liittyviä yhteisön TTK-hankkeita olisi käynnistettävä? 4. 4. 1. ohjelman tärkeimmistä 2002) (1), mista (2). TSK on jo antanut lausunnon viidennen puite- (TTK 1998– tavoitteista ja valmistelee lausuntoa sen erityisohjel- 5. Kysymys 3 Lähentymisen esteet 5. 1. Mikä on todettujen esteiden todennäköinen vai- kutus, ja onko olemassa muita esteitä tai tekijöitä, jotka voivat vaikuttaa merkittävästi Euroopassa käynnissä olevaan lähentymiskehitykseen? Komissio on yksilöinyt pätevästi joukon nykyi- 5. 1. 1. siä ja mahdollisia lähentymisen esteitä. Komitean havait- semia erityiskysymyksiä käsitellään jäljempänä vastauk- sissa kysymyksiin 4–9. 6. 1. 3. Markkinanäkökulman lisäksi sääntelyä saate- taan tarvita yleistä etua koskevien tavoitteiden saavutta- miseksi (ks. jäljempänä kohdat 7. 5. 1 ja 8. 2. 3). 6. 2. Kysymys 4 B Asettaako, ja missä määrin, lähentyminen kyseenalaisik- si televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan sääntelyn taustalla olevat periaatteet? 6. 2. 1. Lähentyminen on haaste nykyiselle sääntelylle. Internetissä tapahtuva ääniviestintä on tästä hyvä esi- merkki. A¨ äneen perustuvan joukkoviestinnän toimiluvat ovat peräisin ajalta, jolloin kaikki verkot välittivät lähes yksinomaan ääntä ja luvat olivat sekä laadun tae että investoinnin tuoton takaava monopolitoimi. Digitaalis- ten perusrakenteiden aikakautena ääni on vain yksi monista digitaalisista bittivirroista. On tarpeen harkita uudelleen, tuleeko äänipalvelujen olla luvanvaraisia. Periaatteessa komitea pitää parempana, että kilpailevia äänipalveluja säätelisivät vain markkinavoimien syn- nyttämät kilpailupaineet. 6. Kysymys 4 7. Kysymys 5 Lähentymisen vaikutus nykyiseen sääntelyyn Esteiden poistaminen – Kuluttajien ja yritysten kannalta toimiva sääntely 6. 1. Kysymys 4 A 7. 1. Kysymys 5 A Edellyttääkö nykyinen kehitys entistä enemmän vai vähemmän sääntelyä entistä enemmän vai vähemmän turvautumista kilpailusääntöi- hin ja entistä enemmän vai vähemmän tukeutumista markkinavoimiin edellä mainittujen tavoitteiden saavut- tamiseksi? lähentyvillä aloilla, 6. 1. 1. lyttämiseksi kahdessa suhteessa. Sääntelyä tarvitaan yleisön luottamuksen säi- 6. 1. 2. Markkinoiden näkökulmasta sääntelyä tarvi- taan vain, kun kilpailu ei vielä ole täydellistä tai tyydytä täysin markkinoiden tarpeita. Muutoin tulisi turvautua vain kilpailusääntöihin. Nykyinen kehitys painottaa monopolien poistamisen ja yleishyödyllisten taloudellis- ten palvelujen vaihtoehtoisten toimituskeinojen etuja. Tällaiset palvelut edellyttävät varmaa pääsyä verkkoihin ja rajoittamattomia, kilpailuun perustuvia markkinoita sekä hinnoittelun avoimuutta mahdollisimman laaduk- kaan palvelun takaamiseksi kuluttajille. (1) EYVL C 355, 21. 11. 1997. (2) KOM(97) 553 lopull. ja KOM(98) 8 lopull. Onko kansallisessa ja/tai yhteisön lainsäädännössä käy- tettävät televiestintään, tiedotusvälineisiin ja tietotek- niikkaan liittyvät määritelmät mukautettu lähentymis- kehitykseen? 7. 1. 1. Edellisessä kohdassa esitetyn esimerkin perus- teella on selvää, että lainsäädännössä täytyy erottaa toisistaan perusrakenteiden ja sisältöpalveluiden käsit- teet sekä ottaa huomioon digitaalisten perusrakenteiden uudentyyppinen luonne. On selvää, että vuonna 1999 tapahtuvassa EU:n televiestintälainsäädännön uudellee- narvioinnissa tulee varmistaa, että tämä jako otetaan asianmukaisesti huomioon ja nykyisin käytettävät määritelmät saatetaan ajan tasalle. 7. 1. 2. Mitä tulee sähköisen kaupankäynnin kaltaisiin uusiin ”lähentyneisiin” palveluihin, uudentyyppistä sääntelyä ei tarvita. Kuluttajan- ja yksityisyyden suoja yms. tulee hoitaa mukauttamalla nykyisiä lakeja yleisen edun mukaisesti ja markkinoiden kasvun jatkumisen varmistamiseksi. 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/85 7. 2. Kysymys 5 B Onko lähentymisen vuoksi muutettava nykyisiä lähesty- mistapoja tai otettava käyttöön uusia lähestymistapoja, joita sovelletaan markkinoille pääsyyn ja toimilupiin, verkkojen käyttömahdollisuuteen, asiakkaiden tavoitet- ehdollisen pääsyn järjestelmiin), tavuuteen (myös sisällön saatavuuteen ja yleensä hinnoitteluun? T o i m i l u v a t 7. 2. 1. Yksinoikeuden myöntäminen jollekin laaja- kaistaoperaattorille rajoitetuksi ajaksi on oikeutettua perusrakennemarkkinoille pääsyn helpottamiseksi, oli kyseessä sitten televiestintä tai kaapelin tai satelliitin välityksellä tapahtuva yleislähetystoiminta. Nykyisten verkkojen lähetyssisältöä koskevat rajoitukset voivat myös olla paikallaan, jos operaattori on määräävässä markkina-asemassa tai jos markkinoille halutaan hou- kutella uusia toimijoita. Kuten komission vihreässä kirjassa korostetaan, maanpäälliset digitaaliyleislähe- tykset muodostavat uuden toimintaympäristön, joka edellyttää uudenlaista toimilupanäkemystä uusien ope- raattorien rohkaisemiseksi markkinoille. 7. 2. 2. Koko yhteisössä sovellettavat yhteiset toimilu- pien myöntämistä koskevat periaatteet olisivat hyvä asia, varsinkin jos ne suunnitellaan edistämään markkinoille pääsyä. K ä y t t ö m a h d o l l i s u u d e t 7. 2. 3. Internet-palvelujen tarjoajille tulee antaa samat käyttömahdollisuudet kuin muillekin palveluntarjoajil- le; on perusteetonta sälyttää niille julkisen palvelun velvoitteita. Kaapeliverkot, 7. 2. 4. ja sähkölinjat ovat eräitä paikallisliittymän vaihtoehtoja. Tulisi ryhtyä sääntelytoimiin, jotka edistävät kestävää kilpailua paikallisten perusrakenteiden tarjoamisessa. langattomat puhelimet 7. 2. 5. Komitea kannattaa televisiostandardidirektii- vissä (1) ehdollisen pääsyn järjestelmiin sovellettua lähes- tymistapaa ja sen taustalla olevien periaatteiden ulotta- mista koskemaan uutta palveluympäristöä. Selaimien ja hakujärjestelmien markkina- ja 7. 2. 6. sääntelytilanne muuttuu ripeästi. Komitea katsoo, että määräävän aseman väärinkäyttöä tulee torjua. Komitea pitää ohjelmaoppaiden (EPG, Electro- 7. 2. 7. nic Programme Guides) ja lentoyhtiöiden lipunva- rausjärjestelmien rinnastamista asianmukaisena. Perin- teiseen yleislähetystoimintaan liittyvien ohjelmaoppai- den tulisi olla syrjimättömiä. Internet-ympäristössä toi- mivien ohjelmaoppaiden tulee kilpailla samalla lailla kuin selainten. Komitea pitää asiallisena myös sovellusohjel- 7. 2. 8. mointiliittymien (API, Application Programming Inter- face) yhteydessä esitettyä rinnastusta mikrotietokonei- den ja television lisälaitteiden välillä. On kuitenkin tärkeää, etteivät alan ulkopuoliset tahot aja läpi ratkai- sua standardoinnissa, vaan markkinavoimille olisi varat- tava aikaa muovata television lisälaitteiden standardi tosiasiallisen tilanteen pohjalta. S i s ä l t ö 7. 2. 9. Sisältö ja yksinoikeudet ovat kysymyksiä, joita tulee säädellä kaupallisilla sopimuksilla ja kilpailu- lainsäädännöllä. Markkinavoimat ovat aiheuttaneet vääristymän yleislähetystoiminnan vertikaalisessa yh- dentymisessä. Vääristymä koskee hintaa, jonka maksu- televisioyhtiöt ovat perusrakenteitaan mainostaakseen valmiita maksamaan tärkeää aineistoa, kuten suuria urheilutapahtumia, oikeuksista. Aika koskevista näyttää, parantaako perusrakenteiden omistuksen ja tärkeiden tapahtumien kehitys näiden tapahtumien yleistä saatavuutta viestimissä. Tällä hetkellä tärkeä aineisto edistää uusia lähentyneitä palveluja, vaikka aineiston yleistä saatavuutta voidaan parantaa uudel- leenlähetysoikeuksien avulla. Jäsenvaltiot arvioivat ti- lannetta uudelleen ”TV ilman rajoja” -direktiivin va- lossa (2). 7. 2. 10. Komitean mielestä kaupallisen urheilun maa- ilmassa yleisöllä ei ole perusoikeutta maksuttomaan katseluun. Urheilutapahtumien yleisön tulee maksaa katselusta tavalla tai toisella. Koska maksullinen katselu- mahdollisuus helpottaa maksutelevisiosopimusten myyntiä, se saattaa olla joillekin operaattoreille arvok- kaampi kuin toisille. Aikanaan urheiluoperaattorit jou- tuvat punnitsemaan katselusta maksavan televisio- yleisön maksuista saatavan voiton suhteessa televisio- yleisöön mainonnan kohteena. Monissa tapauksissa laaja mainosyleisö saattaa antaa paremman tuoton kuin pieni katselusta maksava yleisö. Tästä huolimatta komitea katsoo, että urheilu- ja muiden huipputapahtu- mien lähettäminen on osa kansalaisten viestinnällistä peruspalvelua. ”TV ilman rajoja” -direktiivin nojalla jäsenvaltiot voivat nimetä urheilu- ja muita tärkeitä tapahtumia, joiden tv-katselun tulee olla ilmaista. (1) KOM(97) 356 lopull. , 16. 10. 1997. (2) KOM(97) 523 lopull. , 24. 10. 1997. C 214/86 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 H i n n o i t t e l u 7. 2. 11. Komitea yhtyy yleisesti ottaen vihreässä kir- jassa esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan markkina- voimat ja kilpailu huolehtivat matalasta hinnoittelusta, jota käytetään jalansijan saamiseksi markkinoilla. Sääntelyä saatetaan tarvita hinnoittelun avoimuuden varmistamiseksi, jos markkinat eivät sitä pysty takaa- maan. 7. 3. Kysymys 5 C Onko lähentymisen vuoksi muutettava taajuuksien myöntämistä ja hinnoittelua, ja miten olisi lähentymisen näkökulmasta suhtauduttava lopulliseen siirtymiseen analogisista digitaalisiin palveluihin ja tarvitaanko ana- logisista palveluista luopumiselle erityinen aikataulu? 7. 3. 1. Täydelliselle siirtymiselle analogisista digitaali- siin palveluihin tulisi asettaa määräaika. Koko yhteisön laajuinen 1992-tyyppinen määräaika olisi hyvä. 7. 4. Kysymys 5 D 7. 5. 2. Vammaisten kannalta tärkein käyttäjälaite on mikrotietokone. Mikrotietokoneita on jo mukautettu vammaiskäyttäjille sopiviksi. Tietokoneiden kehittyessä on varmasti mahdollista parantaa vammaisille käyttäjil- le tarkoitettuja käyttöliittymiä. 8. Kysymys 6 Lähentyminen ja yhteistä etua koskevien tavoitteiden turvaaminen 8. 1. Kysymys 6 A Tukeeko lähentymiskehitys niitä keinoja, joilla yhteistä etua koskevat tavoitteet saavutetaan televiestinnässä, tiedotusvälineissä ja tietotekniikassa vai asettaako se ne kyseenalaisiksi? 8. 1. 1. Televiestinnässä lähentymisilmiöllä ei ole vai- kutuksia, koska verkot ovat jo nyt riippumattomia palveluista, joskin sääntelyä tarvitaan edelleen varmista- maan, että kuluttajat voivat käyttää uusia palveluita. Tämä saavutetaan parhaiten varmistamalla laajakaista- verkkojen käyttömahdollisuus. Mitkä tavoitteet olisi asetettava standardoinnille lähen- tymiskehitystä ajatellen ja millainen pitäisi olla alueelli- sen ja kansainvälisen standardoinnin suhde? Lähentyminen tai pikemmin digitaalitekniikan 8. 1. 2. kehittyminen johtaa yleislähetystoiminnassa vertikaali- seen yhdentymiseen. Tämä muodostaa haasteen säänte- lylle. 7. 4. 1. Standardoinnin tulisi lähteä alan toimijoista itsestään, joskin tietyt standardit voivat olla julkisten elinten vaatimusten sanelemia. TSK on äskettäin antanut lausunnon standardoinnista (1). 7. 5. Kysymys 5 E Mitä mahdollisia lisätoimia tarvitaan varmistamaan, että kuluttajien ja vammaisten käyttäjien edut otetaan huomioon lähentymiskehityksessä? 7. 5. 1. Yleisesti ottaen kuluttajien etuja suojelevat jo nykyiset viestintää, televisiotoimintaa jne. koskevat lait ja asetukset. Internet muodostaa erityistapauksen sikäli, että sen avulla yksityishenkilöt voivat viestiä suhteellisen anonyymisti muiden henkilöiden tai ryhmien kanssa. TSK on antanut samaa aihepiiriä koskevia lausuntoja aiheista ”Toimintasuunnitelma Internetin käyttöturval- lisuuden parantamiseksi” (2) ja ”Alaikäisten ja ihmisar- von suojelu audiovisuaalisissa ja tietopalveluissa” (3). (1) EYVL C 89, 19. 3. 1997. (2) KOM(97) 582 lopull. , 26. 11. 1997. (3) KOM(97) 570 lopull. , 18. 11. 1997. 8. 1. 3. Tietotekniikka-alalla tärkein kysymys koskee epävirallisten mutta todellisten de facto -standardien ja palvelujen yhdistämisen valvontaa. Niinpä Microsoftin ja Sun Microsystemsin Java-ohjelmointikieltä koskeva kiista ja Microsoft Internet Explorer -selaimen niputta- minen Windows-käyttöjärjestelmän yhteyteen ovat mer- kittäviä kysymyksiä. Kilpailun ja innovaatioiden edistä- miseksi on oltava yleisesti saatavissa olevia standardeja ja käyttöliittymiä ja määräävässä asemassa olevien toimijoiden harjoittamaa, valintamahdollisuuksia ka- ventavaa niputusta on rajoitettava. Sama koskee myös Windows CE:tä. 8. 2. Kysymys 6 B Olisiko nämä tavoitteet yksilöitävä tarkemmin ja jos niistä johtuu suoranaisia velvoitteita, voisivatko entistä useammat toimijat ottaa vastuulleen nämä velvoitteet? 8. 2. 1. Yleislähetystoiminnassa ja tietotekniikan alalla olisi syytä määritellä tavoitteet selkeämmin ja asettaa erityisvelvoitteita. Kuten edellä jo mainittiin, yleishyö- dyllisten taloudellisten tavoitteiden täytyy koskea aika- naan laajakaistaverkkojen operaattoreita. Saattaisi olla ennenaikaista velvoittaa toimintaansa aloittavat verkot tarjoamaan laajakaistaliittymiä, mutta tämän on oltava pitkän aikavälin tavoitteena. 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/87 julkisen Yleislähetystoiminnassa 8. 2. 2. palvelun tehtävää ei välttämättä pystytä hoitamaan yleisluontei- sella kanavamallilla kanavien keskittyessä tiettyihin aihepiireihin. Muutokset suuntaan tai toiseen riippuvat monikanavaisesta ympäristöstä saaduista kokemuk- sista. 8. 2. 3. Yleislähetys- ja tietopalvelujen lisääntyminen ja maailmanlaajuistuminen nostaa väistämättä esiin sisältöä ja yleistä etua koskevia kysymyksiä. Kannanotto uuden järjestelyn puolesta tai sitä vastaan ei kuulu tässä lausunnossa käsiteltävään aihepiiriin. Komitea edellyttää saavansa antaa aikanaan lausuntonsa näistä kysymyksistä ja on antamassa siltä pyydettyä lausuntoa alaikäisten suojelusta. 9. Kysymys 7 Tuleva sääntelymalli 9. 1. Kysymys 7 A Edellyttääkö nykyinen kehitys televiestintää, yleislähe- tystoimintaa ja tietotekniikkaa koskevien sääntöjen soveltamistavan uudelleenarviointia? 9. 1. 1. TSK katsoo, että komission esittämät kysy- mykset ovat oikeat. Komitea on samaa mieltä siitä, että sääntelyn tulee perustua seuraaviin vihreässä kirjassa mainittuihin periaatteisiin: (i) ei sääntelyä sääntelyn vuoksi, (ii) sääntelyn tulee perustua yhtenäismarkkinoiden va- pauksiin, (iii) sääntelyn tulee kunnioittaa talouselämän realiteet- teja, (iv) sääntelyn tulee täyttää sosiaalista ja yleistä etua koskevat tavoitteet tehokkaasti ja taloudellisesti. Laajakaistaperusrakenteisiin perustuva kilpai- 9. 1. 2. lu on nykyistä tärkeämpi tekijä lähentyneillä markkinoil- la, ja tämän vuoksi lähentyminen tarjoaa mahdollisuu- den pohtia komission lähestymistapaa televiestinnän sääntelyyn sekä arvioida uudelleen, voidaanko yksinoi- keudet säilyttää muulloin kuin aivan poikkeuksellisissa olosuhteissa. Perinteiset telelaitokset haluavat aloittaa laajakaistapalvelujen tarjoamisen, jotka joutuvat kilpai- lemaan digitaalikaapelin, langattoman televiestinnän sekä maanpäällisten ja satelliittivälitteisten digitaali- yleislähetysten kanssa. 9. 2. Kysymys 7 B Tarjoavatko erilaisista televiestinnän, tiedotusvälinei- den toiminnan ja tietotekniikan näkökohdista vastaavat sääntelyviranomaiset tai ministeriöt toimivan rakenteen sääntelyn valvontaan lähentymistä ajatellen? 9. 2. 1. Lähentyneessä teollisuus- ja markkinaympäris- tössä, jossa poliittiset tavoitteet on määritelty, sääntely- tehtävien jakaminen ministeriöiden tai valtiollisten sääntelyviranomaisten kesken todennäköisesti haittaa niin vanhojen kuin uusienkin palvelujen toimittamista kuluttajille. Jos sääntelyä tarvitaan, valvonnan ja sääntöjen noudattamisen tulisi perustua sääntelyn ta- voitteisiin eikä säänneltävään toimintatyyppiin. Säänte- lyn tulisi toimia pikemminkin virikkeenä kuin tehokkuu- den ja taloudellisen edistyksen esteenä. 9. 2. 2. Tämän vuoksi olisi hyvä, että verkoilla olisi yksi tai yhteinen sääntelyelin. Tämä ei kuitenkaan päde lähetysten sisältöön. 9. 3. Kysymys 7 C Edellyttääkö lähentyminen kansallisen ja kansainvälisen tason sekä yhteisön tason sääntelyvelvollisuuksien uudelleenarviointia ja jos edellyttää, mitä aloja se koskee? riittävätkö kilpai- 9. 3. 1. On tarpeen arvioida, lusäännöt tulevaisuuden lähentyneen toimintaym- päristön sääntelyyn. Kun lähentyminen on digitaalitek- niikan avulla poistanut asianomaisilla aloilla monia sääntelyn syitä (kuten taajuuksien ja verkkokapasiteetin niukkuuden sekä teollisuus- ja markkinarakenteet), kilpailusäännöt saattavat riittää. Lisäksi EY:n kilpai- lusäännöt saattavat tarjota sopivamman sääntelyväli- neen kuin yhdenmukaiseen valvontaan perustuva lähen- tyneiden alojen sääntely Euroopan tasolla. 9. 3. 2. riaatetta tulee soveltaa yhteisön koko lainsäädäntöön. Komitea on samaa mieltä siitä, että läheisyyspe- 10. Kysymys 8 Lähentymiseen liittyvät kansainväliset näkökohdat 10. 1. Kysymys 8 A Edellyttääkö lähentyminen lisätoimia kansainvälisellä tasolla? 10. 1. 1. Yhdysvaltain hallitus julkaisi äskettäin ”vih- reän kirjan” Internetin teknisestä hallinnoimisesta. Tätä silmällä pitäen komission tulisi komitean mielestä nou- C 214/88 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 dattaa kansainvälisen yhteistyön tehostamisesta äsket- täin antamassaan tiedonannossa hahmottelemaansa po- litiikkaa. Nämä ovat keskeisen tärkeitä kysymyksiä, ja TSK kehottaa komissiota jatkamaan tämän aloitteen ajamista. 10. 1. 2. Lähentyminen edellyttää WTO:n ja muiden kansainvälisten elinten jatkuvaa tukea, jotta uusille ja lähentyneille palveluille taataan perusrakenteiden vapaa käyttömahdollisuus. 11. 1. 4. P e r i a a t e 3 Pyrkimyksen selkeään ja ennakoitavissa olevaan kehyk- seen olisi ohjattava sääntelypäätöksiä. Komitea kannattaa tätä periaatetta. Erityisen tärkeää on, että perusrakenteet ja sisältö erotetaan selvästi toisistaan. 10. 2. Kysymys 8 B 11. 1. 5. P e r i a a t e 4 Mitä mahdollisia lisätoimia tarvitaan muiden maiden, erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maiden, kannustami- seksi luomaan sellaiset olosuhteet, joissa nykyistä kehi- tystä voidaan hyödyntää? 10. 2. 1. Jäsenyyden ja jäsenyysneuvottelujen ehtona on, että Keski- ja Itä-Euroopan maat mukautuvat EU:ssa harjoitettavaan sääntelyyn mahdollisimman nopeasti. Komitea kannattaa tällaista toimintatapaa varsinkin perusrakenneverkkojen osalta. 11. Kysymys 9 Lähentymistä koskevat periaatteet ja mahdolliset lähes- tymistavat 11. 1. Kysymys 9 A Miten lähentyminen vaikuttaa niihin periaatteisiin, joita tulevaisuudessa sovelletaan televiestintään, tiedotusväli- neisiin ja tietotekniikkaan? Olisiko kyseisiä periaatteita muutettava lähentymisen vuoksi? 11. 1. 1. Vihreässä kirjassa esitetään viisi periaatetta: 11. 1. 2. P e r i a a t e 1 Täydellisen osallistumisen varmistaminen lähentyvillä aloilla. Komitea katsoo, että ratkaiseva tekijä tämän periaatteen toteutumisessa on laajakaistapalveluiden yleinen käyttö- mahdollisuus. 11. 1. 6. P e r i a a t e 5 Riippumattomat ja tehokkaat sääntelijät ovat lähenty- misessä keskeisessä asemassa. Komitea kannattaa erityisesti ehdotusta sääntelyn riip- pumattomuudesta. 11. 2. Kysymys 9 B Jos lähentyminen edellyttää nykyisten sääntelytapojen muuttamista, pitäisikö: (i) pyrkiä kehittämään ja tarvittaessa laajentamaan nykyisiä järjestelmiä uusien luomisen sijaan, (ii) luoda uusi järjestelmä lukuisille online- ja vuorovai- kutteisille palveluille perinteiseen televiestintään ja yleislähetystoimintaan tällä hetkellä sovellettavien kehysten rinnalle, vai Sääntely olisi rajoitettava selkeästi määriteltyjen tavoit- teiden saavuttamisen kannalta aivan välttämättö- mimpään. (iii) pyrkiä luomaan kokonaisvaltainen kehys saman sääntelyjärjestelmän soveltamiseksi kaikilla kol- mella alalla? Komitea kannattaa erityisesti lausumaa, jonka mukaan kaikki luotavat säännöt tulisi suunnitella niin, että niillä saavutetaan selvästi määritellyt tavoitteet suhteellisuus- periaatetta noudattaen. 11. 1. 3. P e r i a a t e 2 Tulevan sääntelyn olisi vastattava käyttäjien tarpeita. Komitea pitää laajakaistaliittymiä, helppokäyttöisyyttä, hinnoittelun avoimuutta ja saatavilla olevien sisältöpal- velujen valikoimaa tärkeinä kysymyksinä. 11. 2. 1. Komitea katsoo, että uusien lähentyvien alo- jen sääntelykehystä koskevan lähestymistavan tulisi yhdistää tasapainoisessa suhteessa varovaisuus ja inno- vaatio. Tulisi välttää uutta vapauttamis- tai sääntelykier- rosta. Televiestintään sekä audiovisuaali- ja yleislähetys- toimintaan nykyisin sovellettavat säännöt voitaisiin säilyttää, milloin tämä on tarkoituksenmukaista, ja tulkitsemalla niitä sopivasti ja yhdenmukaisesti ne mu- kautettaisiin muuttuvaan teknologia- ja toimialaym- päristöön. Tällaiset palvelut tulisi määritellä pikemmin markkinoiden näkemysten kuin perinteisten sääntely- mallien mukaan. Nykyinen vertikaalinen sääntely voitai- siin asianmukaisesti mukauttaa ja liittää asteittain uu- teen ympäristöön. Komitea katsoo, että uusien sääntöjen 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/89 käyttöönoton ja nykyisen sääntely-ympäristön mukaut- tamisen tulisi tapahtua markkinoilla tapahtuvien muu- tosten tahdissa. Näin taattaisiin parhaiten, että edellä esitetyt sääntelyperiaatteet otetaan huomioon. 11. 2. 2. Komitea vastustaa toista lähestymistapaa ja kannattaa ensimmäisen ja kolmannen vaihtoehdon yh- distelmää sikäli kuin se on toteuttamiskelpoinen pitkällä aikavälillä. Aivan lähitulevaisuudessa sääntelyn tulee perustua nykyisiin periaatteisiin, mutta kilpailun lisään- tyessä sääntely voi keventyä. Kun uudet perusrakenteet ja palvelut ovat vakiintuneet ja käyttäjien uudet mielty- mykset tunnetaan, koko sääntelyjärjestelmää voidaan tarkastella uudelleen. Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Seuraava muutosehdotus, joka sai taakseen yli neljänneksen äänistä, hylättiin käsittelyssä. Kohta 7. 2. 10 Korvataan toisen virkkeen jälkeen tuleva teksti seuraavasti: ”Komitea kuitenkin katsoo, että suurten kaupallisten urheilutapahtumien ja muiden julkisten tapahtumien televisiointi on osa yleisöviestintää. Kun on kyse julkisessa omistuksessa olevasta yleisradiona tai lähes tällä tavoin toimivasta valtakunnallisesta televisiokanavasta, josta yleisön on maksettava käyttömaksu, on tällä myös oikeus vaatia kanavalta sellaisten suurten urheilutapahtumien televisiointia, joihin omat maanmiehet osallistuvat. Yksinoikeutta ei tälle kanavalle kuitenkaan välttämättä ole mahdollista vaatia. ” Kohta 7. 2. 11 Korvataan seuraavasti: ”Eräs kaupallisuuteen liittyvistä kysymyksistä on, että koska hyvät katselumahdollisuudet auttavat maksullisten TV-lupien myyntiä, televisiointioikeudet ovat jollekin TV-yhtiölle arvokkaammat kuin toiselle. Ajan mittaan urheilutapahtumien järjestäjien on löydettävä tasapaino tapahtumien katselemisesta televisiokatsojille aiheutuvien maksujen merkityksen ja mainostajien kohteena olevien katsojien roolin välillä. Monissa tapauksissa saattaa olla arvokkaampaa saavuttaa laaja kohdeyleisö mainonnalle kuin saada vähäinen määrä maksavia katsojia. ” Nykyinen kohta 7. 2. 11 saa numeron 7. 2. 12. Perustelu Kohdassa 7. 2. 10 todetaan, että urheilun tiedotusvälineissä esittämiseen liittyvä ”ainoa ongelma” on kaupallinen, jonka jälkeen asiaa kuvaillaan. Näin ei ole asian laita. Ihmisten oikeus seurata suuria urheilu- (ja muitakin) tapahtumia valtakunnallisten julkisten ja maksullisten TV-kanaviensa välityksellä on keskeinen kaikkialla, missä tällaiset kanavat toimivatkin. Kohta 7. 2. 10 on kirjoitettu uudenlaiseen muotoon asian valaisemiseksi ja korostamiseksi. Merkitykseltään vähäisempi kaupallinen kysymys on siirretty kohtaan 7. 2. 11. Vanha kohta 7. 2. 11 on numeroitu uudelleen ja se on nyt kohta 7. 2. 12. A¨ änestyksen tulos Jaa-ääniä: 42, ei-ääniä: 45, tyhjiä: 12


title: QUESTION ECRITE no 1343/98 de José SALAFRANCA SÁNCHEZ-NEYRA à la Commission. Loi Helms-Burton

eurovoc_concepts:
EU relations
United States
extra-territoriality
international law
ministerial meeting

formats: html pdf print

text: 11. 12. 98 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 386/115 (98/C 386/156) QUESTION (cid:201)CRITE E-1334/98 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (29 avril 1998) Objet: Rapport final concernant l(cid:146)Øvaluation internationale du combustible M. OX (cid:192) la lumiŁre des conclusions du rapport final de l(cid:146)Øvaluation internationale relative au combustible M. OX («Comprehensive social impact assessment of M. OX in light water reactors»), la Commission pourrait-elle prØciser les mesures qui devront Œtre prises pour tenir compte de ces conclusions? RØponse donnØe par M. Papoutsis au nom de la Commission (24 juin 1998) La Commission a pris note du rapport publiØ en novembre 1997 par une organisation non gouvernementale (ONG) auquel l(cid:146)Honorable Parlementaire semble se rØfØrer. Les Øvaluations prØsentØes dans ce rapport diffŁrent de celles des experts du G8. Quelles que soient les considØrations que la Commission pourrait faire (cid:224) leur propos, il convient de rappeler que la dØcision du recours › ou non › au combustible (cid:224) oxydes mixtes (MOX) relŁve de chacun des (cid:201)tats membres ayant recours (cid:224) la production Ølectro-nuclØaire. Il appartient donc (cid:224) ces (cid:201)tats membres d(cid:146)apprØcier les consØquences Øventuelles d(cid:146)un tel choix. (98/C 386/157) QUESTION (cid:201)CRITE E-1343/98 posØe par JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE) (cid:224) la Commission (29 avril 1998) Objet: Loi Helms-Burton En liaison avec la rØponse re(cid:231)ue le 13 mars dernier de la part de M. Brittan, au nom de la Commission europØenne (E-0236/98 (1)), sur les nØgociations engagØes entre la CommunautØ et les (cid:201)tats-Unis relativement (cid:224) la loi Helms- Burton, entre autres thŁmes, la Commission pourrait-elle Œtre un peu plus explicite et indiquer la date et le niveau des rØunions prØparatoires (cid:224) la rØunion ministØrielle du 15 janvier dernier? La Commission pourrait-elle prØciser le calendrier prØvu pour les prochaines nØgociations et rØunions relatives (cid:224) cette question concernant la CommunautØ et les (cid:201)tats-Unis? Compte tenu de certaines dØclarations rØcentes de M. Brittan, selon lesquelles ces nØgociations se trouveraient (cid:224) mi-parcours et qu(cid:146)il n(cid:146)existerait aucun dØlai-butoir pour rØsoudre cette question, la Commission pourrait-elle fournir le dØtail des points ayant fait l(cid:146)objet d(cid:146)un accord ainsi que de ceux encore marquØs par des divergences? Bien qu(cid:146)aucune date limite n(cid:146)ait ØtØ fixØe pour la cl(cid:244)ture de ces nØgociations, jusqu(cid:146)(cid:224) quand la Commission estime-t-elle que la situation actuelle peut perdurer? (1) JO C 323 du 21. 10. 1998, p. 29. (98/C 386/158) QUESTION (cid:201)CRITE E-1344/98 posØe par JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE) (cid:224) la Commission Objet: Loi Helms-Burton et relations avec les (cid:201)tats-Unis (29 avril 1998) Compte tenu de la dØcision adoptØe rØcemment par l(cid:146)administration des (cid:201)tats-Unis tendant (cid:224) limiter partiellement les restrictions concernant les visites et l(cid:146)envoi d(cid:146)aide humanitaire et de fonds (cid:224) Cuba, la Commission estime-t- elle que cette dØcision a pu Œtre influencØe par les positions adoptØes par l(cid:146)Union europØenne au cours des nØgociations sur la loi Helms-Burton? Ce thŁme a-t-il ØtØ ØvoquØ lors de la rØunion ministØrielle du 15 janvier dernier?


title: Regulamento (CE) nº 911/98 da Comissão de 29 de Abril de 1998 que fixa as restituições à exportação de azeite

eurovoc_concepts:
export refund
olive oil

formats: pdf print

text: L 128/28 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 4. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 911/98 DA COMISSÃO de 29 de Abril de 1998 que fixa as restituições à exportação de azeite A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento nº 136/66/CEE do Conselho, de 22 de Setembro de 1966, que estabelece uma organização comum de mercado no sector das maté- rias gordas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1581/96 (2), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 3º, Considerando que, nos termos do artigo 3º do Regula- mento nº 136/66/CEE, quando o preço na Comunidade for superior às cotações mundiais, a diferença entre esses preços pode ser coberta por uma restituição à exportação de azeite para países terceiros; Considerando que as modalidades relativas à fixação e concessão da restituição à exportação de azeite se determi- naram no Regulamento (CEE) nº 616/72 da Comissão (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CEE) nº 2962/77 (4); Considerando que, nos termos do nº 3 do artigo 3º do Regulamento nº 136/66/CEE, a restituição deve ser a mesma em relação a toda a Comunidade; Considerando que, nos termos do nº 4 do artigo 3º do Regulamento nº 136/66/CEE, a restituição para o azeite deve ser fixada tendo em consideração a situação e as perspectivas de evolução, no mercado da Comunidade, dos preços do azeite e das disponibilidades, bem como os preços do azeite no mercado mundial; que, todavia, no caso de a situação do mercado mundial não permitir determinar as cotações mais favoráveis do azeite, pode ter-se em consideração o preço, nesse mercado, dos prin- cipais óleos vegetais concorrenciais e a diferença verifi- cada, durante um período representativo, entre esse preço e o do azeite; que o montante da restituição não pode ser superior à diferença existente entre o preço do azeite na Comunidade e o preço do azeite no mercado mundial, ajustado, quando for caso disso, de modo a ter em conta os custos de exportação dos produtos neste último mercado; Considerando que, nos termos do nº 3, terceiro parágrafo da alínea b), do artigo 3º do Regulamento nº 136/66/CEE, pode ser decidido que a restituição seja fixada por concurso; que o concurso incide sobre o montante da restituição e pode ser limitado a determinados países de destino, bem como a determinadas quantidades, quali- dades e formas de apresentação; Considerando que, em conformidade com o nº 3, segundo parágrafo do artigo 3º do Regulamento nº 136/ /66/CEE, as restituições relativas ao azeite podem ser fixadas em níveis diferentes consoante o destino quando a situação do mercado mundial ou as exigências específicas de certos mercados o exigem; Considerando que as restituições devem ser fixadas pelo menos uma vez por mês; que, em caso de necessidade, podem ser alteradas no intervalo; Considerando que a aplicação dessas modalidades à situação actual dos mercados no sector do azeite, nomea- damente ao preço desse produto na Comunidade e nos mercados dos países terceiros, leva a que se fixe a resti- tuição nos montantes constantes do anexo; Considerando que as taxas representativas de mercado, definidas no artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 3813/92 do Conselho (5), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 150/95 (6), são utilizadas para converter o montante expresso em moedas dos países terceiros e estão na base de determinação das taxas de conversão agrícolas das moedas dos Estados-membros; que as regras de aplicação e determinação relativas a essas conversões foram estabelecidas no Regulamento (CEE) nº 1068/93 da Comissão (7), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1482/96 (8); Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão das Matérias Gordas, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º As restituições à exportação dos produtos referidos no nº 2, alínea c), do artigo 1º do Regulamento nº 136/66/CEE são fixadas nos montantes constantes do anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 30 de Abril de 1998. (1) JO 172 de 30. 9. 1966, p. 3025/66. (2) JO L 206 de 16. 8. 1996, p. 11. (3) JO L 78 de 31. 3. 1972, p. 1. (4) JO L 348 de 30. 12. 1977, p. 53. (5) JO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (6) JO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. (7) JO L 108 de 1. 5. 1993, p. 106. (8) JO L 188 de 27. 7. 1996, p. 22. 30. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 128/29 O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 29 de Abril de 1998. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão ANEXO do regulamento da Comissão, de 29 de Abril de 1998, que fixa as restituições à exportação de azeite (Em ECU/100 kg) Código do produto Montante da restituição (1) 1509 10 90 9100 1509 10 90 9900 1509 90 00 9100 1509 90 00 9900 1510 00 90 9100 1510 00 90 9900 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 (1) Para os destinos referidos no artigo 34º do Regulamento (CEE) nº 3665/87 da Comissão (JO L 351 de 14. 12. 1987, p. 1) alterado bem como para as exportações para os países terceiros. NB: Os códigos dos produtos, incluindo as remissões em pé-de-página, são definidos no Regulamento (CEE) nº 3846/87 da Comissão, alterado


title: WRITTEN QUESTION No. 1292/98 by Patricia McKENNA to the Commission. Grant assistance to Coillte, the Irish semi- state forestry company

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU aid
EU financing
Ireland
afforestation
collectivism
forestry holding
forestry policy

text: C 96/4 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 4. 1999 komission raportti 15 metrin pituisista linja-autoista vahvistettaneen l(cid:228)hitulevaisuudessa, ja se toimitetaan sen j(cid:228)lkeen neuvostolle ja parlamentille. (1) EYVL L 235, 17. 9. 1996, s. 59. (1999/C 96/005) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1292/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Irlannin puolivaltiollisen mets(cid:228)yhti(cid:246)n Coillten tuet Viime vuonna Euroopan komissio toimitti ministerineuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomuksen EU:n taloudellisesta tuesta mets(cid:228)nhoidollisille toimille Irlannissa. Kertomuksessa keskityttiin Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) my(cid:246)nt(cid:228)mi(cid:228) tukia koskevan asetuksen N:o 2080/92 soveltamiseen. T(cid:228)ss(cid:228) asetuksessa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) sen perusteella my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t tuet olisi etusijassa jaettava p(cid:228)(cid:228)toimisille maanviljelij(cid:246)ille. Irlannin kansallinen parlamentti, DÆil Eireann, sai (cid:228)skett(cid:228)in tietoonsa, ett(cid:228) puolivaltiollinen mets(cid:228)yhti(cid:246) Coillte on saanut tukia t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman perusteella. N(cid:228)iden tukien avulla Coillte kykeni toteuttamaan istutuksia 6 125 hehtaarille vuonna 1993, 5 355 hehtaarille vuonna 1994, 5 155 hehtaarille vuonna 1995, 3 658 hehtaarille vuonna 1996 ja 2 773 hehtaarille viime vuonna. Asetuksessa ei ole m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228) puolivaltiollisten yhti(cid:246)iden taloudellisesta avustamisesta. Kun otetaan huomioon, ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) asiaa ei k(cid:228)sitelty komission viimevuotisessa kertomuksessa, voiko komissio varmistaa, ett(cid:228) asiaa tutkitaan nyt? Uskooko se, ett(cid:228) varojen k(cid:228)ytt(cid:228)minen Coillten avustamiseen Irlannissa on ristiriidassa asetuksen N:o 2080/92 kanssa? Komission j(cid:228)senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. kes(cid:228)kuuta 1998) Kysyj(cid:228)n mukaan asetuksessa (ETY) 2080/92 ei s(cid:228)(cid:228)det(cid:228) puolivaltiollisille yhti(cid:246)ille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) taloudellisesta tuesta. Mainitun asetuksen 2 artiklassa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n kuitenkin, ett(cid:228) (cid:148)tukia voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) kaikille luonnollisille henkil(cid:246)ille tai oikeushenkil(cid:246)ille, jotka metsitt(cid:228)v(cid:228)t maatalousmaata(cid:148). Kyseisen asetuksen mukaisia tuen saajia voivat siten olla sek(cid:228) yksityiset yritykset ett(cid:228) julkiset laitokset. Se, ett(cid:228) etusijalle asetetaan maanviljelij(cid:246)iden suorittamat metsitystoimet, ilmenee kyseiselle ryhm(cid:228)lle my(cid:246)nnet- t(cid:228)vien palkkioiden tasossa, joka on korkeampi kuin muille ryhmille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) tuki. Komissio ei aio tarkastella puolivaltiollisten yhti(cid:246)iden suorittamia metsitystoimia asetuksen (ETY) 2080/92 soveltamisen kannalta, koska kyseisten yhti(cid:246)iden suorittamat metsitystoimet eiv(cid:228)t ole ristiriidassa mainitun asetuksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten kanssa. (1999/C 96/006) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1302/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Francesco Baldarelli (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Alitalian Santiago de Chileen suuntautuvien suorien lentojen lakkauttaminen Chiless(cid:228) asuvat italialaiset ovat kertoneet, ett(cid:228) Italian valtiollinen lentoyhti(cid:246) Alitalia lopettaa viikottaiset suorat lentonsa Santiago de Chileen ensi vuoden maaliskuun 31. p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) l(cid:228)htien. Alitalia tulee lent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ainoastaan Buenos Airesiin ja jatkoyhteyden Santiagoon hoitaa LAN Chile lentoyhti(cid:246)iden tekem(cid:228)n keskin(cid:228)isen sopimuksen mukaisesti