title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyntyyppisten jätteiden toimittamiseen tiettyihin OECD:n ulkopuolisiin maihin sovellettavien yhteisten sääntöjen ja menettelyjen käyttöönotosta"

eurovoc_concepts:
environmental law
export of waste
export restriction
waste recycling

text: C 214/74 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 kuntaelämän eri tahoja ja edunvalvojia tuleekin kuulla ennen täytäntöönpanoa. 3. 4. Komitea panee merkille, ettei yhtäkään maini- tuista luokituksen saaneista aineista myydä kuluttajille. Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyn- tyyppisten jätteiden toimittamiseen tiettyihin OECD:n ulkopuolisiin maihin sovellettavien yhteisten sääntöjen ja menettelyjen käyttöönotosta” (98/C 214/21) Neuvosto päätti 31. maaliskuuta 1998 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 130 s artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) José Ignacio Gafo Ferna´ndezin yleisesittelijäksi ja hyväksyi seuraavan lausunnon äänin 74 puolesta, 1 vastaan. 1. Johdanto Asetusehdotus on tehty vuonna 1994, ja TSK:ta 1. 1. kuullaan Euroopan komission laajennettua alun perin esittämäänsä oikeusperustaa käsittämään 113 artiklan (asetuksen alkuperäinen oikeusperusta) lisäksi myös 130 s artiklan. 1. 2. Asetuksen esittämisestä on kulunut aikaa, mikä osoittaa hyväksymisen olevan hankalaa. Tämä merkit- see myös sitä, että asetuksen esittämisen perusteena olevat olosuhteet ovat huomattavasti muuttuneet. asetusehdotuksesta 1. 3. Talous- ja sosiaalikomitealla on ollut tilaisuus lausua mielipiteensä (1) (ETY) N:o 259/93, jolla pyrittiin valmistelemaan yhteistä kan- taa nk. ”oranssilla” ja ”punaisella” listalla olevien jätteiden toimittamiskieltoa OECD:n (2) ulkopuolisiin maihin koskevan Baselin yleissopimuksen muuttami- seen. TSK:n tuolloin esittämät huomiot varsinkin tar- (1) EYVL C 18, 22. 1. 1996. (2) Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö. peesta tehdä ero jätteiden ja vaarallisten jätteiden välillä ja sallia vihreällä listalla olevien jätteiden valvottu vienti ovat yhä kaikilta osin voimassa. 1. 4. Niinpä TSK ilmaisee mielipiteensä vain sellaisista nyt tarkasteltavana olevan asetuksen näkökohdista, joita asetuksessa (ETY) N:o 259/93 ei ole mainittu. 2. Yleistä 2. 1. Ryhtymättä keskustelemaan lainopillisesti sopi- vasta oikeusperustasta tämän tai samantapaisten tule- vien asetusten antamiseksi, komitea katsoo, että asetus- ehdotuksen pääasiallinen oikeusperusta on 113 artikla, joskin komitean käsityksen mukaan myös 130 s artikla on aiheellista mainita asetuksen täydentävänä oikeus- perustana. Tämä korostaisi ympäristöulottuvuutta, joka on ehdotuksen perimmäinen tarkoitus vastapainona jätteidenkuljetuksen puhtaasti kaupallisille näkökohdil- le. Näin muut yhteisön toimielimet kuten Euroopan parlamentti ja TSK saataisiin mukaan keskusteluun, parantamaan ehdotusta ja lopulta hyväksymään sen. 2. 2. Komitean näkemyksen mukaan kierrätettävien ja hyötykäyttöön tarkoitettujen jätteiden potentiaaliset vastaanottajamaat voivat itse päättää, hyväksyvätkö vai torjuvatko ne suoranaisesti ”vihreiksi” luokiteltujen 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/75 jätteiden siirtämisen maahansa, eikä pyyntöön vastaa- matta jättämistä saa eikä tule missään tapauksessa tulkita hiljaiseksi suostumukseksi jätteiden siirtoon. 2. 3. Niinpä komitea katsoo, että ennen kuin jäsen- valtion tulliviranomaiset antavat luvan ”vihreällä” listal- la olevien jätteiden vientiin OECD-alueen ulkopuolelle, on varmistettava, hyväksyvätkö vastaanottajamaan ym- päristö- ja tulliviranomaiset viennin virallisesti, ja yh- teisön potentiaalisen viejän on valvottava ja perusteltava asianmukaisesti kohdemaan vastaanottavan laitoksen Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. kapasiteettia käsitellä, kierrättää ja hyötykäyttää vien- nin kohteena oleva jäte. Vastaanottajamaan viranomais- ten on tarvittaessa vahvistettava kyseinen kapasiteetti ennen lopullisen tuontiluvan myöntämistä. Komitea yhtyy lisäksi Euroopan parlamentin 2. 4. esitykseen, jonka mukaan tietyt jätteet ja erityisesti tekstiilijätteet, joita on jalostettu tai käsitelty asianmu- kaisesti, eivät enää olisikaan jätteitä, vaan kuuluisivat tuotteiden tavanomaisten säännösten piiriin. liikkuvuuden vapaan Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Tacis – EU:n teknisen avun ohjelma Itsenäisten valtioiden yhteisölle ja Mongolialle” (98/C 214/22) Talous- ja sosiaalikomitea päätti täysistunnossaan 10. heinäkuuta 1997 lausunto aiheesta ”Tacis – EU:n teknisen avun ohjelma Itsenäisten valtioiden yhteisölle ja Mongolialle”. Täysistunnossaan 29. –30. lokakuuta 1997 komitea päätti tiedonannon sijaan valmistella lausunnon työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Asian valmistelusta vastannut ulkosuhteiden, kauppapolitiikan ja kehitysyhteistyön jaosto antoi lausuntonsa 15. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli Filip Hamro-Drotz. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 90 puolesta, 1 vastaan ja 1 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto ”Tacis” on lyhenne sanoista ”Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States”, ja se on EU:n teknisen avun ohjelma Itä- ja Kaakkois-Euroopan uusille itsenäisille valtioille sekä Mongolialle. Kaksitoista uutta itsenäistä valtiota ovat Venäjän fede- raatio, Ukraina, Kazakstan, Valko-Venäjä, Uzbekistan, Azerbaidzan, Georgia, Armenia, Moldova, Kirgisia, Turkmenistan ja Tadzikistan. Mongolia on kuulunut ohjelman piiriin vuodesta 1993. Kolme Baltian maata otettiin ohjelmaan mukaan vuonna 1991, mutta vuodesta 1992 ne ovat kuuluneet Phare-ohjelman piiriin. Euroopan yhdentyminen on keskeisellä sijalla talous- ja sosiaalikomitean toiminnassa ja se on aiemmin antanut EU:n ja Venäjän sekä muiden uusien itsenäisten valtioi- den välisiä suhteita koskevia lausuntoja ja tiedonantoja, jotka on otettu huomioon tässä lausunnossa ilman suoria viittauksia. Lausunnon liitteessä A on esitetty ydintietoa Tacis- ohjelmasta ja sen tilanteesta. 2. Päätelmät Talous- ja sosiaalikomitea on tämän lausunnon valmis- tiedustellut Tacis- telun aikana mm. kirjallisesti


title: WRITTEN QUESTION No. 1170/98 by Graham WATSON to the Commission. General aviation

eurovoc_concepts:
air quality
air transport
airport
civil aviation
noise
transport infrastructure

formats: html pdf print

text: C 402/86 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 12. 98 (98/C 402/109) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1170/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Yleisilmailulentokoneet Koska yleisilmailun k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n sopivien lentokenttien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on v(cid:228)henem(cid:228)ss(cid:228), voisiko komissio tehd(cid:228) toteutetta- vuustutkimuksen satelliittilentokentist(cid:228), joita EU:hun voitaisiin rakentaa, jotta voitaisiin vastata yleisilmailun jatkuvaan kysynt(cid:228)(cid:228)n ja kasvuun? Komission j(cid:228)senen Neil Kinnockin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1168/98 ja E-1170/98 (10. kes(cid:228)kuuta 1998) Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ei k(cid:228)sitell(cid:228) yleisilmailun edellytyksi(cid:228) lentoasemilla, ja siksi kansalliset ja paikalliset viranomaiset voivat niiden osalta ryhty(cid:228) sopiviksi katsomiinsa toimenpiteisiin. Komissio ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) yleisilmai- luun ja sen k(cid:228)ytt(cid:228)miin lentokenttiin kohdistuvat paineet, mutta se katsoo, ett(cid:228) asiaan puuttuminen t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa ei olisi toissijaisuusperiaatteen mukaista. Vaikka komissio ei aio tehd(cid:228) toteutettavuustutkimuksia satelliittilentokenttien j(cid:228)rjest(cid:228)misest(cid:228) yleisilmailua varten, se on s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti yhteydess(cid:228) liikennelentosektoriin varmistaakseen, ett(cid:228) toimialan (cid:228)(cid:228)nt(cid:228) kuullaan ja ett(cid:228) sen edut otetaan huomioon. (98/C 402/110) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1169/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Yleisilmailulentokoneet Yhten(cid:228)ismarkkinoille koituu huomattavaa taloudellista hy(cid:246)ty(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) v(cid:228)est(cid:246)keskuksissa on oma liikelentoja hoitava lentokentt(cid:228). Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) kannustaakseen ja helpottaakseen uusien satelliittilentokenttien rakenta- mista erityisesti Isossa-Britanniassa, jossa on 143 toimiluvan saanutta lentokentt(cid:228)(cid:228) verrattuna Ranskan nelin- kertaiseen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n? Komission j(cid:228)senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (18. kes(cid:228)kuuta 1998) Komissio on tietoinen yleisilmailun lentoasemien tarjoamista taloudellisista mahdollisuuksista, joita ovat muun muassa helppop(cid:228)(cid:228)syisyys, ty(cid:246)llisyys ja tulevien lent(cid:228)jien peruskoulutus. Yleisilmailun lentoasemien kehitt(cid:228)- mistoimet kuuluvat kuitenkin kansallisille ja paikallisille viranomaisille, jotka voivat parhaiten arvioida kyseisten j(cid:228)rjestelyjen tarpeen ja vaikutukset


title: QUESTION ECRITE no 1336/98 de Glyn FORD à la Commission. Opposition à l'extension des centrales nucléaires en Lituanie

eurovoc_concepts:
EBRD
EU financing
Lithuania
nuclear policy
nuclear power station
nuclear safety

text: C 13/28 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 1. 1999 (1999/C 13/038) QUESTION (cid:201)CRITE E-1336/98 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (29 avril 1998) Objet: Opposition (cid:224) l(cid:146)extension des centrales nuclØaires en Lituanie La Commission pourrait-elle indiquer si des financements sont accordØs (cid:224) la Lituanie pour dØvelopper l(cid:146)Ønergie nuclØaire et le montant Øventuel des crØdits consacrØs (cid:224) l(cid:146)Øtude d(cid:146)autres types de combustibles? RØponse donnØe par M. Van den Broek au nom de la Commission (2 juin 1998) La Commission informe l(cid:146)Honorable Parlementaire qu(cid:146)aucun financement communautaire n(cid:146)est accordØ (cid:224) la Lituanie pour dØvelopper l(cid:146)Ønergie nuclØaire, ni d(cid:146)ailleurs pour l(cid:146)Øtude d(cid:146)autres types de combustibles. L(cid:146)assistance fournie dans le secteur nuclØaire, soit directement par la CommunautØ, soit par le biais du compte de sßretØ nuclØaire de la Banque europØenne pour la reconstruction et le dØveloppement (BERD), vise (cid:224) amØliorer la sØcuritØ de la centrale nuclØaire existante d(cid:146)Ignalina. (1999/C 13/039) QUESTION (cid:201)CRITE E-1345/98 posØe par Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) et Alonso Puerta (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (29 avril 1998) Objet: Indices d(cid:146)une utilisation inappropriØe de crØdits europØens en liaison avec le «Parque Lineal» de Madrid (Espagne) Le «Parque Lineal del Manzanares» (Madrid) fait l(cid:146)objet, depuis 1985, de diverses actions engagØes par la mairie de Madrid qui a voulu installer sur ce terrain vague un parc aquatique, opØration qui a laissØ derriŁre elle une Ønorme montagne de dØchets, qui devait servir de base au parc aquatique, et qui dØsormais bouche l(cid:146)horizon des riverains et provoque des nuisances olfactives. Les organismes riverains ont menØ une action de dØfense du site en tant que parc «ruralisØ» oø implanter des expØriences d(cid:146)Øconomie sociale dans une zone en dØclin, affectØe par de graves problŁmes sociaux, et, au terme de maintes dØmarches, ont obtenu que la mairie de Madrid demande des crØdits au titre du Fonds de cohØsion pour la rØinsertion de la zone dans le plan d(cid:146)assainissement global. Les riverains sont inquiets (cid:224) la suite d(cid:146)une intervention du gouvernement autonome qui entendrait privatiser le parc et le dØmembrer en parcelles qui seraient proposØes (cid:224) des entreprises (cid:224) but lucratif. Il est suspectØ que ces pratiques spØculatives ont pour arriŁre-plan l(cid:146)octroi d(cid:146)un important concours financier de l(cid:146)Union europØenne qui serait dŁs lors orientØ vers d(cid:146)autres projets. En outre, les autoritØs entendent rØaliser une opØration consensuelle (cid:224) laquelle ne participent ni les organisations de riverains ni les organisations Øcologistes. De mŒme, les dispositions du Livre vert de l(cid:146)Union europØenne sur l(cid:146)environnement urbain sont bafouØes pour ce qui est de la participation des personnes concernØes (cid:224) l(cid:146)opØration projetØe. 1. La Commission est-elle informØe de cette situation? 2. Quelles mesures la Commission peut-elle prendre afin de garantir l(cid:146)application, par les autoritØs espagnoles, de la lØgislation communautaire en matiŁre d(cid:146)environnement et, plus prØcisØment, de la directive 85/337/CEE (1) concernant l(cid:146)Øvaluation des incidences de certains projets publics et privØs sur l(cid:146)environnement? 3. La Commission peut-elle indiquer si ce projet bØnØficie des interventions structurelles de l(cid:146)Union europØenne? Peut-elle prØciser si le «Parque Lineal» a bØnØficiØ d(cid:146)aides structurelles et, dans l(cid:146)affirmative, quelle en a ØtØ l(cid:146)affectation?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1285/98 van Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR aan de Commissie. Instrumenten voor associatie met Latijns- Amerika

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
EU relations
European Association Agreement
Latin America
economic cooperation
foreign policy
political cooperation
trade cooperation

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1304/98 af Cristiana MUSCARDINI til Kommissionen. Anerkendelse af eksamensbeviser

eurovoc_concepts:
Italy
United Kingdom
education policy
educational institution
mutual recognition principle
recognition of diplomas
recognition of studies


title: WRITTEN QUESTION No. 1261/98 by Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS to the Commission. Establishment of a solid waste tip at Dos Aguas (Valencia, Spain)

eurovoc_concepts:
EU initiative
Spain
application of EU law
coastal region
environmental impact
environmental protection
storage of waste
waste management
water pollution

text: 22. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 402/103 (98/C 402/132) SKRIFTLIG FR¯GA E-1261/98 fr(cid:229)n Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) och Pedro Marset Campos (GUE/NGL) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Installation av en avstj(cid:228)lpningsplats f(cid:246)r fast avfall i Dos Aguas (Valencia, Spanien) Avstj(cid:228)lpningsplatsen f(cid:246)r fast avfall i kommunen Dos Aguas med omnejd, (cid:228)r ett projekt som oroar befolkningen vad g(cid:228)ller den effekt f(cid:246)roreningarna kommer att ha p(cid:229) vattent(cid:228)kterna som f(cid:246)rs(cid:246)rjer stora delar av kustomr(cid:229)det kring Valencia. Flera unders(cid:246)kningar visar att projektet f(cid:246)r avstj(cid:228)lpningsplatsen i Dos Aguas (cid:228)r ol(cid:228)mpligt och att det f(cid:246)rsv(cid:229)rar utvecklingen av en korrekt strategi f(cid:246)r avfallshantering. Dessutom finns det viktiga tekniska brister som (cid:228)r en verklig fara f(cid:246)r f(cid:246)rorening av vattnet och omgivningarna, vilket medf(cid:246)r att man inte kan genomf(cid:246)ra en h(cid:229)llbar utvecklingsstrategi i omr(cid:229)det samt att befolkningens framtid s(cid:228)tts p(cid:229) spel. Kommunen Dos Aguas med omnejd (cid:228)r en mindre gynnad region d(cid:228)r man d(cid:228)rf(cid:246)r till(cid:228)mpar Leader-initiativ och program f(cid:246)r utveckling av landsbygdsomr(cid:229)den (Proder-program) och genom installationen av en avstj(cid:228)lpnings- plats skulle man inte uppfylla de m(cid:229)l kommissionen uppr(cid:228)ttat f(cid:246)r dessa omr(cid:229)den. D(cid:228)rf(cid:246)r st(cid:228)ller vi nu f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. K(cid:228)nner kommissionen till den ovann(cid:228)mnda situationen? 2. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder kan kommissionen vidta gentemot de spanska myndigheterna f(cid:246)r att kunna garantera att gemenskapens lagstiftning uppfylls i milj(cid:246)fr(cid:229)gor och framf(cid:246)rallt att f(cid:246)ljande direktiv f(cid:246)ljs: a) direktiv 91/156/EEG (1) om avfall; b) direktiv 94/62/EG (2) om f(cid:246)rpackningar och f(cid:246)rpackningsavfall; c) direktiv 85/337/EG (3) om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt; d) direktiv 90/313/EG (4) om r(cid:228)tt att ta del av milj(cid:246)information; e) direktiv 92/43/EG (5) om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter? 3. Kan kommissionen informera hur man t(cid:228)nker f(cid:246)lja upp situationen? (1) (2) (3) (4) (5) EGT L 78, 26. 3. 1991, s. 32. EGT L 365, 31. 12. 1994, s. 10. EGT L 175, 5. 7. 1985, s. 40. EGT L 158, 23. 6. 1990, s. 56. EGT L 206, 22. 7. 1992, s. 7. Svar fr(cid:229)n Ritt Bjerregaard p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 juni 1998) Kommissionen k(cid:228)nner inte till de omst(cid:228)ndigheter som parlamentsledam(cid:246)terna tar upp. F(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att direktiv 91/156/EEG om (cid:228)ndring i direktiv 75/442/EEG om avfall och direktiv 85/337/EEG om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt har till(cid:228)mpats p(cid:229) ett korrekt s(cid:228)tt i detta fall kommer kommissionen att beg(cid:228)ra information fr(cid:229)n de spanska myndigheterna. Avseende direktiv 94/62/EG om f(cid:246)rpackningar och f(cid:246)rpackningsavfall, direktiv 90/313/EEG om r(cid:228)tt att ta del av milj(cid:246)information och direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter, (cid:228)r kommissionen, p(cid:229) grundval av de upplysningar som parlamentsledam(cid:246)terna har tillhandah(cid:229)llit, inte i st(cid:229)nd att avg(cid:246)ra om dessa (cid:228)r till(cid:228)mpliga p(cid:229) de omst(cid:228)ndigheter som tas upp. Kommissionen lovar att meddela parlamentsledam(cid:246)terna om resultaten av sina kontakter med de spanska myndigheterna


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1341/98 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL alla Commissione. EURO 1999

eurovoc_concepts:
budget deficit
economic convergence
gold standard
loan
money-market liquidity
privatisation
public administration
public debt
redemption
third stage of EMU

text: 22. 2. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 50/27 convergenza, ossia tesa a correggere l(cid:146)eccessivo deficit per soddisfare i criteri di convergenza relativi al bilancio. Durante la seconda fase dell(cid:146)UEM non sono state applicate le disposizioni di cui al punto 9 ed 11 dell(cid:146)articolo 104 C, relative alle misure sanzionatorie. (1) GU C 236 del 2. 8. 1997. (2) GU L 209 del 2. 8. 1997. (1999/C 50/035) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1341/98 di JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: EURO 1999 Alla pagina 110 del rapporto della Commissione europea sullo stato della convergenza 1998 e la raccomanda- zione associata in vista del passaggio alla terza fase dell(cid:146)UEM, del 25. 3. 1998, si afferma che: Mentre, nel passato, questi fattori di indebitamento contribuivano all(cid:146)aumento del tasso del debito pubblico nella maggioranza degli Stati membri, i governi hanno adottato, ultimamente, misure volte a limitare il livello di indebitamento pubblico per il tramite di una gestione piø oculata dei loro attivi finanziari. Potrebbe la Commissione indicare di che tipo di misure si tratta? Risposta data dal sig. de Silguy a nome della Commissione (4 giugno 1998) I governi effettuano correntemente operazioni finanziarie, comprese quelle determinate da motivi di politica economica. Tali operazioni consistono, ad esempio, nella concessione di prestiti e di anticipazioni o in investimenti sotto forma di azioni e di partecipazioni. I governi dispongono anche di liquidit(cid:224) ai fini della gestione di bilancio. Le operazioni finanziarie influenzano l(cid:146)indebitamento della pubblica amministrazione. Per ottenere i mezzi necessari alla concessione di prestiti o all(cid:146)acquisizione di partecipazioni, il governo pu(cid:242) emettere delle obbligazioni. Inoltre, l(cid:146)amministrazione pubblica accende a volte prestiti per importi superiori a quanto necessario a coprire il disavanzo di bilancio ed utilizza in tal caso l(cid:146)importo residuo per accumulare delle riserve di liquidit(cid:224). Inversamente, il governo pu(cid:242) anche utilizzare le entrate derivanti dal rimborso di crediti o dalla vendita di azioni per ripagare una parte del debito pubblico. Le entrate provenienti dalla privatizzazione di imprese pubbliche possono servire a riscattare il debito pubblico in essere ovvero a finanziare l(cid:146)acquisto di altre attivit(cid:224) finanziarie. Per «debito pubblico», quale definito dal trattato sull(cid:146)Unione europea, si intende il debito pubblico lordo che tiene conto solo dell(cid:146)indebitamento della pubblica amministrazione. La vendita di attivit(cid:224) finanziarie comporta pertanto la riduzione dell(cid:146)indebitamento pubblico lordo per un importo corrispondente. Onde limitare l(cid:146)indebitamento pubblico, negli ultimi anni gli Stati membri hanno prestato maggiore attenzione ad una gestione oculata delle loro attivit(cid:224) finanziarie. Tra i provvedimenti adottati a tale proposito, si possono citare: › una minore concessione di crediti ed un rimborso accelerato dei prestiti in essere (ad esempio, tra il 1993 ed il 1995 i Paesi Bassi hanno recuperato crediti in essere nel settore dell(cid:146)edilizia sociale per un importo pari all(cid:146)8 % circa del prodotto interno lordo (PIL); › la realizzazione di importanti programmi di privatizzazione (ad esempio, nel 1997 le entrate derivanti dalla privatizzazione di imprese pubbliche nel settore delle telecomunicazioni e dell(cid:146)elettricit(cid:224) sono state utilizzate in Portogallo per riscattare una quota del debito pubblico pari al 4 % circa del PIL dello stesso anno); › le vendite di riserve auree e la destinazione dei relativi proventi alla riduzione del debito pubblico (ad esempio, il governo belga ha utilizzato nel 1996 il ricavato delle vendite di oro effettuate dalla banca centrale e pari ad un valore superiore al 2 % del PIL nazionale per ripagare parte del suo debito pubblico); › la riduzione dei fondi di tesoreria della pubblica amministrazione (ad esempio, nel 1994 la Spagna ha operato una riduzione consistente delle liquidit(cid:224) in circolazione per un valore pari al 2 % del PIL nazionale)


title: WRITTEN QUESTION No. 1175/98 by Ulf HOLM to the Commission. Transport of animals

eurovoc_concepts:
air conditioning
animal welfare
length of journey
protection of animals
road transport
technical standard
transport of animals

text: C 31/20 Official Journal of the European Communities EN 5. 2. 1999 Answer given by Mrs Bonino on behalf of the Commission (4 June 1998) The Commission would ask the Honourable Member to note the answers it has been giving for more than four years on the reasons preventing a successful outcome to its 1994 proposal (1). Recent progress in the Council was reported on in its reply to questions E-503/98, E-505/98, E-507/98, E-509/98 and E-511/98 by Mr Souchet (2). As regards accompanying measures the Commission is at present looking, in close liaison with the national administrations concerned, at how to facilitate conversion to other safer and economically attractive techniques, avoiding those resources which are already overexploited. For the Atlantic it is concentrating on other methods of fishing for albacore. The Commission will continue to make every effect to secure a rapid and equitable decision. (1) COM(94) 131 final. (2) OJ C 386, 11. 12. 1998. (1999/C 31/023) WRITTEN QUESTION E-1175/98 by Ulf Holm (V) to the Commission (29 April 1998) Subject: Transport of animals EU Agriculture Ministers meeting in December 1997 reportedly agreed on a compromise over detailed rules for long-distance transport of animals. It has proved difficult, however, to ascertain the precise implications of the new rules. Nevertheless, the media have reported that the new detailed rules are too lax and will not improve the situation of the animals, particularly in regard to ventilation. Does the Commission believe that these new rules will make the transport of animals less cruel and barbaric than hitherto? If so, in what way are the new rules an improvement? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (12 June 1998) Following the adoption by the Council of Directive 95/29/EC of 29 June 1995 amending Directive 90/628/EEC concerning the protection of animals during transport (1), there were two major obligations for the Commission to propose further detailed rules to the Council. The matters concerned were the fixing of conditions for staging points and the establishment of detailed standards for lorries. In respect of staging points, the Commission proposal was adopted as Council Regulation (EC) 1255/97 of 25 June 1997 concerning Community criteria for staging points and amending the route plan referred to in the Annex to Directive 91/628/EEC (2). After the journey time specified in the Directive has elapsed for the species of animal concerned, animals must be unloaded, fed, watered and rested for at least 24 hours at such a staging point. These rules apply from 1 January 1999. In respect of standards for up-graded lorries the Council adopted as Council Regulation (EC) 411/98 of 16 February 1998 on additional animal protection standards applicable to road vehicles used for the carriage of livestock on journeys exceeding eight hours (3). Important elements in this text are requirements for bedding material on the floor, appropriate feed on board the vehicle, access to the animals, ventilation equipment, movable panels for creating separate compartments and water supply to the animals. These rules will apply from 1 July 1999. The Commission is of the opinion that the adoption of both regulations will constitute an important further step in safeguarding animal welfare during long distance transport, provided that all Member States enforce the rules adequately within their territories. (1) OJ L 148, 30. 6. 1995. (2) OJ L 174, 2. 7. 1997. (3) OJ L 52, 21. 2. 1998


title: WRITTEN QUESTION No. 1255/98 by Leonie van BLADEL to the Commission. Damage to small and medium-sized businesses as a result of the Netherlands and European postal authorities' abuse of their monopoly position

eurovoc_concepts:
Netherlands
liberalisation of the market
monopoly
postal and telecommunications services
quality standard
restriction on competition
single market
small and medium-sized enterprises


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1224/98 του Roberta ANGELILLI προς την Επ τροπή. Ενημέρωση σχετικά με την υπόγεια διάβαση και το γρήρορο τραμ καθώς και την εφαρμογή στην Ιταλία της οδηγίας 85/337/ ΕΟΚ

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
Latium
application of EU law
competence of the Member States
environmental impact
infringement procedure (EU)
underground railway
urban construction

text: 5. 2. 1999 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 31/23 (1999/C 31/028) GRAPTH ERVTHSH E-1198/98 ypobolh· : Concepci(cid:243) Ferrer (PPE) prow thn Epitroph· (24 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Pragra·mmata dasikh·w boh·ueiaw O dasiko·w tome·aw e·xei epvfelhuei· ta teleytai·a e·th apo· seira· Programma·tvn thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw metajy· tvn opoi·vn jexvri·zoyn to Pro·gramma Fair, ayto· poy prostatey·ei ta koinotika· da·sh apo· pyrkagie·w, to Leader II. Dedome·nhw thw shmasi·aw, to·so emporikh·w o·so kai periballontikh·w, tvn dasv· n, kai lamba·nontaw ypo·ch thn polymorfi·a tvn dasv· n thw (cid:201)nvshw kai thn anagkaio·thta gia thn antimetv· pish thw aperh·mvshw, pv· w ajiologei· h Epitroph·, e·vw tv· ra, thn politikh· ype·r toy dasikoy· tome·a sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh; Ti¤ sxe·dia e·xei proble·cei h Epitroph· gia ta ypa·rxonta progra·mmata ype·r toy dasikoy· tome·a gia thn peri·odo 2000-2006; Koinh· apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w stiw grapte·w ervth· seiw E-1196/98 kai E-1198/98 (16 Ioyni·oy 1998) H Epitroph· e·xei epi·gnvsh toy shmantikoy· ro·loy poy diadramati·zoyn ta da·sh sto plai·sio thw ana·ptyjhw thw ypai·uroy, thw apasxo·lhshw, thw diath·rhshw toy periba·llontow kai thw oikologikh·w isorropi·aw, thw katapole·- mhshw thw dia·brvshw kai thw erhmopoi·hshw stiw agrotike·w perioxe·w. (cid:221)stera apo· ai·thma toy Koinoboyli·oy, h Epitroph· proti·uetai na thrh·sei thn prouesmi·a thw 31hw Ianoyari·oy 1999 h opoi·a proble·petai apo· to ch·fisma toy Koinoboyli·oy kai na ypoba·lei prin ta te·lh toy 1998 anakoi·nvsh sxetika· me th dasikh· strathgikh· thw Koino·thtaw. Eja·lloy, h Epitroph· e·xei h·dh apanth·sei sto ai·thma toy Koinoboyli·oy gia synektiko·terh dia·rurvsh tvn dasikv· n me·trvn stiw koinotike·w politike·w protei·nontaw eidiko· kefa·laio sxetika· me th dasokomi·a ento·w thw ana·ptyjhw thw ypai·uroy sto plai·sio toy progra·mmatow dra·shw 2000 (1). (1) COM(97)2000. (1999/C 31/029) GRAPTH ERVTHSH E-1224/98 ypobolh· : Roberta Angelilli (NI) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Enhme·rvsh sxetika· me thn ypo·geia dia·bash kai to grh·roro tram kauv· w kai thn efarmogh· sthn Itali·a thw odhgi·aw 85/337/EOK (cid:201)xontaw ypo·ch tiw prohgoy·menew ervth·seiw moy P-0141/97 (1) sxetika· me thn «kataskeyh· toy grh·goroy tram Casaletto/ Largo Argentina» apo· to Dh·mo thw Rv· mhw kai E-1273/97 (2) gia thn paroxh· sxetikv· n plhroforiv· n. (cid:201)xontaw epi·shw ypo·ch thn erv· thsh E-1270/97 (3) me ue·ma «sxe·dio toy Dh·moy thw Rv· mhw gia thn kataskeyh· thw ypo·geiaw dia·bashw toy Castel Sant'Angelo kai odhgi·a 97/11/EK» (4) kai tiw ervth·seiw E-2632/97 (5), E-3001/97 (6), P-3740/97 (7) kai E-3409/97 (8) epi· toy idi·oy ue·matow kai thn erv· thsh E-1971/97 (9) kai kyri·vw E-3410/97 (10) me thn opoi·a ezhtoy·nto dieykrini·seiw sxetika· me thn efarmogh· thw odhgi·aw 85/337/EOK (11) sxetika· me thn ajiolo·ghsh tvn periballontikv· n epiptv· sevn tvn en lo·gv mega·lvn e·rgvn, Ervta·tai h Epitroph·: 1. Gnvri·zei o·ti h kataskeyh· thw ypo·geiaw dia·bashw akyrv· uhke kai sth ue·sh thw provuei·tai a·llo sxe·dio poly· mikro·terhw embe·leiaw to opoi·o perigra·fetai vw «mikrh· ypo·geia dia·bash»; 2. Gia to e·rgo ayto·, diaforetiko· apo· to prv· to ypa·rxei pro·uesh na xrhsimopoihuei· h i·dia xrhmatodo·thsh ETE; 3. Gia to e·rgo ayto· pragmatopoih·uhke mele·th ajiolo·ghshw periballontikv· n epiptv· sevn;


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1228/98 af Marie-Paule KESTELIJN- SIERENS til Kommissionen. Afstanden mellem lufthavnen og den omkringboende befolkning

eurovoc_concepts:
air quality
airport
building permit
environmental protection
noise
residential area


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1212/98 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL aan de Commissie. Concurrentiepositie

eurovoc_concepts:
European industrial area
Japan
United States
competitiveness
economic analysis
market access
productivity
single market

text: C 386/94 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 11. 12. 98 (98/C 386/127) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1212/98 van JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Concurrentiepositie In het verslag A-0113/97 van het Parlement over de mededeling van de Commissie aan de Raad over de vergelijking van resultaten (Benchmarking) van de Europese industrie op het punt van concurrentie (COM(96) 0463 › C-0622/96) en over het werkdocument van de diensten van de Commissie over een Europees beleid ter bevordering van de kwaliteit om de Europese concurrentiepositie te versterken (SEC(96) 2000) luidt het verzoek of de Commissie met conclusies wil komen over de reden dat bepaalde Europese sectoren zoals voedsel, dranken, tabak en meubels beter functioneren dan hun tegenvoeters in de Verenigde Staten en Japan waar het gaat om de toegevoegde industriºle waarde. Hoe functioneren deze sectoren in vergelijking met de Verenigde Staten? (98/C 386/128) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1213/98 van JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Concurrentiepositie In het verslag A-0113/97 van het Parlement over de mededeling van de Commissie aan de Raad over de vergelijking van resultaten (Benchmarking) van de Europese industrie op het punt van concurrentie (COM(96) 0463 › C-0622/96) en over het werkdocument van de diensten van de Commissie over een Europees beleid ter bevordering van de kwaliteit om de Europese concurrentiepositie te versterken (SEC(96) 2000) luidt het verzoek of de Commissie met conclusies wil komen over de reden dat bepaalde Europese sectoren zoals voeding, beter functioneren dan hun tegenvoeters in de Verenigde Staten en Japan waar het gaat om de toegevoegde industriºle waarde. Wanneer denkt zij met haar conclusies te komen? (98/C 386/129) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1214/98 van JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Concurrentiepositie In het verslag A-0113/97 van het Parlement over de mededeling van de Commissie aan de Raad over de vergelijking van resultaten (Benchmarking) van de Europese industrie op het punt van concurrentie (COM(96) 0463 › C-0622/96) en over het werkdocument van de diensten van de Commissie over een Europees beleid ter bevordering van de kwaliteit om de Europese concurrentiepositie te versterken (SEC(96) 2000) luidt het verzoek of de Commissie met conclusies wil komen over de reden dat bepaalde Europese sectoren zoals dranken, beter functioneren dan hun tegenvoeters in de Verenigde Staten en Japan waar het gaat om de toegevoegde industriºle waarde. Wanneer denkt zij met haar conclusies te komen? (98/C 386/130) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1215/98 van JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Concurrentiepositie In het verslag A-0113/97 van het Parlement over de mededeling van de Commissie aan de Raad over de vergelijking van resultaten (Benchmarking) van de Europese industrie op het punt van concurrentie (COM(96) 0463 › C-0622/96) en over het werkdocument van de diensten van de Commissie over een Europees


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om koordineret indførelse af mobil- og trådløs kommunikation (UMTS) i Det Europæiske Fællesskab«

eurovoc_concepts:
EU policy
new technology
radio telecommunications
standardisation
telecommunications industry
trade licence

text: C 214/92 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa- Parlamentets og Rådets beslutning om koordineret indførelse af mobil- og trådløs kommuni- kation (UMTS) i Det Europæiske Fællesskab« (98/C 214/25) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 24. marts 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Transport og Kommunikation, som nedsatte en studiegruppe og udpegede Michael Mobbs til ordfører. Det Økonomiske og Sociale Udvalg udpegede på sin 354. plenarforsamling af 29. og 30. april 1998, mødet den 29. april 1998, Michael Mobbs til hovedordfører og vedtog følgende udtalelse med 65 stemmer for og 1 imod. 1. Indledning 1. 1. Den teknologiske udviklings høje tempo og det store pres fra mobiltelefonmarkedet for at få en EU-strategi for UMTS har bevirket, at Kommissionen på mindre end et år har fremlagt hele tre dokumenter om den tredje generation af mobil- og trådløs kommuni- kation [UMTS (1)]. 1. 2. Kommissionens første meddelelse var en beret- ning om den videre udvikling inden for mobil- og trådløs kommunikation (2). Kommissionens anden meddelel- se (3) var en sammenfatning af de kommentarer og bidrag, som var blevet fremsat i tilknytning til den første meddelelse. ØSU vedtog en samlet udtalelse om de to meddelelser i december 1997 (4). Høringerne viste, at der var bred enighed om, at Kommissionens forslag ville medvirke til at skabe gunstige betingelser for udviklingen af UMTS og således være med til at tilgodese de europæiske forbrugeres behov og bevare de europæiske virksomheders konkurrenceevne. 1. 3. Den første generation af mobiltelefoner (analog) suppleres for øjeblikket med den anden generation (digital), og i den forbindelse er det europæiske GSM (5) blevet den alment accepterede standard for mobilkom- munikation med over 200 operatører (i mere end 110 lande), som driver eller opbygger netværk, i de fleste tilfælde uden for Europa. (1) UMTS = Det universelle mobiltelekommunikationssystem (Universal Mobile Telecommunications System). (2) Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Re- gionsudvalget: Den videre udvikling inden for mobil- og trådløs kommunikation — Udfordringer og valg for Den Europæiske Union — KOM(97)217 endelig udg. af 29. maj 1997. (3) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsud- valget: Strategi og politisk orientering vedrørende den videre udvikling inden for mobil- og trådløs kommunika- tion (UMTS) — Resultat af den offentlige høring og forslag til skabelse af et gunstigt miljø — KOM(97) 513 endelig udg. af 15. oktober 1997. (4) EFT C 73 af 9. 3. 1998, s. 109. (5) GSM = Global System for Mobile. 1. 4. I udtalelsen fra december 1997 bemærkede ØSU, at Europas succes med lanceringen og etableringen af GSM-systemet kan tilskrives rettidig og vellykket koordinering og samarbejde mellem industrien og de offentlige myndigheder i EU. ØSU henstillede indtræn- gende, at man vedtog at lægge en tilsvarende strategi til grund for spørgsmålet om overgangen til UMTS. Dette er vigtigt i betragtning af, at det europæiske marked for celleopbyggede mobiltjenester, herunder UMTS, i år 2005 forventes at kunne give årlige indtægter på mere end 100 mia. ecu (ifølge Kommissionen og UMTS- forummet). 1. 5. UMTS er det europæiske koncept for tredjegene- rations mobil- og trådløs kommunikation. Det vil give brugerne trådløs adgang til Internettet og andre multimedietjenester foruden mobiltelefoni og elektroni- ske posttjenester, som allerede fungerer i dag. Tilføjelsen af en satellitkomponent vil være særlig vigtig, ikke blot i højtudviklede områder, men også i tyndt befolkede egne og udviklingslande. 1. 6. På denne baggrund fremsætter Kommissionen et forslag til beslutning om koordineret indførelse af mobil- og trådløs kommunikation (UMTS). Selv om der hersker bred enighed om, at udviklingen skal være markedsdre- vet for at understøtte investeringer og innovation, er det nødvendigt at sikre, at de nuværende retlige rammer giver lovmæssig vished om rettidig tildeling af tilladelser og adgang til frekvenser. 2. Kommissionens forslag 2. 1. Begrundelsen i Kommissionens forslag giver en meget klar og præcis introduktion til forslaget som helhed. I det følgende sammenfattes nogle af de vigtigste punkter. Et stærkt hjemmemarked i Europa er den 2. 1. 1. bedste forudsætning for, at den europæiske industri kan 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/93 konkurrere på verdensmarkedet og konsolidere sin førerstilling inden for GSM. 2. 1. 2. Vedtagelsen af forslaget til beslutning vil vise, at der er politisk vilje til at gøre UMTS til en succes, og vil samtidig give industrien den nødvendige retssikkerhed. Medlemsstaterne og de nationale tilsynsmyndigheder skal sikre, at de nationale godkendelsesordninger og tildelingen af licenser og tilladelser for UMTS harmoni- seres. I den foreslåede beslutning fastlægges en procedu- re, der skal fremme etableringen af godkendelsesproce- durerne gennem et samarbejde med CEPT/ERC (1), CEPT/ECTRA (2) og ETSI (3). Alle EU-institutioner har understreget, at der 2. 1. 3. er brug for en fælles, åben og internationalt konkurrence- dygtig standard for UMTS-radiogrænsefladen. Industri- ens/ETSI’s konsensus af 29. januar 1998 afspejler også dette behov. Nu skal de tekniske specifikationer fastlæg- ges, så ETSI kan vedtage de endelige UMTS-standarder. Denne aftale skulle gøre UMTS til et nøgleelement i anbefalingen for den næste generation af mobilkommu- nikation (kaldet IMT-2000), der i øjeblikket er under udarbejdelse hos ITU (4), og som skal gælde fra 2000. 2. 1. 4. Det er nødvendigt hurtigst muligt at fastlægge vilkårene for anvendelsen af den eksisterende lovgivning, især licensdirektivet (97/13/EF). 2. 1. 5. Det er ligeledes påkrævet at sikre en harmonise- ret og hurtig indførelse af kompatible UMTS-tjenester, som sikrer roaming-muligheder i hele Europa af fælles- skabsdækkende og pan-europæiske tjenester. Det fore- slås, at medlemsstaterne forpligtes til at indføre en harmoniseret godkendelsesordning for UMTS senest den 1. januar 2000. Det skal tillades at udbyde UMTS- tjenester i medlemsstaterne senest den 1. januar 2002. I den foreslåede beslutning fastlægges de økonomiske aktørers rettigheder og pligter til at forhandle internatio- nale roamingaftaler. 2. 1. 6. Om end elementerne i UMTS endnu mangler at blive defineret, afspejler kendetegnene i bilag I de hørte aktørers fælles holdninger til UMTS. (1) CEPT = Den Europæiske Konference af Post- og Telead- ministrationer (European Conference of Postal and Tele- communications Administrations); ERC = Den Europæiske Radiokommunikationskomité (European Radiocommuni- cations Committee). (2) CEPT = Den Europæiske Konference af Post- og Telead- ministrationer (European Conference of Postal and Tele- communications Administrations); ECTRA = Det Euro- pæiske Udvalg for Retsforskrifter på Teleområdet (Com- mittee of European Telecommunications Regulatory Authorities). (3) ETSI = Det Europæiske Institut for Telestandarder (Euro- pean Telecommunications Standardization Institute). (4) ITU = Den Internationale Telekommunikationsunion. 2. 1. 7. Rettidig adgang til frekvensspektret er en forud- sætning for indførelse af UMTS-tjenester i EU. Dette afspejles i bilag II, der indeholder en tidsplan for spektrumallokeringen i CEPT-regi. 3. Generelle bemærkninger 3. 1. ØSU lykønsker Kommissionen med dens hurtige aktioner i forbindelse med UMTS, hvor det er bydende nødvendigt at udnytte Europas gode resultater med GSM. Der er brug for klare og stabile lovgivningsrammer for at sikre en fortsat udvikling, der kan fremme Europas mobile og trådløse teknologier. 3. 2. ØSU hilser forslaget til beslutning velkommen og bifalder Kommissionens målsætning om at understøt- te en hurtig gennemførelse af UMTS. UMTS vil blive udviklet på grundlag af den eksisterende GSM-platform. GSM-systemerne vil ikke blive overflødige, og den foreslåede videreudvikling af GSM vil være levedygtig i mange år. 3. 3. ØSU læser med stor glæde i begrundelsen, at Kommissionen forventer, at UMTS vil føre til titusinder nye arbejdspladser i Fællesskabet. ØSU ville dog gerne se dokumentation for denne glædelige prognose. Fristen for den fulde liberalisering af telefoni 3. 4. (den 1. januar 1998 med visse undtagelser) er nu udløbet. Selv om Kommissionen opfyldte sin målsætning om at have alle regler og forskrifter for liberaliseringen rettidigt på plads, er de langt fra gennemført fuldt ud i alle medlemsstater. Kommissionens Tredje beretning om gennemførelsen af lovpakken for telesektoren (5) retter søgelyset mod en række områder, hvor der langt fra er sket tilfredsstillende fremskridt, og i visse tilfælde er der endog indledt retslige procedurer. 3. 4. 1. Nogle af de utilfredsstillende områder vedrører mobiltelefoni. Fremskridtene med liberaliseringen af (fast eller mobil) telefoni varierer således fra medlemsstat til medlemsstat. Dette kan volde problemer, eftersom der let kan opstå vanskeligheder med at overholde tidsplanen og gennemføre de forskellige foranstaltninger i den foreslåede beslutning i et ensartet omfang og inden for de samme tidsfrister. (5) KOM(98) 80 endelig udg. C 214/94 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 4. Særlige bemærkninger 4. 3. Artikel 4 — Roaming — rettigheder og pligter 4. 1. Artikel 2 — Definition (UMTS-systemets kende- tegn) ØSU er enig i, at UMTS bør defineres på grundlag af systemets kendetegn, idet der skal sondres mellem systemet og de tjenester, der kan leveres. Definitionen bør frem for alt være markedsdrevet, og komponenterne bør afgøres af markedet i lyset af den teknologiske udvikling og forbrugernes behov. Når man medtager en liste over UMTS-systemets vigtigste komponenter i bilag I, risikerer man, at de UMTS-kendetegn, der er indeholdt i forslaget, viser sig enten ikke at være udtryk for forbrugernes behov eller at være utilstrækkelige. ØSU erkender, at det er nødvendigt at nævne elementerne i UMTS, men det bør gøres klart, at markedet afgør, hvad UMTS omfatter. Bilag I bør indeholde et mini- mumssæt af kendetegn for UMTS i den indledende fase af indførelsen. 4. 2. Artikel 3 — Koordineret godkendelse 4. 2. 1. ØSU er enig i, at der skal fastlægges en frist for harmoniseringen af de nationale godkendelsesprocedu- rer, så der skabes vished om indførelsen af UMTS. Dette bør dog ikke bremse de medlemsstater, der er i stand til eller ønsker at indføre UMTS tidligere end andre medlemsstater. 4. 2. 2. Tidsplanen i bilag II vedrører harmoniseringen af frekvensspektret, der er en forudsætning for UMTS. Denne tidsplan bør overholdes. Tilladelser til nye UMTS-aktører bør tage hensyn til kravet om kompatibi- litet mellem UMTS-systemerne på europæisk plan. Bruxelles, den 29. april 1998. Der henvises også til roaming i artikel 3: »Member licenses support roaming States shall ensure that throughout the Community« (O. a. : Dette punktum er ikke med i den danske oversættelse). Det fremgår dog ikke af artikel 3, om Kommissionen mener, at kun international roaming skal forhandles mellem UMTS- aktører, eller om de samme rettigheder og pligter skal gælde for roaming inden for den enkelte medlemsstat. Kommissionen bør tydeliggøre sine hensigter. 4. 4. Artikel 5 — Samarbejde med CEPT CEPT’s harmonisering af frekvensanvendelser og god- kendelsesvilkår er en forudsætning for, at det kan lykkes for Europa at etablere UMTS som en førende standard på verdensplan. ØSU mener derfor, at det på nationalt plan bør være muligt at gå hurtigere frem med regulerin- gen af frekvensanvendelsen og godkendelsesvilkårene, uden at det underminerer CEPT’s harmoniseringsarbej- de. En vellykket indførelse af UMTS forudsætter, at man tilgodeser markedets krav, og at de administrative procedurer afstemmes efter denne målsætning. Kommis- sionen bør snarest muligt sikre, at alle behørige foran- staltninger træffes på fællesskabsplan i samarbejde med de relevante internationale fora (CEPT/ECTRA, CEPT/ERC, ETSI) for at sikre rettidig allokering af et tilstrækkeligt frekvensspektrum for UMTS-tjenester. 4. 5. Artikel 6 — Samarbejde med ETSI ØSU har med tilfredshed noteret sig det fremskridt, ETSI på det seneste har gjort med vedtagelsen af en fælles, åben radiogrænsefladestandard for UMTS, det såkaldte UTRA (1). Alle berørte fora bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at udnytte de nuværende muligheder for at indføre en fælles standard. Dette vil gøre det lettere at opnå den bredest mulige accept af UMTS. 4. 6. Artikel 13 — Rapportering ØSU ønsker også at få tilsendt rapporten. (1) UTRA = UMTS Terrestrial Radio Access. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: WRITTEN QUESTION No. 1262/98 by Edith MÜLLER to the Commission. Links and training programmes with the applicant countries

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU financing
EU programme
access to education
accession to the European Union
agreement (EU)
vocational training
young person

text: C 386/100 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 11. 12. 98 Vad g(cid:228)ller vem som skall b(cid:228)ra kostnaderna h(cid:228)nvisas till artikel 9 i samma f(cid:246)rordning, d(cid:228)r det anges att (cid:148)Medlemsstaterna kan l(cid:229)ta djurh(cid:229)llarna. b(cid:228)ra de utgifter som (cid:228)r f(cid:246)renade med de system som avses i artikel 3. (cid:148) samt till kapitel I i bilaga C till r(cid:229)dets direktiv 85/73/EEG av den 29 januari 1985 om finansieringen av de veterin(cid:228)ra besiktningar och kontroller som anges i direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG, 90/675/EEG och 91/496/ EEG (2) ((cid:228)ndrat och kodifierat). Vad g(cid:228)ller finansieringen av veterin(cid:228)ra besiktningar anges som allm(cid:228)n regel att kontrollerna skall betalas p(cid:229) ursprungsorten genom att en avgift tas ut. Avgiftens omfattning och niv(cid:229), n(cid:228)rmare best(cid:228)mmelser f(cid:246)r dess till(cid:228)mpning, fr(cid:228)mst vem som skall erl(cid:228)gga den, och eventuella undantag har dock (cid:228)nnu inte fastst(cid:228)llts. Inom denna ram st(cid:229)r det medlemsstaterna fritt att sj(cid:228)lva definiera s(cid:229)dana best(cid:228)mmelser med hj(cid:228)lp av sina nationella regler. Kommissionen har inga relevanta uppgifter om kostnaden f(cid:246)r detta. (1) (2) EGT L 117, 7. 5. 1997. EGT L 32, 5. 2. 1985. (98/C 386/139) SKRIFTLIG FR¯GA E-1253/98 fr(cid:229)n Odile Leperre-Verrier (ARE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Europeiskt handlingsprogram f(cid:246)r ungdomen Kan kommissionen s(cid:228)ga vilka framsteg som gjorts betr(cid:228)ffande det handlingsprogram f(cid:246)r ungdomen som planerades vid ett av sammantr(cid:228)dena Europa-Medelhavsomr(cid:229)det? Vilka riktlinjer har dragits upp och enligt vilken tidsplan kan dessa (cid:229)tg(cid:228)rder genomf(cid:246)ras? Svar fr(cid:229)n Manuel Mar(cid:237)n p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 maj 1998) Ungdomsfr(cid:229)gor ing(cid:229)r i Barcelonaf(cid:246)rklaringen som ett prioriterat (cid:229)tg(cid:228)rdsomr(cid:229)de mellan gemenskapen och dess tolv Medelhavspartner. Det anges s(cid:229)ledes i arbetsprogrammet att (cid:148)ett utbytesprogram f(cid:246)r ungdom i Europa och Medelhavsomr(cid:229)det b(cid:246)r uppr(cid:228)ttas p(cid:229) grundval av erfarenheter fr(cid:229)n Europa och med beaktande av partnerl(cid:228)nder- nas behov(cid:148). I slutsatserna fr(cid:229)n utrikesministrarnas andra Europa-Medelhavskonferens erinras det om denna m(cid:229)ls(cid:228)ttning. Det anges att (cid:148)s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r ungdomar kommer att l(cid:228)ggas fram inom kort(cid:148). Kommissionen f(cid:228)ster s(cid:228)rskild vikt vid detta omr(cid:229)de och har uppr(cid:228)ttat de kontakter som beh(cid:246)vs i detta syfte. Kommissionen arbetar p(cid:229) att genomf(cid:246)ra en verksamhet av det slaget, vilken skulle kunna komma till st(cid:229)nd under 1998. (98/C 386/140) SKRIFTLIG FR¯GA E-1262/98 fr(cid:229)n Edith M(cid:252)ller (V) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: F(cid:246)rbindelser och utbildningsprogram med kandidatl(cid:228)nderna Vilket st(cid:246)d av administrativt slag och vilka program (utbildningsprogram, praktik) erbjuder kommissionen kandidatl(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa just f(cid:246)r att utveckla f(cid:246)rbindelserna under ans(cid:246)kningstiden?


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om säkerhetskrav och intygande av yrkesmässig kompetens för kabinpersonal inom civil luftfart"

eurovoc_concepts:
civil aviation
crew
liberalisation of the market
professional qualifications
safety standard

text: 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/37 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om säkerhetskrav och intygande av yrkesmässig kompetens för kabinpersonal inom civil luftfart” (98/C 214/10) Den 11 september 1997 beslutade rådet enligt artikel 84. 2 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för transport och kommunikation, som ansvarat för kommitténs arbete i frågan, antog sitt yttrande den 8 april 1998. Föredragande var Alexander-Michael von Schwerin. Vid sin 354:e plenarsession den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 102 röster för, 6 emot och 6 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. I och med att rådet (transportministrarna) den 23 juli 1992 antog det tredje luftfartspaketet (1) inleddes den avslutande fasen av avregleringen av lufttrafiken, som ingår som en del av genomförandet av den inre marknaden. 1. 2. Enligt kommissionens uppfattning skall avregle- ringen av luftfarten åtföljas av kompletterande åtgärder inom det tekniska, säkerhetsmässiga och sociala området för att en enhetlig konkurrenssituation skall säkerställas. Genom detta skall man upprätthålla en hög säkerhetsni- vå och begränsa negativa sociala konsekvenser. 1. 3. För att uppnå dessa mål borde enhetliga regler antas för lufttrafikföretagens tekniska kompetens som motsvarar bestämmelserna i bilaga 6 till Chicagokonven- tionen (ICAO). Gemensamma luftfartsmyndigheten (Joint Aviation Authority, JAA) har utarbetat tekniska krav under beteckningen JAR-OPS, vilka antogs den 28 mars 1995, och de skulle kunna införlivas i gemen- skapsrätten för att åstadkomma en anpassning av bestämmelserna i hela gemenskapen. Dessa krav inkluderar bland annat utbildningsnormer för kabinpersonal. Kraven föreskriver att ett lufttrafik- företag måste säkerställa att denna personalkategori förmår utföra ett antal säkerhetsrelaterade uppgifter, till exempel nödfallsförfaranden vid en eventuell olycka, brand ombord på ett flygplan, sjunkande kabintryck, sjukdomsfall bland passagerarna. De föreskriver också att kabinpersonalen skall genomgå vissa medicinska undersökningar för att garantera deras förmåga att utföra sina plikter. Ett sammanträde med regeringsexperter hölls 1. 4. i mars 1995. Experterna drog slutsatsen att det inte finns ett några säkerhetsskäl som kunde berättiga (1) Förordning (EEG) nr 2407/92 och 2409/92 av den 23 juli 1992, EGT L 240, 24. 8. 1992. licenssystem. Några föreslog till och med att de gemen- samma utbildningsnormerna borde vara så få som möjligt, eftersom en stor del av den behövliga utbildning- en var specifik för varje enskilt flygbolag och t. o. m. för den flygplanstyp som skall flygas. Den allmänna meningen var att hålla fast vid ICAO/JAA-metoden för att utveckla gemensamma normer såsom i JAR-OPS och låta varje medlemsstat själv besluta om system för genomförande. Jämsides med detta sammanträde för nationella experter inhämtade kommissionen, genom den gemensamma luftfartskommittén, arbetsmarknadens parters stånd- punkt, men dessa kunde trots långa diskussioner inte nå enighet. Arbetsgivarorganisationerna förordar starkt JAA/ICAO-tillvägagångssättet, men kan acceptera ge- mensamma bestämmelser om harmoniserad säkerhets- utbildning. Fackföreningarna anser å andra sidan att ett licenssystem är nödvändigt för att säkerställa en hög säkerhetsnivå och underlätta arbetskraftens rörlighet på den inre marknaden. 2. Sammanfattning av kommissionens förslag Kommissionens förslag innehåller krav på kabin- 2. 1. personalen vad gäller följande: — Minimiålder — 18 år. — Regelbundna läkarkontroller. — Grundutbildning, omställningsutbildning och regel- bunden fortbildning. — Kontroll och intygande av yrkesmässig kompetens. — O¨ msesidigt erkännande av medlemsstaternas intyg. 2. 2. Med beaktande av yttrandena och efter noggrann undersökning av den senaste utgåvan av ICAO:s utbild- ningshandbok och rådande praxis i medlemsstaterna och branschen har kommissionen kommit till följande C 214/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 slutsatser, vilka enligt dess mening möjliggör en rättvis och neutral bedömning av kabinpersonalens yrkesmässi- ga kompetens och underlättar kabinpersonalens fria rörlighet. Den enhetliga standard för säkerhetsutbildning som fastställs i JAR-OPS-bestämmelserna (underavsnitt 0) klarar sig bra i jämförelse med internationellt rekom- menderade standarder och den bästa utbildningen i branschen. Den är en god garanti för en hög säkerhets- nivå. JAA-bestämmelserna är enligt kommissionens mening inte tillräckligt klara vad gäller vilka krav flygbolagen och andra utbildningsorganisationer skall uppfylla för att bli erkända som lämpliga som utbildare av kabinper- sonal i enlighet med ovan nämnda standard. Allt fler utbildningsorganisationer utvecklar kommersiella utbildningsprogram för kabinpersonal som de inte avser att själva anställa. Därför kan man inte enbart förlita sig på certifiering från lufttrafikföretagen för att säker- ställa att kabinpersonalen får en lämplig utbildning för sina säkerhetsuppgifter. För att upprätthålla en hög säkerhetsnivå, bedöms det på grund av detta vara nödvändigt att utbildningsorganisationerna — oavsett om det är ett flygbolag eller någon annan utbildare — får både utbildningsprogram och därtill hörande utrustning officiellt godkända. Att bestämma om kraven för godkännande bör överlåtas på medlemsstaterna själva. 2. 3. Kommissionen föreslår att ett intyg (erkännande) skall ges i någon form, i vilket intygas att man genomfört utbildningen ifråga och uppnått önskvärda färdigheter. Beteckningen ”intygande av yrkesmässig kompetens” har valts efter noga övervägande för ett koncept som täcker nuvarande praxis i medlemsstaterna — vare sig det rör sig om licensiering, företagscertifiering eller myndighetsgodkännande — och som tar hänsyn till proportionalitetsprincipen. 2. 4. För att säkerställa att personalen är i tillräckligt god form för sitt arbete skall det finnas bestämmelser om att kabinpersonal regelbundet skall genomgå läka- rundersökningar, men man kan överlåta åt myndigheter- na i medlemsstaterna att fastställa detaljerna i hälsokra- ven. Därför föreslås det att luftfartsmyndigheterna i medlemsstaterna beslutar om kriterier för kontroll av personalens hälsa och för hur denna skall bibehållas. 2. 6. Eftersom kommissionsförslaget innehållsmässigt i stort överensstämmer med de krav som fastställs i JAR-OPS-bestämmelserna borde det enligt kommissio- nens uppfattning vara möjligt för medlemsstaterna att säkerställa att bestämmelserna i direktivförslaget har införlivats i nationell rätt före den 1 april 1998. 3. Allmänna kommentarer 3. 1. Ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens initiativ för att säkerställa en enhetlig säkerhetsstandard vid utbildning av kabinpersonal inom det civila trafikflyget. Diskussionen nedan rör sig om två olika sätt som bägge är möjliga för att omsätta detta kommissionsförslag i nationell rätt. A˚ ena sidan föreslås det att man inom ramen 3. 1. 1. för ICAO/JAA-förfarandet skall överta JAR-OPS- besstämmelserna. I så fall kommer dessa viktiga beslut att fattas uteslutande av nationella luftfartsmyndigheter utan omedelbar inblandning av demokratiskt valda organ. Innehållsmässigt är ICAO/JAA-förfarandet på vissa punkter, som också har med säkerhetsaspekterna att göra, underlägset kommissionsförslaget (andra ver- sionen). Det innehåller till exempel inga bestämmelser om regelbundna hälsoundersökningar, test av eller intyg om yrkesmässig kompetens eller ömsesidigt erkännande av diplom. Dessutom skulle man bibehålla situationen att kabinpersonalutbildningen i medlemsstater som sak- nar officiellt erkännande eller certifiering helt överlåts till flygbolagen. A˚ andra sidan skulle de politiska institutionerna 3. 1. 2. bli delaktigt ansvariga genom kommissionsförslagets andra version, och framförallt skulle de i den första versionen förekommande bristerna vad gäller en förbätt- ring av säkerheten för passagerare och personal bli reglerade på ett sätt som går att kontrollera. Kommittén stödjer uttryckligen de regleringar som föreslås i arti- kel 5-7, vilka gäller grundutbildningen och intygande av den yrkesmässiga kompetensen. ESK välkomnar också kommissionens förslag att genomföra en hög säkerhets- nivå på den inre marknaden för lufttrafik enligt vilket medlemsstaterna skall införa lämpliga sanktioner som kan tillgripas vid brott mot direktivet. 2. 5. Kommissionen finner att bestämmelserna i för- slaget till direktiv tar hänsyn till de sedan länge existeran- de skillnaderna i praxis mellan medlemsstaterna, samti- digt som det fastställer enhetliga standarder och krav. Kommissionen kommer mot bakgrund av det ovan anförda till slutsatsen att dess förslag är förenligt med subsidiaritetsprincipen. 3. 2. Direktivet om säkerhetskrav och intygande av yrkesmässig kompetens för kabinpersonal inom civil luftfart är också en viktigt steg för att införa en enhetlig konkurrensram. Genom det säkerställs det att flygbolag som redan har sett till att hålla en hög säkerhetsnivå för sin kabinpersonal inte får en konkurrensmässigt mindre gynnsam situation. Detta kommer att sätta ett positivt tryck på de flygbolag som hittills har skaffat sig konkurrensfördelar genom att minimera säkerhetskra- ven på sin kabinpersonal. 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/39 3. 3. Ekonomiska och sociala kommittén är övertygad om att kommissionen i artikel 1. 1 ”Räckvidd” måste definiera begreppet kabinpersonal på ett bättre sätt. All kabinpersonal måste i en nödsituation kunna överta säkerhetsuppgifter, eftersom passagerarna vid en nöd- situation inte kan avgöra vem som är kompetent att hjälpa dem eller inte! Enligt kommitténs mening är all personal ombord som arbetar i kabinen kabinpersonal. Detta direktiv måste därför utan undantag omfatta all kabinpersonal. Kommunikationsmöjligheterna ombord måste 3. 3. 1. inte bara som i Bilaga I punkt f säkerställas mellan medlemmarna i den aktuella besättningen utan också mellan passagerarna och kabinpersonalen. Att detta är nödvändigt framgår särskilt av punkt e ”kontakter med passagerare” och punkt g ”disciplin och ansvar”. Därför anser kommittén att kunskaper i ett främmande språk skulle vara en meningsfull och lämplig förutsättning för att man skall bli antagen till grundutbildningen. 3. 3. 2. Kommittén överväger om det inte vore lämpligt att fastställa minimiåldern (artikel 4. 1 i direktivet) till 21 år för dem som är verksamma inom flygtrafiken och har ledningsuppgifter i kabintjänst, såsom är fallet inom andra persontransportbranscher. Det är kommitténs uppfattning att kabinpersonal med ledningsfunktioner, som särskilt i nödsituationer har ett stort ansvar, bör ha en viss livserfarenhet och också praktisk erfarenhet av kabintjänst. Kommittén stödjer kommissionens målsättning 3. 4. att passagerarsäkerheten skall vara i centrum när detta förslag till direktiv genomförs. Därför stöder Ekonomis- ka och sociala kommittén särskilt de förslag som kommissionen ger i bilagorna I-III om grundutbildning, omställnings- och differensutbildning samt om regelbun- den utbildning. Kommittén delar inte uppfattningen att olika 3. 5. kabinkonfigurationer och rutiner skulle begränsa den önskvärda rörligheten eller till och med negativt påverka säkerhetskraven. 3. 5. 1. Kommittén förordar därför det i artikel 7. 3 framlagda kravet på intygande av yrkesmässig kompe- tens. En förutsättning för det ömsesidiga erkännande av intyg om yrkesmässig kompetens som föreslås i artikel 8 är att när ett byte sker till ett annat flygbolag måste naturligtvis de i artikel 7 föreskrivna omställnings- och differensutbildningarna och motsvarande kunskapskon- troller vara genomförda och vara en del av de personliga meriterna. A˚ terstående förbehåll beträffande den ömsesi- 3. 5. 2. diga erkännandeprocedur som föreskrivs i artikel 8 kan undanröjas av lufttrafikföretagen själva, eftersom de, då arbetstagarna själva söker ny anställning, med hjälp av ett kvalificerat anställningsförfarande har alla möjlig- heter att kontrollera nivån på säkerhetsutbildning, duglighet och kompetens beträffande olika omställ- nings- och differensutbildningar. Innehav av sådant intyg som avses i artikel 7. 3 innebär inte att anspråk på anställning kan ställas. 3. 6. För att garantera rättssäkerheten bör kommissio- nen i samband med att direktivet träder i kraft utforma tydliga övergångsbestämmelser, både för kabinpersonal som är i tjänst och för personal som för tillfället inte är det. Den regelbundna utbildning som beskrivs i bilaga III, och som skall genomföras årligen, ger möjlighet till detta. Inom ramen för denna utbildning skall nödvändiga prov avläggas, och intyg i enlighet med artikel 7. 3 skall utfärdas. 3. 7. Härigenom skapas största möjliga säkerhet i kabinen. Detta ligger i konsumenternas och lufttrafikfö- retagens intresse och framför allt är det ett skydd för personalen ombord i enlighet med direktiv 89/391/EEG från juni 1989 om genomförande av åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet. När allt kommer omkring handlar det ju inte bara om att tillämpa konkurrensbestämmelserna (artikel 84-86 i EG-fördraget), utan även om skydd för flygpassagerarna och om förbättringar av arbetsmiljön i enlighet med artikel 118a i EG-fördraget. Genomförandet av detta direktiv kommer att 3. 8. leda till ökade administrativa kostnader för de medlems- stater och lufttrafikföretag som hittills har skaffat sig konkurrensfördelar med hjälp av en lägre säkerhetsnivå. För medlemsstater och lufttrafikföretag som på frivillig basis redan har uppnått den säkerhetsnivå som kommis- sionens förslag innebär, kommer de administrativa kostnaderna att vara väsentligt lägre. Av ovan nämnda skäl är kommittén fast övertygad om att säkerhetsvins- terna överväger för alla berörda parter, för behovet av säkerhet har ständigt ökat. Vidare leder den förbättrade säkerhetsnivån till ett förbättrat konkurrensläge för den europeiska civila luftfarten på den globala lufttrafik- marknaden. 3. 9. Kommittén uppmanar kommissionen att anpassa tidpunkten för det nationella genomförandet till rådande förhållanden. Med tanke på diskussionsläget i rådet är det inte möjligt för medlemsstaterna att genomföra direktivförslaget på nationell nivå till den 1 april 1998. 3. 10. Kommittén uppmanar rådet att skyndsamt be- handla förslaget till direktiv och att besluta i enlighet med kommissionsförslaget. Lufttrafikens, passagerarnas och personalens säkerhet måste vara viktigare än enskil- da intressen. C 214/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 3. 11. För att en enhetlig inre marknad skall skapas och bli accepterad är det viktigt att de demokratiskt valda organen deltar. Av detta skäl och med hänvisning till kommentarerna under punkt 3. 1 är förslaget till direktiv att föredra framför JAA-förfarandet. Kommis- sionens förslag ligger i linje med detta önskemål. Bryssel den 29 april 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1692/96/EG, vad gäller kusthamnar, inlandshamnar och intermodala terminaler samt projekt nr 8 i bilaga III” (98/C 214/11) Den 24 mars 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 129d i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för transport och kommunikation, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 april 1998. Föredragande var Francis J. Whitworth. Vid sin 354:e plenarsession den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande med 117 röster för och 8 nedlagda röster. 1. Inledning och bakgrund 1. 1. Den rättsliga ramen för det transeuropeiska transportnätet (TEN) finns i artikel 129b i Romför- draget. 1. 2. Artikel 129c föreskriver att ett antal riktlinjer skall fastställas. Dessa riktlinjer skall omfatta målsätt- ningar, prioriteringar och huvudlinjer för de åtgärder som förutses när det gäller TEN samt identifiera ett antal projekt av gemensamt intresse. I beslut 1692/96/EG (1) fastställs riktlinjer för 1. 3. utveckling av TEN. Nätverkens karaktäristik när det i arti- gäller de olika transportsätten fastställdes klarna 9-17 i beslutet. De särskilda nätverk som föreslås för transporter på väg, järnväg och inre vattenvägar, samt när det gäller flygplatser och kombinerade trans- porter illustrerades av ett antal kartor i bilaga I till beslutet. Bilaga 2 innehöll kriterier och specifikationer när det gäller projekt av allmänt intresse, medan bilaga 3 omfattade en förteckning av de 14 projekt som antogs vid Europeiska rådets möte i Essen i december 1994. 1. 4. Kusthamnarnas utveckling behandlades enbart i korthet i beslutet och det fanns inget särskilt transport- nätsschema för dessa transporter i bilaga 1. I ett uttalande som bifogades beslutet meddelade kommissionen att man under 1997 — efter att ha rådfrågat de berörda parterna och medlemsstaterna — skulle lägga fram ett förslag när det gäller hamnprojekt enligt en modell som liknar den som användes när det gäller flygplatser. 1. 5. Omfattande diskussioner har ägt rum och kom- missionen har samlat in en stor mängd aktuell informa- tion från de fyra stora sjöfartsregionerna. Kommissionen vill med det aktuella förslaget ändra 1996 års beslut för att kunna införliva kriterier och specifikationer när det gäller hamnprojekt och samtidigt ändra förslagen i beslutet när det gäller inlandshamnar och intermodala terminaler. 2. Kommissionens förslag 2. 1. Allmänt (1) EGT L 228, 9. 9. 1996, s. 1. Kommissionen har kommit fram till att kust- 2. 1. 1. hamnarnas, samt inlandshamnarnas och de intermodala


title: WRITTEN QUESTION No. 1181/98 by Katerina DASKALAKI to the Commission. Marginalization of European languages

eurovoc_concepts:
access to EU information
consumer information
dissemination of EU information
information policy
official language
single market


title: QUESTION ECRITE no 1276/98 de Gerhard HAGER à la Commission. Élargissement - Libre circulation - Périodes transitoires

eurovoc_concepts:
Portugal
Spain
accession to the European Union
enlargement of the Union
free movement of persons
transitional period (EU)

text: 19. 11. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 354/87 (98/C 354/139) QUESTION E· CRITE E-1276/98 pose·e par Gerhard Hager (NI) a‘ la Commission (29 avril 1998) Objet: E· largissement › Libre circulation › Pe·riodes transitoires Les pe·riodes transitoires dans le domaine de la libre circulation des personnes ont e·te· conside·re·es, lors de l(cid:146)e·largissement a‘ l(cid:146)Espagne et au Portugal, comme des instruments utiles permettant d(cid:146)obtenir les adaptations requises. Lors des prochains e·largissements, la pousse·e migratoire en provenance des pays candidats a‘ l(cid:146)adhe·sion sera de nouveau tre‘s forte et s(cid:146)exercera au premier titre sur les E· tats membres limitrophes. Sur quels principes la Commission a-t-elle fonde· sa de·cision relative a‘ la fixation des pe·riodes transitoires 1. lors de l(cid:146)e·largissement au Sud? 2. 3. Sur quelles e·tudes ou enque(cid:136)tes la Commission a-t-elle a‘ l(cid:146)e·poque fonde· ses de·cisions? Sur quelles e·tudes et enque(cid:136)tes la Commission s(cid:146)appuie-t-elle pour pre·parer le futur e·largissement? Sur quelle appre·ciation re·aliste de la dure·e des pe·riodes transitoires la Commission s(cid:146)appuie-t-elle pour 4. l(cid:146)e·largissement a‘ l(cid:146)Est? Si, par rapport a‘ l(cid:146)e·largissement au Sud, des pe·riodes transitoires d(cid:146)une dure·e diffe·rente sont arre(cid:136)te·es, 5. comment la Commission justifie-t-elle ces divergences? 6. 7. 8. 9. Quel potentiel migratoire la Commission pre·voit-elle lors de l(cid:146)ouverture de l(cid:146)acce‘s au marche· du travail? Comment se re·partiront, selon la Commission, les candidats a‘ la migration dans les pays d(cid:146)origine? Quels seront, selon la Commission, les motifs de la migration? Comment se re·partiront, selon la Commission, les candidats a‘ la migration dans les pays d(cid:146)accueil? La Commission peut-elle, pour re·pondre aux questions susmentionne·es, se re·fe·rer notamment aux donne·es poste·rieures a‘ la pre·sentation de l(cid:146)Agenda 2000 en juillet 1997? Re·ponse donne·e par M. Van den Broek au nom de la Commission (22 juin 1998) Les ne·gociations d(cid:146)adhe·sion sont des ne·gociations intergouvernementales entre les E· tats membres et chacun des pays candidats. Bien que la Commission soit invite·e a‘ faire des propositions sur tous les proble‘mes pose·s par les ne·gociations d(cid:146)adhe·sion, ce sont les E· tats membres qui de·finissent conjointement une ligne de conduite communautaire dans le cadre des ne·gociations. Les questions pose·es par l(cid:146)Honorable Parlementaire a‘ propos des de·cisions de la Commission dans le contexte des ne·gociations ne sont donc pas pertinentes. (98/C 354/140) QUESTION E· CRITE E-1294/98 pose·e par Robin Teverson (ELDR) a‘ la Commission (29 avril 1998) Objet: Groupe Ad Hoc sur le commerce ille·gal de substances re·duisant la couche d(cid:146)ozone Quelles sont les de·cisions qui ont e·te· prises lors de la re·union du «Groupe Ad Hoc sur les substances re·duisant la couche d(cid:146)ozone» qui a eu lieu le jeudi 26 mars 1998, et a‘ quelle date se de·roulera la prochaine re·union? Re·ponse donne·e par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (3 juin 1998) La re·union du groupe ad hoc sur le commerce ille·gal des substances qui attaquent la couche d(cid:146)ozone a e·te· suivie par les repre·sentants de la Commission, des autorite·s environnementales et douanie‘res des E· tats membres, de l(cid:146)industrie europe·enne des produits chimiques et d(cid:146)une organisation non gouvernementale qui a publie· un rapport sur le commerce ille·gal des chlorofluorocarbures (CFC) et des halons en Europe. Cette re·union a donne· lieu a‘ un e·change d(cid:146)informations utile sur les quantite·s disponibles et sur les prix actuels de ces substances dans la Communaute·, qui a semble· indiquer que les CFC devenaient de plus en plus rares, mais que la question des importations ille·gales pourrait encore continuer a‘ se poser


title: WRITTEN QUESTION No. 1272/98 by Freddy BLAK to the Commission. Job tests

eurovoc_concepts:
European undertaking
confidentiality
data protection
labour law
protection of privacy
recruitment
testing


title: WRITTEN QUESTION No. 1345/98 by Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS , Alonso PUERTA to the Commission. Indications of unsuitable use of EU funds in relation to the Parque Lineal (Madrid, Spain)

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Spain
decontamination
environmental impact
environmental protection
exchange of information
pollution control measures
use of aid
waste disposal

text: C 13/28 Official Journal of the European Communities EN 18. 1. 1999 (1999/C 13/038) WRITTEN QUESTION E-1336/98 by Glyn Ford (PSE) to the Commission (29 April 1998) Subject: Opposition to further development of nuclear power stations in Lithuania Could the Commission say whether funding is being given to Lithuania to develop nuclear power and what funding, if any, is being given towards the exploration of other fuel types? Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (2 June 1998) The Commission informs the Honourable Member that no Community funding is provided to Lithuania to develop nuclear power, nor is any Community funding being provided towards the exploration of other fuel types. The assistance being provided in the nuclear sector by the Community directly or through the European bank for reconstruction and development (EBRD) nuclear safety account is directed towards improving the safety of the existing nuclear power plant at Ignalina. (1999/C 13/039) WRITTEN QUESTION E-1345/98 by Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) and Alonso Puerta (GUE/NGL) to the Commission (29 April 1998) Subject: Indications of unsuitable use of EU funds in relation to the Parque Lineal (Madrid, Spain) The Parque Lineal del Manzanares in Madrid has suffered since 1985 from the attitudes of the Madrid City Council: originally a vacant lot, it was earmarked for a projected aqua-park but is now no more than a huge rubbish-tip and supposed site for the aqua-park. It is an eyesore on the horizon of the surrounding quarters and is the source of offensive odours. The local community associations have endeavoured to promote the idea that this site should become a quasi- rural park which would serve as a focus for community-based economic activities, in a declining area with severe social problems. After great efforts, they managed to obtain a decision from the Madrid City Council to seek support from the Cohesion Fund for the rehabilitation of the area within the local integrated redevelopment plan. The local communities are now concerned over a proposal by the Regional Government of Madrid for the privatization of the park and its subdivision into lots, to be sold off to profit-making enterprises. They suspect that behind these speculative activities there lies a substantial EU investment, which may now be siphoned off for other purposes. Attempts are being made to strike a deal from which the neighbourhood and environmentalist organizations would be excluded. This is contrary to the EU(cid:146)s Green Paper on the urban environment and its provisions concerning the participation of the communities affected by proposals. 1. Is the Commission aware of this situation? 2. What action can the Commission take to ensure that the Spanish authorities apply the Community environmental legislation, and, in particular, Directive 85/337/EEC (1) on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment? 3. Can the Commission state whether this project is supported by EU structural interventions? Can the Commission state whether the Parque Lineal has received any money from the Structural Funds and, if so, for what purposes?