title: Kommissionens förordning (EG) nr 773/98 av den 7 april 1998 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa oblekta vävnader av bomull med ursprung i Folkrepubliken Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan och Turkiet

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
cotton
import
originating product
textile product
third country

text: 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/19 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 773/98 av den 7 april 1998 om inf(cid:148)rande av en prelimin(cid:132)r antidumpningstull p(cid:134) import av vissa oblekta v(cid:132)vnader av bomull med ursprung i Folkrepubliken Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan och Turkiet EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2331/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 7. 1 i denna, efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och med beaktande av f(cid:148)ljande: (1) (2) (3) A. F(cid:153)RFARANDE Den 11 juli 1997 meddelade kommissionen genom ett tillk(cid:132)nnagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (3) nedan kallat ”tillk(cid:132)nnagivandet om inledande” att ett antidumpningsf(cid:148)rfarande skulle inledas betr(cid:132)ffande import till gemenskapen av vissa oblekta v(cid:132)vnader av bomull med ursprung i Folkrepubliken Kina (i forts(cid:132)ttningen: Kina), Egyp- ten, Indien, Indonesien, Pakistan och Turkiet och p(cid:134)b(cid:148)rjade en unders(cid:148)kning. i EU (Eurocoton) F(cid:148)rfarandet inleddes till f(cid:148)ljd av ett klagom(cid:134)l som ingivits av Kommitt(cid:130)n f(cid:148)r bomullsindustrier och n(cid:132)rst(cid:134)ende textilindustrier f(cid:148)r gemenskapstillverkare som st(cid:134)r f(cid:148)r en betydande del av gemenskapens tillverkning av den likadana produkten. Med gemenskapens tillverkning avses i detta h(cid:132)nseende tillverkning avsedd f(cid:148)r den icke- konkurrensskyddade delen av marknaden f(cid:148)r produkten i fr(cid:134)ga. Med den icke-konkurrensskyddade delen av mark- naden f(cid:148)r produkten i fr(cid:134)ga avses f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av oblekta v(cid:132)vnader av bomull p(cid:134) den (cid:148)ppna markna- den, dvs. gemenskapsv(cid:132)veriernas f(cid:148)rs(cid:132)ljning till oberoende k(cid:148)pare. Den konkurrensskyddade delen av marknaden, (cid:134) andra sidan, utg(cid:148)rs av de transak- tioner som (cid:132)ger rum inom en integrerad grupp, dvs. d(cid:132)r oblekt bomull v(cid:132)vs och, senare tillverkningssteg, tyget slutbehandlas eller f(cid:132)rdiga produkter tillverkas. i ett Det (cid:132)r gemenskapsinstitutionernas praxis, vilken har bekr(cid:132)ftats av EG-domstolen, att vid skadeana- lysen undanta f(cid:148)rs(cid:132)ljning p(cid:134) den konkurrensskyd- (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) EGT L 317, 6. 12. 1996, s. 1. (3) EGT C 210, 11. 7. 1997, s. 13. (4) (5) (6) (7) (8) dade delen av marknaden om denna (cid:132)r tydligt skild fr(cid:134)n den fria marknaden. Eftersom produkter som tillverkas f(cid:148)r den konkurrensskyddade delen av marknaden inte s(cid:132)ljs p(cid:134) den fria marknaden konkurrerar dessa inte direkt med importerade lika- dana produkter. Eftersom skadeanalysen avser gemenskapsindustrin enligt definitionen i artikel 4 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad ”grundf(cid:148)rordningen”), vilket inneb(cid:132)r att f(cid:148)rs(cid:132)ljningen p(cid:134) den konkurrens- skyddade delen av marknaden undantas, och det i 5. 4 artikel d(cid:132)r best(cid:132)mmelserna fastst(cid:132)lls, m(cid:134)ste under dessa omst(cid:132)ndigheter (cid:132)ven vid bed(cid:148)m- ningen av representativiteten endast den tillverk- ning som s(cid:132)ljs p(cid:134) den fria marknaden beaktas. om representativitet h(cid:132)nvisas artikel till 4 Klagom(cid:134)let inneh(cid:148)ll bevisning om dumpning av produkten med ursprung i de l(cid:132)nder som anges ovan och om v(cid:132)sentlig skada till f(cid:148)ljd d(cid:132)rav; denna bevisning ans(cid:134)gs tillr(cid:132)cklig f(cid:148)r att det skulle vara ber(cid:132)ttigat att inleda ett f(cid:148)rfarande. Kommissionen underr(cid:132)ttade officiellt de tillverkare, export(cid:148)rer och import(cid:148)rer man visste ber(cid:148)rdes, f(cid:148)retr(cid:132)darna f(cid:148)r exportl(cid:132)nderna samt den klagande, och ber(cid:148)rda parter l(cid:132)mna gavs synpunkter skriftligen och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda inom den tidsfrist som anges i tillk(cid:132)nnagivandet om inledande. tillf(cid:132)lle att antal tillverkare/export(cid:148)rer Ett i de ber(cid:148)rda l(cid:132)mnade antal l(cid:132)nderna synpunkter. Samtliga ber(cid:148)rda parter som beg(cid:132)rde att bli h(cid:148)rda beviljades detta. import(cid:148)rer och ett Mot bakgrund av det stora antal gemenskapstillver- kare som framst(cid:132)ller den ber(cid:148)rda produkten i gemenskapen och som st(cid:148)der klagom(cid:134)let ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att ta stickprov i enlighet med artikel 17. 1 i grundf(cid:148)rordningen och d(cid:132)rmed s(cid:132)nda fr(cid:134)ge- formul(cid:132)r till och ta emot uppgifter fr(cid:134)n ett repre- sentativt urval gemenskapstillverkare. Med h(cid:132)nsyn till det stora antalet tillverkare/expor- t(cid:148)rer i de ber(cid:148)rda exportl(cid:132)nderna togs stickprov (cid:132)ven bland dessa, och kommissionen s(cid:132)nde fr(cid:134)ge- formul(cid:132)r till och tog emot detaljerade uppgifter fr(cid:134)n ett representativt urval tillverkare/export(cid:148)rer. De icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rer som gav sig till k(cid:132)nna inom den tidsfrist som anges i tillk(cid:132)nnagi- vandet om inledande och som var villiga att samar- beta var f(cid:148)r m(cid:134)nga f(cid:148)r att de skulle kunna under- f(cid:148)rfogande. s(cid:148)kas inom den tid som stod till L 111/20 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 Kommissionen beslutade d(cid:132)rf(cid:148)r att ta ett stickprov bland de icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rerna. Ber(cid:148)rda icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rer uppmanades att l(cid:132)mna uppgifter ink(cid:148)p och f(cid:148)r 1996 om oms(cid:132)ttning, syssels(cid:132)ttning avseende b(cid:134)de hela f(cid:148)retaget och den ber(cid:148)rda produkten, och p(cid:134) grundval av dessa uppgifter valde kommissionen ut (cid:134)tta icke-n(cid:132)rst(cid:134)- ende import(cid:148)rer i Storbritannien, Tyskland och Italien, vilka ans(cid:134)gs mest representativa i fr(cid:134)ga om importvolym. Fr(cid:134)geformul(cid:132)r s(cid:132)ndes till de icke- n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rer som ingick i stickprovet. Fyra svar mottogs inom den utsatta tidsfristen. (9) Ber(cid:148)rda parter uppmanades att l(cid:132)mna synpunkter p(cid:134) stickprovet, och namnen p(cid:134) de f(cid:148)retag som valts ut till dessa parter. De ber(cid:148)rda parterna hade inga v(cid:132)sentliga synpunkter p(cid:134) detta tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt. l(cid:132)mnades ut (10) F(cid:148)ljande icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rer valdes ut: — F(cid:148)renade kungariket: — Broome & Wellington — Joshua Wardle Ltd — Premier Textiles Ltd — Claremont Fabrics — Tyskland: — Itochu Deutschland GmbH — KLW Textilvertrieb GmbH — G. Koppermann & Co GmbH — Italien: — New Nicoltex SRL. (11) Kommissionen inh(cid:132)mtade och kontrollerade alla uppgifter som ans(cid:134)gs n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r ett prelimi- n(cid:132)rt fastst(cid:132)llande av dumpning och skada, och den genomf(cid:148)rde unders(cid:148)kningar p(cid:134) plats hos f(cid:148)ljande f(cid:148)retag: a) Gemenskapstillverkare — Tyskland: — Ettlin Gesellschaft f(cid:129)r Spinnerei und Weberei AG — Velener Textilwerke Grimmelt Wevers & Co. GmbH — H. Hecking S(cid:148)hne — F. A. K(cid:129)mpers GmbH & Co — Italien: — Tessiture Niggeler & K(cid:129)pfer SpA — Standartela SpA — Frankrike: — Ets. des Fils de V. Perrin — Tenthorey — SA HGP GAT — Fil. et Tis. de Saulxures — Spanien: — Hilados y Tejidos Puigner(cid:155), SA — Portugal: — Incotex-Ind ´ustria e Com(cid:130)rcio de T(cid:136)xteis, Lda — Belgien: — Le Compte Textielfabrieken NV b) Tillverkare/export(cid:148)rer — Egypten: — Misr Spinning and Weaving Co. , Mehalla el-Kubra — Misr Fine Spinning and Weaving Co. , Kafr el-Dawar — Misr El Amria Spinning and Weaving Co. , Alexandria — Indien: — Century Textiles & Industries Ltd, Bombay — Mafatlal Industries Limited, Bombay — Coats Viyella India Ltd, Bangalore — Vardhman Spinning & General Mills Ltd, Ludhiana — Virudhunagar Textile Mills Ltd — Indonesien: — PT Argo Pantes, Jakarta — PT Daya Manunggal, Jakarta — PT Eratex, Jakarta — PT Apac Inti Corpora, Jakarta — PT Eratex Djaja, Surabaya — Pakistan: — Lucky Textile Mills, Karachi — Diamond Fabrics Ltd, Sheikhupura, Lahore — Nishat Mills Ltd, Faisalabad — Kohinoor Raiwind Mills Ltd, Lahore — Kohinoor Weaving Mills Ltd, Lahore — Turkiet: — Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi AS Kayseri (”Birlik Mensucat”), Kayseri — S(cid:148)ktas Pamuk ve Tarim (cid:154)r(cid:129)nlerini Deger- lendirme Ticaret ve Sanayi AS Kayseri (”S(cid:148)ktas”), S(cid:148)ke — Tureks, — Teksmobili, — Alfa. (12) Unders(cid:148)kningsperioden f(cid:148)r fastst(cid:132)llande av dump- ning str(cid:132)ckte sig fr(cid:134)n och med den 1 januari 1996 till och med den 30 juni 1997. Unders(cid:148)kningen av skada omfattar perioden fr(cid:134)n och med den 1 januari 1993 till och med den 30 juni 1997. 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/21 B. PRODUKT med hj(cid:132)lp av ringspinnsteknik. V(cid:132)vnader av garn som spunnits med ringspinnsteknik kan s(cid:134)lunda inte undantas fr(cid:134)n f(cid:148)rfarandet i detta skede. 1. Produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning (13) F(cid:148)rfarandet omfattar flatv(cid:132)vda oblekta bomullsv(cid:132)v- nader inneh(cid:134)llande minst 85 % bomull, dvs. v(cid:132)vnader av bomull som har erh(cid:134)llits genom r(cid:132)t- vinklig fl(cid:132)tning p(cid:134) enskyttelstolar av textilgarn och som huvudsakligen (cid:132)r avsedda f(cid:148)r kl(cid:132)des-, linne- och m(cid:148)belindustrin. Dessa v(cid:132)vnader omfattas f(cid:148)r n(cid:132)rvarande av KN-nummer 5208 11 90–5208 19 och 5209 11–5209 19. (14) Denna produkt tillverkas i m(cid:134)nga olika typer eller bindningar, vilka definieras genom en kombination av det anv(cid:132)nda garnets finhet (eller vikt), antalet tr(cid:134)dar i b(cid:134)de varp och v(cid:132)ft och det s(cid:132)tt p(cid:134) vilket garnerna (cid:132)r fl(cid:132)tade. (15) (16) (17) Samtliga typer av den ber(cid:148)rda produkten tillverkas med i stort sett samma maskiner och samtliga kan normalt tillverkas p(cid:134) best(cid:132)llning. Ett flertal ans(cid:148)kningar har l(cid:132)mnats in om undantag fr(cid:134)n f(cid:148)rfarandet f(cid:148)r vissa typer av oblekta bomulls- v(cid:132)vnader. I dessa ans(cid:148)kningar h(cid:132)nvisas till s(cid:132)rskilda anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den eller s(cid:132)rskilda bindningar, varav somliga, h(cid:132)vdas det, inte tillverkas i gemen- skapen. Detta g(cid:132)ller v(cid:132)vnader av garn som spunnits med ringspinnsteknik (konventionellt garn), hand- v(cid:132)vda v(cid:132)vnader, jacquard- och stretchv(cid:132)vnader, v(cid:132)vnader avsedda f(cid:148)r broderi och v(cid:132)vnader som v(cid:132)ger mindre (cid:132)n 100 g/m2. a) Bomullsv(cid:132)vnader som framst(cid:132)llts av garn som spunnits med ringspinnsteknik Vissa parter h(cid:132)vdade att v(cid:132)vnader som tillverkats av garn som spunnits med ringspinnsteknik borde anses som en annan produkt (cid:132)n v(cid:132)vnader som tillverkats av garn som spunnits med open-end- teknik, eftersom de har olika h(cid:134)llfasthet. Det h(cid:132)vdades ocks(cid:134) att v(cid:132)vnader av garn som spunnits med ringspinnsteknik borde undantas fr(cid:134)n f(cid:148)rfa- randet, eftersom ingen tillverkning av s(cid:134)dana v(cid:132)vnader f(cid:148)rekom i gemenskapen. av emellertid konstaterade att (18) Kommissionen v(cid:132)vnader garn som spunnits med ring- spinnsteknik respektive med open-end-teknik hade samma grundl(cid:132)ggande egenskaper och anv(cid:132)nd- ningsomr(cid:134)den, eftersom skillnaden i fr(cid:134)ga om h(cid:134)ll- fasthet inte kunde anses som betydande. Dessutom visar de uppgifter som mottagits fr(cid:134)n gemens- kapstillverkarna i stickprovet att det i gemenskapen f(cid:148)rekommer tillverkning av v(cid:132)vnader av garn som spunnits med ringspinnsteknik. Detta har bekr(cid:132)f- tats av de spinnerier som deltog i unders(cid:148)kningen av gemenskapens intresse, varav 50 % spinner garn b) Handv(cid:132)vda bomullsv(cid:132)vnader som skiljer (19) Med handv(cid:132)vda v(cid:132)vnader avses v(cid:132)vnader som v(cid:132)vts p(cid:134) v(cid:132)vstolar som drivs enbart f(cid:148)r hand eller med foten. (cid:142)ven om anv(cid:132)ndning av olika tillverknings- metoder inte i sig har n(cid:134)gon betydelse f(cid:148)r en produkts definition har handv(cid:132)vda v(cid:132)vnader fysiska egenskaper sig fr(cid:134)n de hos andra oblekta bomullsv(cid:132)vnader, framf(cid:148)r allt genom att de (cid:132)r mindre regelbundna och l(cid:148)sare samt har en begr(cid:132)nsad bredd (vanligen mindre (cid:132)n en meter). Denna skillnad medf(cid:148)r att handv(cid:132)vda v(cid:132)vnader uppfattas p(cid:134) ett annat s(cid:132)tt av konsumenterna, vilket f(cid:148)rst(cid:132)rks av att dessa produkter ofta s(cid:132)ljs via s(cid:132)rskilda f(cid:148)rs(cid:132)ljningskanaler som inte (cid:132)r desamma som de som gemenskapstillverkare och export(cid:148)rer utnyttjar f(cid:148)r sina (cid:148)vriga v(cid:132)vnader. (20) (21) (22) F(cid:148)ljaktligen drog kommissionen prelimin(cid:132)rt slut- satsen att handv(cid:132)vda v(cid:132)vnader b(cid:148)r undantas fr(cid:134)n f(cid:148)rfarandet och s(cid:134)ledes vara befriade fr(cid:134)n tull om intyg, utf(cid:132)rdat av exportlandets de (cid:134)tf(cid:148)ljs av ett beh(cid:148)riga myndigheter, som visar att de tillverkats med hj(cid:132)lp av en handv(cid:132)vstol. c) Jacquard- och stretchbomullsv(cid:132)vnader Vissa parter h(cid:132)vdade att jacquard- och stretchv(cid:132)v- nader borde anses som en annan produkt. De tv(cid:134) fr(cid:134)ga (”jacquard” och ”stretch”) bindningarna i analyserades och konstaterades inneh(cid:134)lla minst 85 % bomull. Det ansg(cid:134)s d(cid:132)rf(cid:148)r att de skulle omfattas av f(cid:148)rfarandet. d) Oblekta bomullsv(cid:132)vnader avsedda f(cid:148)r broderi och anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den, Vidare gjordes g(cid:132)llande att oblekta bomullsv(cid:132)vnader avsedda f(cid:148)r broderi, p(cid:134) grund av sina s(cid:132)rskilda egenskaper borde undantas fr(cid:134)n f(cid:148)rfarandet. Kommissionen har preli- min(cid:132)rt konstaterat att de v(cid:132)vnader som anv(cid:132)nds f(cid:148)r broderi vanligen v(cid:132)ger mindre (cid:132)n 100 g/m2, omfattas av ett s(cid:132)rskilt KN-nummer och liknar gas. Gas omfattas inte av det klagom(cid:134)l som ligger till grund f(cid:148)r det aktuella f(cid:148)rfarandet. Det b(cid:148)r noteras att gas anv(cid:132)nds endast f(cid:148)r medicinska (cid:132)ndam(cid:134)l, medan oblekta bomullsv(cid:132)vnader som v(cid:132)ger mindre (cid:132)n 100 g/m2 (cid:132)ven kan anv(cid:132)ndas till annat (cid:132)n broderi. Mot bakgrund av denna uppenbara utbyt- barhet anses det prelimin(cid:132)rt att de grundl(cid:132)ggande fysiska egenskaperna hos oblekta bomullsv(cid:132)vnader som anv(cid:132)nds f(cid:148)r broderi inte skiljer sig s(cid:134) mycket fr(cid:134)n de hos tyg som anv(cid:132)nds f(cid:148)r andra (cid:132)ndam(cid:134)l att det (cid:132)r ber(cid:132)ttigat att undanta dem fr(cid:134)n f(cid:148)rfarandet. Denna fr(cid:134)ga kommer att utredas ytterligare. L 111/22 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 e) Oblekta bomullsv(cid:132)vnader som v(cid:132)ger mindre (cid:132)n 100 g/m2 l(cid:132)nderna. Fr(cid:134)gan kommer dock att utredas ytterli- gare. (23) Det h(cid:132)vdades att v(cid:132)vnader som v(cid:132)ger mindre (cid:132)n 100 g/m2 borde undantas fr(cid:134)n f(cid:148)rfarandet, eftersom de liknar gas. Kommissionen har prelimin(cid:132)rt dragit slutsatsen att det inte (cid:132)r m(cid:148)jligt att undanta denna produkt fr(cid:134)n f(cid:148)rfarandet, eftersom de grundl(cid:132)ggan- de fysiska egenskaperna och allm(cid:132)nna anv(cid:132)nd- ningsomr(cid:134)dena (cid:132)r desamma som f(cid:148)r oblekta bo- mullsv(cid:132)vnader som v(cid:132)ger mer (cid:132)n 100 g/m2. Denna fr(cid:134)ga kommer att utredas ytterligare. f) Andra ans(cid:148)kningar om undantag (24) (cid:153)vriga ans(cid:148)kningar om undantag fr(cid:134)n detta f(cid:148)rfa- rande var antingen otillr(cid:132)ckligt underbyggda eller g(cid:132)llde produkter som p(cid:134) grund av sina grundl(cid:132)g- gande fysiska egenskaper eller allm(cid:132)nna anv(cid:132)nd- ningsomr(cid:134)den eller konsumenternas uppfattning om produkterna i fr(cid:134)ga omfattas av definitionen av den produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning. 2. Likadan produkt (25) Kommissionen konstaterade att de oblekta bo- mullsv(cid:132)vnader som tillverkades av gemenskapsin- dustrin och s(cid:134)ldes p(cid:134) gemenskapsmarknaden var li- kadana som eller j(cid:132)mf(cid:148)rbara med de oblekta bo- mullsv(cid:132)vnader som tillverkades i de ber(cid:148)rda l(cid:132)nder- na och exporterades till gemenskapen samt de som s(cid:134)ldes p(cid:134) dessa l(cid:132)nders inhemska marknader (1). (26) Vissa parter gjorde g(cid:132)llande att de oblekta bo- mullsv(cid:132)vnader som tillverkades och s(cid:134)ldes av ge- menskapsindustrin inte var j(cid:132)mf(cid:148)rbara med de som tillverkades i de ber(cid:148)rda exportl(cid:132)nderna och expor- terades till gemenskapen. Det h(cid:132)vdades att import- en fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna utgjordes av enkla bas- bindningar av l(cid:134)g kvalitet, medan de produkter som tillverkades i gemenskapen skulle vara specialisera- de och sofistikerade. (27) Det b(cid:148)r i detta avseende erinras om att kommissio- nens praxis (cid:132)r att normalt sett inte beakta kvalitets- skillnader som en faktor som avg(cid:148)r huruvida pro- dukter (cid:132)r likadana eller inte, om de grundl(cid:132)ggande egenskaperna (cid:132)r desamma. (28) Dessutom tycks de bindningar som tillverkas eller s(cid:132)ljs av gemenskapsindustrin i h(cid:148)g grad motsvara de som importeras fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. Det verkar s(cid:134)lunda inte m(cid:148)jligt att i det nuvarande ske- det dra slutsatsen att de produkter som tillverkas i gemenskapen i n(cid:134)gon st(cid:148)rre utstr(cid:132)ckning skiljer sig fr(cid:134)n de produkter som importeras fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda (1) G(cid:132)ller ej Kina. (29) Kommissionen har d(cid:132)rmed dragit slutsatsen att oblekta bomullsv(cid:132)vnader som exporteras fr(cid:134)n Kina, Indien, Indonesien, Egypten, Pakistan och Turkiet och oblekta bomullsv(cid:132)vnader som tillverkas i ge- menskapen av gemenskapstillverkare (cid:132)r likadana produkter enligt artikel 1. 4 i grundf(cid:148)rordningen. C. DUMPNING 1. Export(cid:148)rer och tillverkare i ursprungs- l(cid:132)nderna a) Stickprov (30) Mot bakgrund av det stora antalet export(cid:148)rer i de ta ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna beslutade kommissionen att stickprov i enlighet med artikel 17 i grundf(cid:148)rord- ningen. (31) F(cid:148)r att kommissionen skulle kunna v(cid:132)lja ut ett stickprov uppmanades export(cid:148)rerna och deras f(cid:148)re- tr(cid:132)dare att inom tre veckor efter inledandet ge sig till k(cid:132)nna och l(cid:132)mna vissa grundl(cid:132)ggande uppgifter om den inhemska oms(cid:132)ttningen och exportoms(cid:132)tt- ningen under unders(cid:148)kningsperioden. Kommissio- nen kontaktade de ber(cid:148)rda l(cid:132)ndernas myndigheter. b) Samarbetsvilliga f(cid:148)retag (32) I bilaga I finns f(cid:148)r varje land en f(cid:148)rteckning (cid:148)ver de samarbetsvilliga f(cid:148)retag som inte ingick i stick- provet. (33) De f(cid:148)retag som f(cid:148)rtecknas i bilaga I underr(cid:132)ttades om att de skulle komma att tilldelas den eventuella genomsnittliga dumpningsmarginalen och anti- dumpningstullen f(cid:148)r respektive land, v(cid:132)gda p(cid:134) grundval av exportoms(cid:132)ttningen till gemenskapen; vad g(cid:132)ller Kina och Egypten ber(cid:132)k- nades emellertid en enda marginal f(cid:148)r samtliga ex- port(cid:148)rer. stickprovet f(cid:148)r c) Urval av stickprovet (34) Stickprovet f(cid:148)r Kina, Egypten, Indonesien, Turkiet och Pakistan valdes ut i samf(cid:148)rst(cid:134)nd med f(cid:148)retr(cid:132)- darna f(cid:148)r ber(cid:148)rda f(cid:148)retag, intresseorganisationer el- ler regeringar. (35) De indonesiska export(cid:148)rerna ville inte ha n(cid:134)got re- servf(cid:148)retag (ett f(cid:148)retag som ers(cid:132)tter ett utvalt f(cid:148)retag om detta i ett senare skede underl(cid:134)ter att i till- r(cid:132)cklig utstr(cid:132)ckning samarbeta med kommissionen) och underr(cid:132)ttades om att detta inte utgjorde n(cid:134)got problem s(cid:134) l(cid:132)nge f(cid:148)retagen i stickprovet var till- r(cid:132)ckligt samarbetsvilliga. 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/23 (36) Ingen (cid:148)verenskommelse kunde n(cid:134)s med de indiska export(cid:148)rerna, som v(cid:132)grade l(cid:134)ta sin st(cid:148)rsta export(cid:148)r ing(cid:134) i stickprovet. Kommissionen godk(cid:132)nde d(cid:132)rf(cid:148)r de utvalda export(cid:148)rer som Indien f(cid:148)reslagit men l(cid:132)t den st(cid:148)rsta import(cid:148)ren ing(cid:134) i det slutliga stickpro- vet. (37) De f(cid:148)retag som valts ut f(cid:148)r stickprovet och som samarbetade fullt ut vid unders(cid:148)kningen tilldelades en egen dumpningsmarginal och en enskild tull- sats. N(cid:132)r tv(cid:134) varandra n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag ingick i stickprovet till(cid:132)mpades en gemensam dumpnings- marginal, ber(cid:132)knad p(cid:134) grundval av ett v(cid:132)gt genom- snitt av deras enskilda dumpningsmarginaler. N(cid:132)r endast ett av flera varandra n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag valts ut, till(cid:132)mpades dumpningsmarginalen f(cid:148)r detta f(cid:148)- retag p(cid:134) de samarbetsvilliga n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retagen. (38) Kommissionen valde ut reservf(cid:148)retag i Egypten, Indien och Pakistan. De f(cid:148)retag som ingick i stick- provet endast som reservf(cid:148)retag underr(cid:132)ttades om att de m(cid:134)ste besvara kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r men att deras svar skulle komma att granskas en- dast om ett eller flera f(cid:148)retag i stickprovet visade bristande samarbete och stickprovet d(cid:132)rmed skulle upph(cid:148)ra att vara representativt. De underr(cid:132)ttades ocks(cid:134) om att de skulle tilldelas den eventuella ge- nomsnittliga dumpningsmarginalen och antidump- ningstullsatsen f(cid:148)r stickprovet avseende varje land, s(cid:134)vida de inte uts(cid:134)gs att ers(cid:132)tta ett f(cid:148)retag i stick- provet, varvid de skulle tilldelas en egen tullsats. (39) Ett indonesiskt f(cid:148)retag, PT Tyfountex, som hade valts ut som reservf(cid:148)retag v(cid:132)grade att ing(cid:134) i reserv- stickprovet och underr(cid:132)ttades f(cid:148)ljaktligen om att det skulle komma att betraktas som en icke-samar- betsvillig part. (40) Kommissionen s(cid:132)nde fr(cid:134)geformul(cid:132)r till f(cid:148)ljande f(cid:148)- retag som valts ut f(cid:148)r det slutliga stickprovet: Land F(cid:148)retag i stickprovet Kina — Chinatex Cotton Yarns & Fabrics Import & Export Corporation — Shanghai Textiles Import & Ex- port Corporation — China Jiangsu Textiles Import & Export (Group) Corporation Egypten — Misr Spinning and Weaving Co. , Mehalla el-Kubra — Misr Fine Spinning and Weaving Co. , Kafr el-Dawar — Misr el Amria Spinning & Wea- ving Co. Land F(cid:148)retag i stickprovet Indien — Century Textiles & Industries Ltd — Mafatlal Industries Ltd — Coats Viyella India Ltd — Vardhman Spinning & General Mills Ltd — Virudhunagar Textile Mills Ltd Indonesien — PT Argo Pantes — PT Daya Manunggal — PT Apac Inti Corpora — PT Eratex Djaja Pakistan — Lucky Textile Mills — Diamond Fabrics Ltd — Nishat Mills Ltd — Kohinoor Raiwind Mills Ltd — Kohinoor Weaving Mills Ltd Turkiet — Birlik Mensucat — S(cid:148)ktas Pamuk Ve Tarim (cid:154)r(cid:129)nleri- ni Degerlendirme Ticaret Ve Sa- nayi AS — Tureks — Alfa — Teksmobili d) Enskild unders(cid:148)kning inom ramen f(cid:148)r stick- provet (41) Kommissionen mottog inom de angivna tidsfrister- na nio ans(cid:148)kningar om enskild unders(cid:148)kning, varav fem (cid:134)tf(cid:148)ljdes av ett svar p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret, vilket kr(cid:132)vs enligt artikel 17. 3 i grundf(cid:148)rordningen. (42) Efter att ha g(cid:134)tt igenom ans(cid:148)kningarna drog kom- missionen, med beaktande av artikel 17. 3 i grund- f(cid:148)rordningen, slutsatsen att enskild unders(cid:148)kning inte kunde beviljas vid detta f(cid:148)rfarande. Detta be- slut motiverades med att den (cid:148)kade arbetsb(cid:148)rdan till f(cid:148)ljd av enskilda unders(cid:148)kningar skulle g(cid:148)ra det om(cid:148)jligt f(cid:148)r kommissionen att avsluta unders(cid:148)k- ningen inom den tid som anges i grundf(cid:148)rord- ningen. De ber(cid:148)rda f(cid:148)retagen underr(cid:132)ttades om detta och gavs tillf(cid:132)lle att l(cid:132)mna synpunkter. (43) De f(cid:148)retag som l(cid:132)mnade ett komplett svar p(cid:134) fr(cid:134)ge- formul(cid:132)ret inom 37 dagar efter inledandet, eller som gav sig till k(cid:132)nna inom de tre veckor som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r urvalet av stickprovet, men vars ans(cid:148)- kan om enskild unders(cid:148)kning avvisats, ans(cid:134)gs samarbetsvilliga och tilldelades den genomsnittliga dumpningsmarginal antidumpningstullsats och som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r stickprovet. L 111/24 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 2. Metod a) F(cid:148)retag i samma grupp skulle kunna uppmuntra (44) Kommissionen har haft som sedvanlig praxis att betrakta varandra n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag, eller f(cid:148)retag som tillh(cid:148)r samma grupp, som en enda enhet och att d(cid:132)rmed fastst(cid:132)lla en enda dumpningsmarginal f(cid:148)r dessa f(cid:148)retag. Ber(cid:132)kning av enskilda dump- ningsmarginaler till kringg(cid:134)ende av antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna (som d(cid:132)r- med skulle bli ineffektiva) genom att g(cid:148)ra det m(cid:148)j- ligt f(cid:148)r n(cid:132)rst(cid:134)ende tillverkare att l(cid:134)ta sin export till gemenskapen g(cid:134) via det f(cid:148)retag som har den l(cid:132)gsta dumpningsmarginalen. Om ett f(cid:148)retag i stickprovet tillh(cid:148)rde en grupp till(cid:132)mpades den dumpningsmar- ginal som konstaterats f(cid:148)r detta f(cid:148)retag d(cid:132)rf(cid:148)r p(cid:134) de f(cid:148)retag i samma grupp som sysslade med tillverk- ning och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av den ber(cid:148)rda produkten och som inte ingick i stickprovet. (45) Tv(cid:134) indonesiska f(cid:148)retag i stickprovet som tillh(cid:148)rde samma grupp betraktades som en enda enhet i en- lighet med denna princip. (cid:142)ven tv(cid:134) varandra n(cid:132)r- st(cid:134)ende pakistanska f(cid:148)retag som ingick i stickprovet betraktades som en enda enhet. b) Normalv(cid:132)rde i) Representativitet (46) Kommissionen unders(cid:148)kte f(cid:148)rst huruvida varje f(cid:148)- retags inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljning av gr(cid:134)a bomullsv(cid:132)vna- der var representativ. Detta ans(cid:134)gs vara fallet n(cid:132)r den sammanlagda volymen av denna f(cid:148)rs(cid:132)ljning uppgick till minst 5 % av den totala volymen av exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningen till gemenskapen. ii) Olika typers j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet (47) Mot bakgrund av det stora antalet typer av produk- ten i fr(cid:134)ga klassificerades gr(cid:134)a bomullsv(cid:132)vnader som tillverkats i de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna med hj(cid:132)lp av ett ”produktkontrollnummer”, som varierade bero- ende p(cid:134) v(cid:132)vnadernas bindning. Varje produktkon- trollnummer gav information om garnets finhet (el- ler vikt) och antalet tr(cid:134)dar i b(cid:134)de varp och v(cid:132)ft. Det gav (cid:132)ven information om v(cid:132)vnadens bindning. Slut- ligen visade det om typen i fr(cid:134)ga exporterades eller s(cid:134)ldes p(cid:134) den inhemska marknaden samt vilken an- v(cid:132)ndning den var avsedd f(cid:148)r (f(cid:132)rgning, tillverkning av fickp(cid:134)sar, tryckning), beroende p(cid:134) produktens kvalitet. (48) Eftersom de olika typerna och kvaliteterna av gr(cid:134)a bomullsv(cid:132)vnader inte uppvisade n(cid:134)gra skillnader i fr(cid:134)ga om de grundl(cid:132)ggande egenskaperna, konstate- rade kommissionen att de typer som s(cid:134)ldes p(cid:134) den inhemska marknaden respektive p(cid:134) export var lika- dana produkter enligt artikel 1. 4 i grundf(cid:148)rord- ningen och kunde j(cid:132)mf(cid:148)ras om de hade samma kontrollnummer. Typer som s(cid:134)ldes p(cid:134) den inhem- ska marknaden i Indien kunde s(cid:134)ledes j(cid:132)mf(cid:148)ras med typer som exporterades av kinesiska f(cid:148)retag. (49) Kommissionen fastst(cid:132)llde d(cid:132)rf(cid:148)r att typer som s(cid:134)l- des p(cid:134) den inhemska marknaden respektive p(cid:134) ex- port var j(cid:132)mf(cid:148)rbara produkter om de hade samma produktkontrollnummer. iii) Olika produkttypers representativitet (50) Den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av en viss produkttyp ans(cid:134)gs vara tillr(cid:132)ckligt representativ om den volym gr(cid:134)a bomullsv(cid:132)vnader av den typ som s(cid:134)ldes p(cid:134) den inhemska marknaden under unders(cid:148)kningsperio- den motsvarade minst 5 % av den volym gr(cid:134)a bo- mullsv(cid:132)vnader av den j(cid:132)mf(cid:148)rbara typen som s(cid:134)ldes p(cid:134) export till gemenskapen. iv) Unders(cid:148)kning av om f(cid:148)rs(cid:132)ljningen skett vid normal handel (51) D(cid:132)refter unders(cid:148)kte kommissionen, genom att kontrollera hur stor andel av f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av varje produkttyp som var l(cid:148)nsam, huruvida den inhem- ska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av varje typ kunde anses ha skett vid normal handel. — I fall d(cid:132)r den volym gr(cid:134)a bomullsv(cid:132)vnader som s(cid:134)ldes till nettopriser som var minst lika h(cid:148)ga som den ber(cid:132)knade tillverkningskostnaden utgjorde mer (cid:132)n 80 % av den totala f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningsvolymen, f(cid:148)r denna typ p(cid:134) grundval av ett v(cid:132)gt genomsnitt- ligt pris f(cid:148)r alla inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningstransak- tioner under unders(cid:148)kningsperioden, oavsett om de var l(cid:148)nsamma eller inte. fastst(cid:132)lldes normalv(cid:132)rdet — I fall d(cid:132)r den volym gr(cid:134)a bomullsv(cid:132)vnader som s(cid:134)ldes till nettopriser som var minst lika h(cid:148)ga som den ber(cid:132)knade tillverkningskostnaden utgjorde mindre (cid:132)n 80 % men mer (cid:132)n 10 % av den totala f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen, fastst(cid:132)lldes nor- malv(cid:132)rdet f(cid:148)r denna typ p(cid:134) grundval av ett v(cid:132)gt genomsnittligt pris f(cid:148)r endast l(cid:148)nsamma in- hemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningstransaktioner. — I fall d(cid:132)r den volym gr(cid:134)a bomullsv(cid:132)vnader som s(cid:134)ldes till nettopriser som var minst lika h(cid:148)ga som den ber(cid:132)knade tillverkningskostnaden utgjorde mindre (cid:132)n 10 % av den totala f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningsvolymen ans(cid:134)gs det att typen i fr(cid:134)ga inte s(cid:134)ldes vid normal handel och att det inhemska priset inte utgjorde en l(cid:132)mplig grund f(cid:148)r fast- st(cid:132)llande av normalv(cid:132)rdet. 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/25 v) Normalv(cid:132)rde hemskt pris baserat p(cid:134) faktiskt in- vinstmarginalerna f(cid:148)r de andra f(cid:148)retag som uppfyllde kriteriet. (52) N(cid:132)r ovanst(cid:134)ende krav var uppfyllda baserades nor- malv(cid:132)rdet f(cid:148)r varje typ i enlighet med artikel 2. 1 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) de priser som vid normal handel betalades eller skulle betalas av oberoende kunder p(cid:134) exportlandets inhemska marknad. (53) (54) vi) Normalv(cid:132)rde baserat p(cid:134) konstruerat v(cid:132)r- de I fall d(cid:132)r de inhemska priserna inte utgjorde en l(cid:132)mplig grund f(cid:148)r fastst(cid:132)llande av normalv(cid:132)rdet ba- serades detta p(cid:134) ett konstruerat v(cid:132)rde. P(cid:134) grund av det stora antalet olika typer och den stora m(cid:132)ngd faktorer som m(cid:134)ste (cid:148)verv(cid:132)gas vid be- d(cid:148)mningen av en viss typ som tillverkas av ett visst f(cid:148)retag (t. ex. ursprung, blandning av r(cid:134) bomull och typ av v(cid:132)vstol som anv(cid:132)nts) valde kommissionen konsekvent att konstruera normalv(cid:132)rdet i st(cid:132)llet f(cid:148)r att basera det p(cid:134) en annan tillverkares inhemska priser. (55) Det konstruerade v(cid:132)rdet fastst(cid:132)lldes genom att ett sk(cid:132)ligt belopp f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och adminstra- tionskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader samt en sk(cid:132)lig vinstmarginal lades till tillverkningskost- naderna f(cid:148)r de exporterade typerna, justerade i de fall d(cid:132)r de faktiska kostnaderna skilde sig fr(cid:134)n de som rapporterats. (56) Kommissionen unders(cid:148)kte i detta sammanhang om varje ber(cid:148)rd tillverkares f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och admi- ninstrationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostna- der samt vinst p(cid:134) den inhemska marknaden kunde anv(cid:132)ndas i enlighet med grundf(cid:148)rordningen. (57) (58) (59) (60) (61) (62) — De taktiska f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administra- tionskostnaderna och andra allm(cid:132)nna kostna- derna f(cid:148)r den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av den li- kadana produkten anv(cid:132)ndes om det ber(cid:148)rda f(cid:148)- retagets inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym kunde an- ses vara representativ. Om detta kriterium inte var uppfyllt anv(cid:132)ndes de v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostnaderna och andra allm(cid:132)nna kostnaderna. — Den faktiska inhemska vinstmarginalen f(cid:148)r in- hemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning av den likadana produkten anv(cid:132)ndes n(cid:132)r den volym gr(cid:134)a bomullsv(cid:132)vnader som s(cid:134)ldes till nettopriser som var h(cid:148)gre (cid:132)n den ber(cid:132)knade tillverkningskostnaden utgjorde mer (cid:132)n 10 % av det ber(cid:148)rda f(cid:148)retagets totala inhem- ska f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym. Om detta kriterium inte var uppfyllt anv(cid:132)ndes de v(cid:132)gda genomsnittliga c) Exportpris I samtliga fall d(cid:132)r gr(cid:134)a bomullsv(cid:132)vnader exportera- des till oberoende kunder i gemenskapen fastst(cid:132)ll- des exportpriset i enlighet med artikel 2. 8 i grund- f(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas. I fall d(cid:132)r det inte fanns n(cid:134)got faktiskt exportpris el- ler n(cid:132)r exportpriset ans(cid:134)gs otillf(cid:148)rlitligt d(cid:132)rf(cid:148)r att f(cid:148)rs(cid:132)ljningen gick till en n(cid:132)rst(cid:134)ende part konstrue- rades ett exportpris i enlighet med artikel 2. 9 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av det pris till vil- ket de importerade produkterna f(cid:148)rsta g(cid:134)ngen s(cid:134)l- des vidare till en oberoende k(cid:148)pare. I dessa fall gjordes justeringar f(cid:148)r alla omkostnader som tillkommit mellan importen och (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen samt f(cid:148)r f(cid:148)rv(cid:132)ntad vinst, i syfte att fastst(cid:132)lla ett tillf(cid:148)rlitligt exportpris vid gemenskapens gr(cid:132)ns. d) J(cid:132)mf(cid:148)relse F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan nor- malv(cid:132)rde och exportpris togs i enlighet med artikel 2. 10 i grundf(cid:148)rordningen h(cid:132)nsyn i form av juste- ringar till olikheter som p(cid:134)verkar prisernas j(cid:132)mf(cid:148)r- barhet. justeringar F(cid:148)ljaktligen beviljades i till(cid:132)mpliga och motiverade fall f(cid:148)r- s(cid:132)krings- och hanteringskostnader, f(cid:148)rpacknings- kostnader, krediter, rabatter och s(cid:132)kerheter. f(cid:148)r olikheter transport-, i e) Dumpningsmarginal i) Dumpningsmarginal f(cid:148)r de f(cid:148)retag som unders(cid:148)kts I enlighet med artikel 2. 11 i grundf(cid:148)rordningen j(cid:132)mf(cid:148)rdes det v(cid:132)gda genomsnittliga normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r varje typ, fastst(cid:132)llt i enlighet med avsnitt 2 b ovan, med det v(cid:132)gda genomsnittliga exportpriset, fastst(cid:132)llt i enlighet med avsnitt 2 c ovan. I de fall d(cid:132)r det fastst(cid:132)llts att det fanns ett m(cid:148)nster f(cid:148)r ex- portpriserna vilket v(cid:132)sentligen skilde sig mellan oli- ka ink(cid:148)pare, regioner eller tider och att den ovan- n(cid:132)mnda metoden inte till fullo (cid:134)terspeglade den dumpning som f(cid:148)rekom, j(cid:132)mf(cid:148)rdes det v(cid:132)gda ge- nomsnittliga normalv(cid:132)rdet med priset f(cid:148)r varje en- skild exporttransaktion till gemenskapen. ii) Dumpningsmarginal f(cid:148)r samarbetsvilli- ga f(cid:148)retag som inte ingick i stickprovet (63) De samarbetsvilliga f(cid:148)retag som inte ingick i stick- provet tilldelades den genomsnittliga dumpnings- marginalen f(cid:148)r f(cid:148)retagen i stickprovet, v(cid:132)gd p(cid:134) grundval av exportoms(cid:132)ttning till gemenskapen. L 111/26 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 iii) Dumpningsmarginal f(cid:148)r icke-samarbet- b) Konsekvenser f(cid:148)r stickprovet av till(cid:132)mpningen svilliga f(cid:148)retag av artikel 18 i grundf(cid:148)rordningen (64) Graden av samarbete i de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna, utom Turkiet, varierade mellan 87 % och 100 %. Det be- slutades att icke-samarbetsvilliga f(cid:148)retag i de l(cid:132)nder d(cid:132)r graden av samarbete var mycket h(cid:148)g skulle til- ldelas samma dumpningsmarginal som det f(cid:148)retag i stickprovet som hade den h(cid:148)gsta dumpningsmargi- nalen. I fall d(cid:132)r en enda tull fastst(cid:132)llts f(cid:148)r samtliga f(cid:148)retag i stickprovet (Kina och Egypten), till(cid:132)mpa- des denna tull p(cid:134) de icke-samarbetsvilliga f(cid:148)reta- gen. (65) (66) (67) (68) grundval F(cid:148)r icke-samarbetsvilliga f(cid:148)retag i Turkiet, d(cid:132)r gra- den av samarbete inte ens uppgick till 50 %, fast- st(cid:132)lldes dumpningsmarginaler p(cid:134) av tillg(cid:132)ngliga uppgifter. Bland de f(cid:148)retag som hade de h(cid:148)gsta dumpningsmarginalerna fastst(cid:132)lldes vil- ken av de typer som s(cid:134)ldes p(cid:134) export i representativ m(cid:132)ngd som hade den h(cid:148)gsta dumpningsmarginal- en. Dumpningsmarginalen f(cid:148)r de icke-samarbets- villiga f(cid:148)retagen fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av den v(cid:132)g- da genomsnittliga marginalen f(cid:148)r denna typ, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenska- pens gr(cid:132)ns. 3. Indonesien a) Grad av samarbete Fyra f(cid:148)retag valdes ut f(cid:148)r stickprovet. Tv(cid:134) av de fyra f(cid:148)retagen var varandra n(cid:132)st(cid:134)ende och tillh(cid:148)rde sam- ma grupp. Vid kontrollbes(cid:148)ken p(cid:134) plats konstaterades att tre av de fyra f(cid:148)retagen antingen l(cid:132)mnat vilseledande uppgifter eller i viss m(cid:134)n var ovilliga att samarbeta, varf(cid:148)r artikel 18 i grundf(cid:148)rordningen m(cid:134)ste till(cid:132)m- pas. Till f(cid:148)ljd av att artikel 18 till(cid:132)mpades fastst(cid:132)lldes inhemska priser, tillverkningskostnader, exportpri- ser och olikheter i fysiska egenskaper (olika kvalite- ter) som p(cid:134)verkade priserna och prisernas j(cid:132)mf(cid:148)r- barhet p(cid:134) grundval av de uppgifter kommissionen hade tillg(cid:134)ng till. (69) Det (cid:134)terst(cid:134)ende f(cid:148)retaget gjorde f(cid:148)re kontrollbes(cid:148)- ket tv(cid:134) omfattande (cid:132)ndringar av sitt svar p(cid:134) fr(cid:134)ge- formul(cid:132)ret. Vid kontrollbes(cid:148)ket konstaterades dock att det slutliga svaret p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret i h(cid:148)g grad var felaktigt, och det var d(cid:132)rf(cid:148)r inte m(cid:148)jligt att be- r(cid:132)kna dumpningens omfattning. Eftersom detta f(cid:148)- retag tillh(cid:148)rde en grupp av f(cid:148)retag fastst(cid:132)lldes dess dumpningsmarginal p(cid:134) grundval av dumpnings- marginalen f(cid:148)r ett annat f(cid:148)retag som ingick i stick- provet och som tillh(cid:148)rde samma grupp (se avsnitt 2 a ovan). (70) Det b(cid:148)r noteras att stickprov togs i enlighet med artikel 17 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grund av att an- talet f(cid:148)retag som ber(cid:148)rdes av unders(cid:148)kningen var s(cid:134) stort. Stickprovet valdes ut i samf(cid:148)rst(cid:134)nd med f(cid:148)re- tr(cid:132)darna f(cid:148)r de ber(cid:148)rda f(cid:148)retagen och den ber(cid:148)rda organisationen och omfattade de fyra ovann(cid:132)mnda f(cid:148)retagen. (71) (72) (73) Ett f(cid:148)retag, PT Tyfountex, hade valts ut som reserv- f(cid:148)retag f(cid:148)r stickprovet. Detta f(cid:148)retag v(cid:132)grade emel- lertid att ing(cid:134) i reservstickprovet och underr(cid:132)ttades f(cid:148)ljaktligen om att det skulle komma att betraktas som en icke-samarbetsvillig part. Eftersom de indo- nesiska f(cid:148)retr(cid:132)darna inte ville ha n(cid:134)got reservf(cid:148)retag tvingades kommissionen g(cid:134) vidare med det utvalda stickprovet utan reservf(cid:148)retag. Samtidigt klargjordes att det, om f(cid:148)retagen i stickprovet inte var villiga att samarbeta till fullo under n(cid:134)got skede av f(cid:148)rfaran- det, inte skulle finnas n(cid:134)gon m(cid:148)jlighet att ers(cid:132)tta de icke-samarbetsvilliga f(cid:148)retagen med ett reservf(cid:148)re- tag, vilket skulle kunna f(cid:134) l(cid:134)ngtg(cid:134)ende konsekven- ser f(cid:148)r samtliga indonesiska f(cid:148)retag. I artikel 17. 4 i grundf(cid:148)rordningen anges att ett nytt stickprov f(cid:134)r tas om alla utvalda parter brister i samarbetet och detta i betydande grad kan komma att p(cid:134)verka resultatet av unders(cid:148)kningen. Om det inte finns tillr(cid:132)ckligt med tid f(cid:148)r att ta ett nytt stickprov skall emellertid till(cid:132)mpliga best(cid:132)mmelser i artikel 18 g(cid:132)lla. tj(cid:132)na Eftersom det inte var m(cid:148)jligt v(cid:132)lja ut ett nytt stick- prov och avsluta unders(cid:148)kningen inom den fast- st(cid:132)llda tidsfristen och eftersom inget indonesiskt f(cid:148)- retag ville som reservf(cid:148)retag fastst(cid:132)lldes dumpningsmarginalerna f(cid:148)r f(cid:148)retagen i stickprovet p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter. F(cid:148)r att undvi- ka att otillb(cid:148)rligen straffa de (cid:148)vriga tillverkare p(cid:134) vilka resultatet av stickprovet skulle till(cid:132)mpas be- slutades emellertid prelimin(cid:132)rt att l(cid:134)ta den tullsats som n(cid:132)mns i klagom(cid:134)let (13,5 %, vilket (cid:132)r den dumpningsmarginal som konstaterades av kommis- tidigare f(cid:148)rfarandet) utg(cid:148)ra den sionen vid det tillg(cid:132)ngliga samarbetsvilliga f(cid:148)retag som inte ingick i stickprovet. Mot bakgrund fr(cid:134)ga om det av den s(cid:132)rskilda stickprov de provisoriska ut (cid:134)tg(cid:132)rderna unders(cid:148)ker kommissionen om ett nytt stickprov b(cid:148)r tas f(cid:148)r de eventuella slutgiltiga (cid:134)tg(cid:132)r- derna. uppgiften f(cid:148)r situationen i som valts f(cid:148)r de c) Normalv(cid:132)rde (74) De f(cid:148)rfaranden och metoder som kommissionen till(cid:132)mpade f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r pro- dukter med ursprung i Indonesien var desamma som dem som det redog(cid:148)rs f(cid:148)r i avsnitt 2 b ovan, utom i de fall d(cid:132)r tillg(cid:132)ngliga uppgifter i enlighet med artikel 18 anv(cid:132)ndes f(cid:148)r vissa av de faktorer som p(cid:134)verkar normalv(cid:132)rdet. 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/27 i) Normalv(cid:132)rde hemskt pris baserat p(cid:134) faktiskt in- (75) Det var inte m(cid:148)jligt att med hj(cid:132)lp av den metod som avses i avsnitt 2 b ovan fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rdet p(cid:134) grundval av det inhemska priset f(cid:148)r j(cid:132)mf(cid:148)rbara typer, i enlighet med artikel 2. 2 i grundf(cid:148)rord- ningen. ii) Normalv(cid:132)rde baserat p(cid:134) konstruerat v(cid:132)rde (76) F(cid:148)r samtliga typer av den ber(cid:148)rda produkten som s(cid:134)ldes p(cid:134) export till gemenskapen av de tre f(cid:148)retag f(cid:148)r vilka en ber(cid:132)kning av dumpningens omfattning gjordes ber(cid:132)knades normalv(cid:132)rdet i enlighet med ar- tikel 2. 3 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av ett konstruerat v(cid:132)rde. och administrationskostnader (77) Detta gjordes genom att f(cid:148)retagens egna inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och andra allm(cid:132)nna kostnader samt deras inhemska vinstmarginal lades till tillverkningskostnaden f(cid:148)r de exporterade typerna, i enlighet med artikel 2. 6 i grundf(cid:148)rordningen. d) Exportpris (78) De f(cid:148)rfaranden och metoder som kommissionen till(cid:132)mpade f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla exportpriset f(cid:148)r produk- ter med ursprung i Indonesien var desamma som dem som det redog(cid:148)rs f(cid:148)r i avsnitt 2 c ovan. (79) (80) (81) Exporten fr(cid:134)n samtliga f(cid:148)retag i stickprovet gick till oberoende import(cid:148)rer i gemenskapen. Exportpri- serna fastst(cid:132)lldes i enlighet med artikel 2. 8 i grund- f(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av de priser som betala- des eller skulle betalas f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten n(cid:132)r den s(cid:134)ldes p(cid:134) export till gemenskapen. e) J(cid:132)mf(cid:148)relse F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan nor- malv(cid:132)rde och exportpris togs i enlighet med artikel 2. 10 i grundf(cid:148)rordningen h(cid:132)nsyn i form av juste- ringar till olikheter som p(cid:134)verkar prisernas j(cid:132)mf(cid:148)r- barhet. F(cid:148)ljaktligen beviljades i till(cid:132)mpliga och motiverade fall justeringar f(cid:148)r olikheter i transport- och hante- ringskostnader, kreditkostnader, f(cid:148)rpackningskost- nader och provisioner. Unders(cid:148)kningen visade emellertid att beloppen f(cid:148)r kreditkostnader var alltf(cid:148)r h(cid:148)ga p(cid:134) grund av att en onaturligt h(cid:148)g r(cid:132)ntesats till(cid:132)mpats. Justeringen be- viljades d(cid:132)rf(cid:148)r endast p(cid:134) grundval av den r(cid:132)ntesats f(cid:148)r kortfristiga l(cid:134)n som konstaterats i de ber(cid:148)rda f(cid:148)- retagens reviderade r(cid:132)kenskaper. f) Dumpningsmarginal (83) De f(cid:148)rfaranden och metoder som kommissionen till(cid:132)mpade f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla dumpningsmarginalen f(cid:148)r produkter med ursprung i Indonesien var de- samma som dem som det redog(cid:148)rs f(cid:148)r i avsnitt 2 e ovan, utom f(cid:148)r de samarbetsvilliga f(cid:148)retag som inte ingick i stickprovet. i) Dumpningsmarginal f(cid:148)r de f(cid:148)retag som unders(cid:148)kts (84) J(cid:132)mf(cid:148)relsen visade att samtliga f(cid:148)retag i stickprovet bedrev Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif fritt gemen- skapens gr(cid:132)ns, (cid:132)r f(cid:148)ljande: dumpning. — Group Argo Pantes (PT Argo Pantes och PT Daya Manunggal) — PT Eratex Djaja Ltd — PT Apac Inti Corpora 31,8 % 29,7 % 19 % ii) Dumpningsmarginal f(cid:148)r samarbetsvilli- ga f(cid:148)retag som inte ingick i stickprovet (85) Vad betr(cid:132)ffar samarbetsvilliga f(cid:148)retag som inte in- gick i stickprovet (se avsnitt 2 b ovan) beslutades prelimin(cid:132)rt i enlighet med artiklarna 17. 4 och 18 i grundf(cid:148)rordningen att tillg(cid:132)ngliga uppgifter skulle anv(cid:132)ndas, vilket inneb(cid:132)r den dump- ningsmarginal som anges i klagom(cid:134)let. Marginalen, uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemen- skapens gr(cid:132)ns, (cid:132)r 13,5 %. i detta fall iii) Dumpningsmarginal arbetsvilliga f(cid:148)retag f(cid:148)r icke-sam- (86) Dumpningsmarginalen f(cid:148)r icke-samarbetsvilliga f(cid:148)- retag fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av marginalen f(cid:148)r det f(cid:148)retag i stickprovet som hade den h(cid:148)gsta dump- ningsmarginalen. Marginalen, uttryckt i procent av importpriset (cid:132)r 31,8 %. fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, cif 4. Turkiet i) Justering f(cid:148)r kreditkostnader a) Grad av samarbete (82) Tre indonesiska tillverkare/export(cid:148)rer beg(cid:132)rde att normalv(cid:132)rdet skulle justeras f(cid:148)r kreditkostnader. (87) Fem f(cid:148)retag besvarade fr(cid:134)geformul(cid:132)ret f(cid:148)r tillverka- re/export(cid:148)rer och unders(cid:148)ktes. L 111/28 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 (88) Unders(cid:148)kningen visade att ett av dessa fem f(cid:148)retag inte var en tillverkare utan en handlare som k(cid:148)pte produkten fr(cid:134)n en oberoende tillverkare som ingick i stickprovet, f(cid:148)r att sedan exportera den till ge- sedvanliga menskapen. Det praxis att ber(cid:132)kna dumpningsmarginaler endast f(cid:148)r tillverkare. Denna handlares ink(cid:148)p anv(cid:132)ndes d(cid:132)rf(cid:148)r f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla dumpningsmarginalen f(cid:148)r den be- r(cid:148)rda tillverkaren. (cid:132)r kommissionens (89) Ett av de utvalda f(cid:148)retagen samarbetade inte till fullo vid f(cid:148)rfarandet. Det konstaterades att varken de rapporterade tillverkningskostnaderna eller de rapporterade exportkvantiteterna i sj(cid:132)lva verket var tillf(cid:148)rlitliga. (90) Eftersom detta f(cid:148)retag l(cid:132)mnade vilseledande och otillf(cid:148)rlitliga uppgifter beslutades att det skulle be- traktas som en icke-samarbetsvillig part. (91) Mot bakgrund av den l(cid:134)ga graden av representativi- tet hos de utvalda samarbetsvilliga f(cid:148)retagen under- s(cid:148)ker kommissionen om ett nytt stickprov b(cid:148)r tas f(cid:148)r de eventuella slutgiltiga (cid:134)tg(cid:132)rderna. b) Normalv(cid:132)rde (92) De f(cid:148)rfaranden och metoder som kommissionen till(cid:132)mpade f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r pro- dukter med ursprung i Turkiet var desamma som dem som det redog(cid:148)rs f(cid:148)r i avsnitt 2 b ovan. F(cid:148)r Turkiet ber(cid:132)knades emellertid p(cid:134) grund av den h(cid:148)ga inflationen ett m(cid:134)natligt normalv(cid:132)rde f(cid:148)r varje typ. (93) (94) i) Normalv(cid:132)rde hemskt pris baserat p(cid:134) faktiskt in- Efter att i enlighet med avsnitt 2 b ovan ha gjort en bed(cid:148)mning av den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningens repre- sentativitet och de olika typernas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet och representativitet och efter att ha unders(cid:148)kt om f(cid:148)r- s(cid:132)ljningen skedde vid normal handel ber(cid:132)knade kommissionen m(cid:134)natliga normalv(cid:132)rden p(cid:134) grund- val av faktiska inhemska priser (genomsnittsv(cid:132)rden f(cid:148)r de samarbetsvilliga f(cid:148)retagen: en typ f(cid:148)r det f(cid:148)r- sta f(cid:148)retaget, tv(cid:134) typer f(cid:148)r det andra f(cid:148)retaget och ingen f(cid:148)r det tredje f(cid:148)retaget), i enlighet med arti- kel 2. 2 i grundf(cid:148)rordningen. ii) Normalv(cid:132)rde baserat p(cid:134) konstruerat v(cid:132)r- de I alla (cid:148)vriga fall m(cid:134)ste normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r de produk- ter som exporterades till gemenskapen ber(cid:132)knas p(cid:134) grundval av ett konstruerat v(cid:132)rde i enlighet med ar- tikel 2. 3 i grundf(cid:148)rordningen. Det konstruerade normalv(cid:132)rdet fastst(cid:132)lldes i enlighet med avsnitt 2 b ovan f(cid:148)r varje m(cid:134)nad under unders(cid:148)kningsperio- den. F(cid:148)r tv(cid:134) av de tre f(cid:148)retagen lades m(cid:134)natliga f(cid:148)r- s(cid:132)ljnings- och administrationskostnader och andra till allm(cid:132)nna kostnader och en m(cid:134)natlig inhemsk vinstmarginal tillverkningskostnaderna f(cid:148)r de ber(cid:148)rda exporterade typerna. F(cid:148)r det tredje f(cid:148)reta- get, som saknade representativ inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning, konstruerades normalv(cid:132)rdet i enlighet med artikel 2. 6 i grundf(cid:148)rordningen genom att de v(cid:132)gda ge- nomsnittliga inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och admini- strationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader samt den inhemska vinstmarginal som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r de tv(cid:134) f(cid:148)retagen med representativ och l(cid:148)nsam in- hemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning lades till tillverkningskostnader- na f(cid:148)r de typer som det tredje f(cid:148)retaget exporterade. c) Exportpris (95) De f(cid:148)rfaranden och metoder som kommissionen till(cid:132)mpade f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla exportpriset f(cid:148)r produk- ter med ursprung i Turkiet var desamma som dem som det redog(cid:148)rs f(cid:148)r i avsnitt 2 c ovan. (96) (97) (98) (99) Samtliga gr(cid:134)a bomullsv(cid:132)vnader som s(cid:134)ldes p(cid:134) ge- menskapsmarknaden av turkiska f(cid:148)retag gick till oberoende kunder i gemenskapen. Exportpriserna f(cid:148)r f(cid:148)retagen fastst(cid:132)lldes f(cid:148)ljaktligen med utg(cid:134)ngs- punkt i de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas. d) J(cid:132)mf(cid:148)relse F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan nor- malv(cid:132)rde och exportpris togs i enlighet med artikel 2. 10 i grundf(cid:148)rordningen h(cid:132)nsyn i form av juste- ringar till olikheter som p(cid:134)verkar prisernas j(cid:132)mf(cid:148)r- barhet. F(cid:148)ljaktligen beviljades i till(cid:132)mpliga och motiverade justeringar f(cid:148)r olikheter i transportkostnader, fall f(cid:148)rpackningskostnader, kreditkostnader och provisioner. avgifter, i) Justering f(cid:148)r kreditkostnader En turkisk tillverkare/export(cid:148)r beg(cid:132)rde att normal- v(cid:132)rdet skulle justeras f(cid:148)r kreditkostnader som h(cid:132)ng- de samman med betalningsvillkor. Det konstatera- des dock att ett system med l(cid:148)pande r(cid:132)kning till- l(cid:132)mpas vid inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning, (cid:132)ven om betal- ningsvillkoren anges p(cid:134) fakturan. Eftersom det inte framlagts n(cid:134)gar bevis f(cid:148)r att betalningsvillkoren p(cid:134)- verkade priserna beslutades att ingen justering f(cid:148)r kreditkostnader skulle beviljas. ii) Justering f(cid:148)r valutaomr(cid:132)kning (100) Ett av f(cid:148)retagen beg(cid:132)rde att en justering skulle g(cid:148)- i grund- ras f(cid:148)r valutaomr(cid:132)kning (artikel 2. 10 j f(cid:148)rordningen), med h(cid:132)nsyn till den h(cid:148)ga inflations- takten i Turkiet och den motsvarande st(cid:132)ndiga de- precieringen av valutan. 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/29 (101) Kommissionen ans(cid:134)g dock att h(cid:132)nsyn redan tagits till deprecieringen genom att normalv(cid:132)rdet ber(cid:132)k- nats p(cid:134) m(cid:134)natlig basis och genom att m(cid:134)natliga ge- nomsnittliga valutakurser anv(cid:132)nts. Beg(cid:132)ran avvisa- des s(cid:134)ledes. e) Dumpningsmarginal (102) De f(cid:148)rfaranden och metoder som kommissionen till(cid:132)mpade f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla dumpningsmarginalen f(cid:148)r produkter med ursprung i Turkiet var desamma som dem som det redog(cid:148)rs f(cid:148)r i avsnitt 2 e ovan. i) Dumpningsmarginal f(cid:148)r samarbets- villiga f(cid:148)retag som unders(cid:148)kts (103) J(cid:132)mf(cid:148)relsen visade att tv(cid:134) av f(cid:148)retagen i stickprovet bedrev Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif fritt gemen- skapens gr(cid:132)ns, (cid:132)r f(cid:148)ljande: dumpning. — Birlik Mensucat — Tureks — Teksmobili 11 %, 10,4 %, 1,6 %. ii) Dumpningsmarginal f(cid:148)r samarbetsvilli- ga f(cid:148)retag som inte ingick i stickprovet (104) Samarbetsvilliga f(cid:148)retag (se avsnitt 1 b och 1 d ovan) tilldelades den genomsnittliga dumpnings- marginalen f(cid:148)r stickprovet. Eftersom den dump- ningsmarginal som konstaterats f(cid:148)r Teksmobili var l(cid:132)gre (cid:132)n 2 % beaktades den inte vid fastst(cid:132)llandet av den genomsnittliga dumpningsmarginalen f(cid:148)r stickprovet. Marginalen, uttryckt i procent av im- portpriset cif fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, (cid:132)r 11 %. iii) Dumpningsmarginal f(cid:148)r icke-samarbet- svilliga f(cid:148)retag (105) Eftersom graden av samarbete var l(cid:134)g i Turkiet fast- st(cid:132)lldes dumpningsmarginalen f(cid:148)r alla (cid:148)vriga icke- samarbetsvilliga f(cid:148)retag p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter (se avsnitt 2 e ovan). (106) Marginalen, uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, (cid:132)r 14,29 %. a) Normalv(cid:132)rde (108) De f(cid:148)rfaranden och metoder som kommissionen till(cid:132)mpade f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rdet var desam- ma som dem som det redog(cid:148)rs f(cid:148)r i avsnitt 2 b ovan. i) Normalv(cid:132)rde hemskt pris baserat p(cid:134) faktiskt in- (109) Efter att i enlighet med avsnitt 2 b ovan ha gjort en bed(cid:148)mning av den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningens repre- sentativitet och de olika typernas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet och representativitet och efter att ha unders(cid:148)kt om f(cid:148)r- s(cid:132)ljningen skedde vid normal handel drog kommis- sionen slutsatsen att det i fr(cid:134)ga om ett f(cid:148)retag var m(cid:148)jligt att fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r sju olika typer p(cid:134) grundval av faktiskt inhemskt pris, i enlighet med artikel 2. 2 i grundf(cid:148)rordningen. ii) Normalv(cid:132)rde baserat p(cid:134) konstruerat v(cid:132)r- de (110) F(cid:148)r alla (cid:148)vriga typer som s(cid:134)ldes p(cid:134) export till ge- menskapen av det f(cid:148)retag som n(cid:132)mns i avsnitt 5 a ovan och samtliga typer som s(cid:134)ldes p(cid:134) export till gemenskapen av de tv(cid:134) (cid:148)vriga f(cid:148)retagen m(cid:134)ste nor- malv(cid:132)rdet ber(cid:132)knas p(cid:134) grundval av ett konsturerat v(cid:132)rde, i enlighet med artikel 2. 3 i grundf(cid:148)rordnin- gen. Det konstruerade normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r varje typ fastst(cid:132)lldes i enlighet med avsnitt 2 b ovan. (111) Eftersom endast ett f(cid:148)retag hade tillr(cid:132)cklig l(cid:148)nsam f(cid:148)rs(cid:132)ljning av den ber(cid:148)rda produkten under under- s(cid:148)kningsperioden beslutades att detta f(cid:148)retags vinst- marginal skulle anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att konstruera normal- v(cid:132)rdet f(cid:148)r de tv(cid:134) andra f(cid:148)retagen. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta f(cid:148)- retaget baserades det konstruerade normalv(cid:132)rdet d(cid:132)rf(cid:148)r p(cid:134) tillverkningskostnaderna plus f(cid:148)retagets egna f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader samt dess vinstmar- ginal. F(cid:148)r att konstruera normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r de tv(cid:134) (cid:148)v- riga f(cid:148)retagen anv(cid:132)ndes dessas egna tillverknings- kostnader, f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostna- der och andra allm(cid:132)nna kostnader tillsammans med vinstmarginalen f(cid:148)r det f(cid:148)retag som hade till- r(cid:132)cklig l(cid:148)nsam inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning. b) Exportpris 5. Egypten (107) Tre egyptiska f(cid:148)retag unders(cid:148)ktes. Eftersom de tre unders(cid:148)kta f(cid:148)retagen var direkt eller indirekt stat- ligt (cid:132)gda och f(cid:148)rvaltade beslutades att dessa f(cid:148)retag skulle behandlas som en grupp. De tilldelades d(cid:132)r- f(cid:148)r inga enskilda dumpningsmarginaler eller tull- satser. (cid:143)tskillnad gjordes endast mellan sam- arbetsvilliga och icke-samarbetsvilliga export(cid:148)rer. (112) De f(cid:148)rfaranden och metoder som kommissionen till(cid:132)mpade f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla exportpriset f(cid:148)r produk- ter med ursprung i Egypten var desamma som dem som det redog(cid:148)rs f(cid:148)r i avsnitt 2 c ovan. (113) All export till gemenskapen av gr(cid:134)a bomullsv(cid:132)vna- der fr(cid:134)n de tre f(cid:148)retagen gick direkt till oberoende kunder. Exportpriset f(cid:148)r dessa f(cid:148)retag fastst(cid:132)lldes L 111/30 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 f(cid:148)ljaktligen p(cid:134) grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas f(cid:148)r de gr(cid:134)a bomulls- v(cid:132)vnader som s(cid:134)ldes, i enlighet med artikel 2. 8 i grundf(cid:148)rordningen. avsnitt 2 c ovan). Marginalen, uttryckt i procent av importpriset (cid:132)r 20,6 %. fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, cif c) J(cid:132)mf(cid:148)relse 6. Pakistan (114) F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan nor- malv(cid:132)rde och exportpris togs i enlighet med artikel 2. 10 i grundf(cid:148)rordningen h(cid:132)nsyn i form av juste- ringar till olikheter som p(cid:134)verkar prisernas j(cid:132)mf(cid:148)r- barhet. (115) F(cid:148)ljaktligen beviljades i till(cid:132)mpliga och motiverade fall justeringar f(cid:148)r olikheter i transport- och f(cid:148)r- s(cid:132)kringskostnader, f(cid:148)rpackningskostnader, kredit- kostnader och provisioner. i) Justering f(cid:148)r kreditkostnader (116) Samtliga tre f(cid:148)retag beg(cid:132)rde att normalv(cid:132)rdet skulle justeras f(cid:148)r kreditkostnader. Denna beg(cid:132)ran avvisa- des f(cid:148)r tv(cid:134) av f(cid:148)retagen, eftersom det framkom att betalningsvillkoren p(cid:134) den inhemska marknaden i sj(cid:132)lva verket grundade sig p(cid:134) ett system med l(cid:148)pan- de r(cid:132)kning och det d(cid:132)rmed inte fanns n(cid:134)gra bevis f(cid:148)r att betalningsvillkoren p(cid:134)verkade priserna. d) Dumpningsmarginal i) Metod (117) Av de sk(cid:132)l som anges i avsnitt 2 ovan beslutades att endast en dumpningsmarginal skulle ber(cid:132)knas f(cid:148)r samtliga samarbetsvilliga f(cid:148)retag. De f(cid:148)rfaranden som till(cid:132)mpades f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla dumpningsmargi- nalen var desamma som dem som det redog(cid:148)rs f(cid:148)r i avsnitt 2 e ovan. (118) Enskilda dumpningsmarginaler ber(cid:132)knades f(cid:148)r de tre f(cid:148)retag som unders(cid:148)ktes, och den genomsnittli- ga dumpningsmarginalen, v(cid:132)gd p(cid:134) grundval av ex- portoms(cid:132)ttning till gemenskapen, till(cid:132)mpades p(cid:134) samtliga samarbetsvilliga f(cid:148)retag. a) Grad av samarbete (121) Fem f(cid:148)retag valdes i enlighet med avsnitt 1 c ovan ut f(cid:148)r stickprovet avseende Pakistan och unders(cid:148)k- tes. Enskilda dumpningsmarginaler ber(cid:132)knades f(cid:148)r tv(cid:134) icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag, medan en v(cid:132)gd ge- nomsnittlig dumpningsmarginal fastst(cid:132)lldes f(cid:148)r tv(cid:134) andra varandra n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag. Det (cid:134)terst(cid:134)ende f(cid:148)retaget betraktades som ett icke-samarbetsvilligt f(cid:148)retag och tilldelades samma marginal som det sa- marbetsvilliga f(cid:148)retag som hade den h(cid:148)gsta margi- nalen (se nedan). (122) De tre icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag och de tv(cid:134) varandra n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag som valts ut tillh(cid:148)rde olika grup- per av f(cid:148)retag. I var och en av dessa grupper ingick f(cid:148)retag som i varierande omfattning sysslade med tillverkning och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av den ber(cid:148)rda produk- ten. De ovann(cid:132)mnda marginalerna kommer inom ramen f(cid:148)r de prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randena (cid:132)ven att til- l(cid:132)mpas p(cid:134) de (cid:148)vriga f(cid:148)retagen i samma grupp (se avsnitt 2 a ovan). (123) Artikel 18 i grundf(cid:148)rordningen till(cid:132)mpades p(cid:134) ett f(cid:148)retag som hade l(cid:132)mnat vilseledande uppgifter. Dumpningsmarginalen f(cid:148)r detta f(cid:148)retag beaktades f(cid:148)ljaktligen inte vid fastst(cid:132)llandet av den genoms- nittliga dumpningsmarginalen f(cid:148)r de samarbetsvil- liga f(cid:148)retagen (se avsnitt 2 e ovan). Detta hade dock inga betydande konsekvenser f(cid:148)r stickprovets repre- sentativitet, eftersom det f(cid:148)retag som undantogs stod f(cid:148)r mindre (cid:132)n en tredjedel av exporten fr(cid:134)n de f(cid:148)retag som ursprungligen ingick i stickprovet. b) Normalv(cid:132)rde ii) Dumpningsmarginal f(cid:148)r samtliga samar- betsvilliga f(cid:148)retag, oavsett om de ingick i stickprovet (124) De f(cid:148)rfaranden och metoder som kommissionen till(cid:132)mpade f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r pro- dukter med ursprung i Pakistan var desamma som dem som det redog(cid:148)rs f(cid:148)r i avsnitt 2 b ovan. (119) Dumpningsmarginalen f(cid:148)r samarbetsvilliga expor- t(cid:148)rer, uttryckt i procent av importpriset cif fritt ge- menskapens gr(cid:132)ns, (cid:132)r 20,6 %. i) Normalv(cid:132)rde hemskt pris baserat p(cid:134) faktiskt in- iii) Dumpningsmarginal arbetsvilliga f(cid:148)retag f(cid:148)r icke-sam- (120) Eftersom graden av samarbete var h(cid:148)g i Egypten tilldelades samma icke-samarbetsvilliga dumpningsmarginal som det f(cid:148)retag i stickprovet som hade den h(cid:148)gsta dumpningsmarginalen (se f(cid:148)retag (125) Efter att i enlighet med avsnitt 2 b ovan ha gjort en bed(cid:148)mning av den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningens repre- sentativitet och de olika typernas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet och representativitet och efter att ha unders(cid:148)kt om f(cid:148)r- s(cid:132)ljningen skedde vid normal handel konstaterade kommissionen att tre f(cid:148)retag i stickprovet hade re- presentativ inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning av den ber(cid:148)rda pro- dukten under unders(cid:148)kningsperioden. 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/31 (126) Det konstaterades att de tre f(cid:148)retagens representati- va inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljning (cid:132)gt rum vid normal handel. Vad betr(cid:132)ffar ett f(cid:148)retag var det emellertid endast en inhemskt s(cid:134)ld typ som var j(cid:132)mf(cid:148)rbar med de ty- per som exporterades, medan det hos ett annat f(cid:148)- retag var tv(cid:134) inhemskt s(cid:134)lda typer som var j(cid:132)mf(cid:148)r- bara med de typer som exporterades. Det tredje f(cid:148)- retaget hade ingen j(cid:132)mf(cid:148)rbar typ. Kommissionen drog d(cid:132)rf(cid:148)r slutsatsen att normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r Pakistan borde konstrueras i samtliga fall utom i fr(cid:134)ga om en typ hos ett f(cid:148)retag och tv(cid:134) typer hos ett annat f(cid:148)retag, f(cid:148)r vilka normalv(cid:132)rdet baserades p(cid:134) de pri- ser som vid normal handel faktiskt betalades av oberoende kunder i exportlandet. ii) Normalv(cid:132)rde baserat p(cid:134) konstruerat v(cid:132)r- de (127) F(cid:148)r samtliga typer utom tre av den ber(cid:148)rda produk- ten som s(cid:134)ldes p(cid:134) export till gemenskapen av de fy- ra samarbetsvilliga f(cid:148)retag som valts ut ber(cid:132)knades normalv(cid:132)rdet i enlighet med artikel 2. 3 i grund- f(cid:148)rordningnen p(cid:134) grundval av ett konstruerat v(cid:132)rde. (128) F(cid:148)r de tre f(cid:148)retag som hade inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning gjordes detta genom att f(cid:148)retagens egna inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskostnader och an- dra allm(cid:132)nna kostnader samt deras inhemska vinst- marginal lades till tillverkningskostnader f(cid:148)r de ex- porterade typerna, i enlighet med artikel 2. 6 i grundf(cid:148)rordningen. (129) Det (cid:134)terst(cid:134)ende samarbetsvilliga f(cid:148)retaget i stick- provet hade ingen inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning. I enlighet med artikel 2. 6 i grundf(cid:148)rordningen konstruerades normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r detta f(cid:148)retag genom att de v(cid:132)gda genomsnittliga inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och admini- strationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader samt den inhemska vinstmarginal som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r de tre f(cid:148)retagen med representativ och l(cid:148)nsam in- hemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning lades till tillverkningskostnader- na f(cid:148)r de typer som exporterades. c) Exportpris (130) De f(cid:148)rfaranden och metoder som kommissionen till(cid:132)mpade f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla exportpriset f(cid:148)r produk- ter med ursprung i Pakistan var desamma som dem som det redog(cid:148)rs f(cid:148)r i avsnitt 2 c ovan. (131) Exporten fr(cid:134)n samtliga samarbetsvilliga f(cid:148)retag i stickprovet gick direkt till oberoende import(cid:148)rer i gemenskapen. Exportpriserna fastst(cid:132)lldes i enlighet med artikel 2. 8 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av de priser som betalades eller skulle betalas f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten n(cid:132)r den s(cid:134)ldes p(cid:134) export till ge- menskapen. d) J(cid:132)mf(cid:148)relse (132) F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan nor- malv(cid:132)rde och exportpris togs i enlighet med artikel 2. 10 i grundf(cid:148)rordningen h(cid:132)nsyn i form av juste- ringar till olikheter som p(cid:134)verkar prisernas j(cid:132)mf(cid:148)r- barhet. (133) F(cid:148)ljaktligen beviljades i till(cid:132)mpliga och motiverade fall justeringar f(cid:148)r olikheter i transport- och hante- ringskostnader, kreditkostnader och provisioner. i) Justering f(cid:148)r importavgifter (134) Samtliga pakistanska tillverkare/export(cid:148)rer beg(cid:132)rde att en justering av normalv(cid:132)rdet skulle g(cid:148)ras f(cid:148)r im- portavgifter och tullar som tagits ut f(cid:148)r material som fysiskt ingick i den likadana produkten n(cid:132)r den var avsedd f(cid:148)r f(cid:148)rbrukning och beloppet i en- lighet med pakistansk lag (cid:134)terbetalats vid export av den produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning. Un- ders(cid:148)kningen visade emellertid att de (cid:134)terbetalda importavgifterna och tullarna (cid:148)versteg de belopp som faktiskt ingick i kostnaden f(cid:148)r de anv(cid:132)nda r(cid:134)- materialen. D(cid:132)rf(cid:148)r begr(cid:132)nsades i enlighet med arti- kel 2. 10 b i grundf(cid:148)rordningen denna justering till de belopp som faktiskt ingick i kostnaden f(cid:148)r r(cid:134)- materialen. e) Dumpningsmarginal (135) De f(cid:148)rfaranden och metoder som kommissionen till(cid:132)mpade f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla dumpningsmarginalen f(cid:148)r produkter med ursprung i Pakistan var desam- ma som dem som det redog(cid:148)rs f(cid:148)r i avsnitt 2 e ovan. i) Dumpningsmarginal f(cid:148)r samarbets- villiga f(cid:148)retag som unders(cid:148)kts (136) J(cid:132)mf(cid:148)relsen visade att samtliga f(cid:148)retag i stickprovet bedrev Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif fritt gemen- skapens gr(cid:132)ns, (cid:132)r f(cid:148)ljande: dumpning. — Sapphire Group (Diamond Fabrics Ltd, Amer Fabrics Ltd) — Nishat Group (Nishat Mills Ltd, Nishat Fabrics Ltd) — Kohinoor Group (Kohinoor Raiwind Mills Ltd, Kohinoor Weaving Mills Ltd) 15,6 %, 32,5 %, 11,7 %. L 111/32 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 ii) Dumpningsmarginal f(cid:148)r samarbetsvilli- ga f(cid:148)retag som inte ingick i stickprovet struerade v(cid:132)rdet fastst(cid:132)lldes i enlighet med den me- tod som beskrivs i avsnitt 2 b ovan. (137) Samarbetsvilliga f(cid:148)retag (se avsnitt 1 b och 1 d ovan) tilldelades den genomsnittliga dumpnings- marginalen f(cid:148)r stickprovet. Marginalen, uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, (cid:132)r 19,2 %. iii) Dumpningsmarginal arbetsvilliga f(cid:148)retag f(cid:148)r icke-sam- (138) Eftersom graden av samarbete var h(cid:148)g i Pakistan tilldelades samma ickesamarbetsvilliga dumpningsmarginal som det f(cid:148)retag i stickprovet som hade den h(cid:148)gsta dumpningsmarginalen (se avsnitt 2 c ovan). Marginalen, uttryckt i procent av importpriset (cid:132)r 32,5 %. fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)retag cif F(cid:148)r tre f(cid:148)retag som hade tillr(cid:132)cklig l(cid:148)nsam f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning p(cid:134) hemmamarknaden baserades det konstrue- rade normalv(cid:132)rdet p(cid:134) f(cid:148)retagens egna tillverknings- kostnader plus deras egna f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och admini- strationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader och deras egen vinstmarginal. F(cid:148)r att konstruera normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r de tv(cid:134) (cid:148)vriga f(cid:148)retagen, som hade otillr(cid:132)cklig l(cid:148)nsam inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning, anv(cid:132)ndes dessas f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- tillverkningskostnader, och administrationskonstnader och andra allm(cid:132)nna kostnader och den v(cid:132)gda genomsnittliga vinstmar- ginalen f(cid:148)r de f(cid:148)retag som hade tillr(cid:132)cklig l(cid:148)nsam inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning. Vid behov korrigerades de f(cid:148)r- s(cid:132)ljnings- och administrationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader som rapporterats. egna 7. Indien b) Exportpris (139) Samtliga fem f(cid:148)retag som ingick i stickprovet av- seende Indien besvarade fr(cid:134)geformul(cid:132)ret f(cid:148)r tillver- kare/export(cid:148)r. De uppgifter som l(cid:132)mnades av dessa f(cid:148)retag kontrollerades. Enskilda dumpningsmargi- naler ber(cid:132)knades f(cid:148)r de fem f(cid:148)retag som ingick i stickprovet. a) Normalv(cid:132)rde (140) De f(cid:148)rfaranden och metoder som kommissionen till(cid:132)mpade f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r pro- dukter med ursprung i Indien var desamma som dem som det redog(cid:148)rs f(cid:148)r i avsnitt 2 b ovan. i) Normalv(cid:132)rde hemskt pris baserat p(cid:134) faktiskt in- (141) Efter att i enlighet med avsnitt 2 b ovan ha gjort en bed(cid:148)mning av den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningens repre- sentativitet och de olika typernas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet och representativitet och efter att ha unders(cid:148)kt om f(cid:148)r- s(cid:132)ljningen skedde vid normal handel drog kommis- sionen slutsatsen att normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r 23 typer av oblekta bomullsv(cid:132)vnader som s(cid:134)ldes p(cid:134) export till gemenskapen av de fem f(cid:148)retagen kunde baseras p(cid:134) det faktiska inhemska priset f(cid:148)r j(cid:132)mf(cid:148)rbara typer, i enlighet med artikel 2. 2 i grundf(cid:148)rordningen. (143) De f(cid:148)rfaranden och metoder som kommissionen till(cid:132)mpade f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla exportpriset f(cid:148)r produk- ter med ursprung i Indien var desamma som dem som det redog(cid:148)rs f(cid:148)r i avsnitt 2 c ovan. (144) Samtliga fem f(cid:148)retag i stickprovet exporterade di- rekt till oberoende import(cid:148)rer i gemenskapen eller s(cid:134)lde sina produkter till oberoende parter i Indien f(cid:148)r export till gemenskapen. Exportpriset f(cid:148)r dessa transaktioner fastst(cid:132)lldes f(cid:148)ljaktligen p(cid:134) grundval av de priser som oberoende import(cid:148)rer faktiskt betala- de eller skulle betala till de indiska tillverkarna f(cid:148)r de gr(cid:134)a bomullsv(cid:132)vnader som s(cid:134)ldes. (145) Ett indiskt f(cid:148)retag s(cid:134)lde ocks(cid:134) en del av sin tillverk- ning till gemenskapen via tre n(cid:132)rst(cid:134)ende handelsf(cid:148)- retag. Exportpriserna f(cid:148)r de produkter som s(cid:134)ldes via de n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retagen konstruerades i enlighet med artikel 2. 9 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas till dem av den f(cid:148)rsta oberoende kunden, med av- drag f(cid:148)r en sk(cid:132)lig vinstmarginal och dessa f(cid:148)retags f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och andra Vinstmarginalen allm(cid:132)nna till 5 %, eftersom inga uppskattades prelimin(cid:132)rt uppgifter l(cid:132)mnats av oberoende import(cid:148)rer i ge- menskapen. och administrationskostnader kostnader. ii) Normalv(cid:132)rde baserat p(cid:134) konstruerat v(cid:132)rde c) J(cid:132)mf(cid:148)relse (142) F(cid:148)r alla (cid:148)vriga typer som s(cid:134)ldes p(cid:134) export till ge- menskapen av f(cid:148)retagen m(cid:134)ste normalv(cid:132)rdet i en- lighet med artikel 2. 3 i grundf(cid:148)rordningen ber(cid:132)k- nas p(cid:134) grundval av ett konstruerat v(cid:132)rde. Det kon- (146) F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan nor- malv(cid:132)rde och exportpris togs i enlighet med artikel 2. 10 i grundf(cid:148)rordningen h(cid:132)nsyn i form av juste- ringar till olikheter som p(cid:134)stods och konstaterades p(cid:134)verka prisernas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet. 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/33 (147) F(cid:148)ljaktligen gjordes justeringar f(cid:148)r importavgifter och indirekta skatter, rabatter och avdrag, trans- port-, f(cid:148)rs(cid:132)krings- och hanteringskostnader och d(cid:132)rmed sammanh(cid:132)ngande kostnader, f(cid:148)rpackning, kredit, provisioner och kostnader f(cid:148)r ink(cid:148)p av ex- portlicenser. en justering skulle g(cid:148)ras f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljarl(cid:148)ner. Eftersom inget av f(cid:148)retagen kunde visa att dessa faktorer p(cid:134)- verkade prisernas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet avvisades kraven. d) Dumpningsmarginal i) Justering f(cid:148)r handelsled i) Metod (148) Alla f(cid:148)retag beg(cid:132)rde att en justering skulle g(cid:148)ras f(cid:148)r p(cid:134)st(cid:134)dda olikheter i handelsled mellan exporten och den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen. F(cid:148)retagen fram- f(cid:148)rde beg(cid:132)ran p(cid:134) grundval av att de huvudsakligen s(cid:134)lde till distribut(cid:148)rer p(cid:134) gemenskapsmarknaden medan de s(cid:134)lde till slutanv(cid:132)ndare p(cid:134) sin inhemska marknad och att volymen f(cid:148)r den genomsnittliga transaktionen p(cid:134) den inhemska marknaden var mindre (cid:132)n p(cid:134) gemenskapsmarknaden. Ett f(cid:148)retag h(cid:132)vdade ocks(cid:134) att alla belopp avseende n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rers f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och administrationskost- nader och andra allm(cid:132)nna kostnader som vid kon- struktionen av exportpriset dragits fr(cid:134)n exportpriset till den f(cid:148)rsta icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende k(cid:148)paren automatiskt borde beviljas som en justering av normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r olika handelsled. Inget av f(cid:148)retagen kunde dock vi- sa att priserna konsekvent skilde sig (cid:134)t beroende p(cid:134) de p(cid:134)st(cid:134)dda olikheterna i handelsled. Mot bakgrund av detta beviljades ingen justering f(cid:148)r handelsled. ii) Justering f(cid:148)r importavgifter (149) Samtliga indiska f(cid:148)retag beg(cid:132)rde att en justering skulle g(cid:148)ras f(cid:148)r indirekta skatter som tagits ut f(cid:148)r den likadana produkten och f(cid:148)r material som fy- siskt ingick i denna, n(cid:132)r produkten var avsedd f(cid:148)r f(cid:148)rbrukning i Indien och beloppet (cid:134)terbetalats f(cid:148)r de produkter som exporterats till gemenskapen. Ef- tersom dessa krav grundades p(cid:134) de belopp som (cid:134)terbetalats vid exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningen och inte p(cid:134) de belopp som tagits ut f(cid:148)r produkten n(cid:132)r den var av- sedd f(cid:148)r f(cid:148)rbrukning i Indien, minskades de beg(cid:132)r- da justeringarna i motsvarande omfattning. iii) Justering f(cid:148)r valutaomr(cid:132)kning (150) Samtliga indiska f(cid:148)retag h(cid:132)vdade att kommissionen borde fr(cid:134)ng(cid:134) sin sedvanliga praxis och anv(cid:132)nda va- lutakurserna vid terminsf(cid:148)rs(cid:132)ljning i st(cid:132)llet f(cid:148)r valu- takurserna p(cid:134) fakturadatum. Eftersom det inte fanns n(cid:134)got direkt samband mellan f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av utl(cid:132)ndska valutor och exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningen anv(cid:132)nde kommissionen valutakurserna p(cid:134) fakturadatum. iv) Justering f(cid:148)r andra faktorer som p(cid:134)ver- kar prisernas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet (151) Med st(cid:148)d av artikel 2. 10 k i grundf(cid:148)rordningen be- g(cid:132)rde tre indiska f(cid:148)retag att en justering skulle g(cid:148)- ras f(cid:148)r reklamkostnader, och tv(cid:134) f(cid:148)retag beg(cid:132)rde att (152) De f(cid:148)rfaranden och metoder som kommissionen till(cid:132)mpade f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla dumpningsmarginalen f(cid:148)r produkter med ursprung i Indien var desamma som dem som det redog(cid:148)rs f(cid:148)r i avsnitt 2 e ovan. (153) F(cid:148)r tv(cid:134) indiska f(cid:148)retag baserades ber(cid:132)kningarna p(cid:134) en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan v(cid:132)gda genomsnittliga normal- v(cid:132)rden och v(cid:132)gda genomsnittliga exportpriser. F(cid:148)r de andra f(cid:148)retagen j(cid:132)mf(cid:148)rdes det v(cid:132)gda genomsnitt- liga normalv(cid:132)rdet med priserna vid varje enskild exporttransaktion till gemenskapen. ii) Dumpningsmarginal f(cid:148)r de f(cid:148)retag som unders(cid:148)kts (154) J(cid:132)mf(cid:148)relsen visade att samtliga f(cid:148)retag i stickprovet bedrev Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif fritt gemen- skapens gr(cid:132)ns, (cid:132)r f(cid:148)ljande: dumpning. — Century Textiles and Industries Ltd 15,0 % — Coats Viyella India Ltd — Mafatlal Industries Ltd — Vardhman Spinning & General Mills Ltd — Virudhunagar Textile Mills Ltd och dess n(cid:132)rst(cid:134)ende f(cid:148)retag Thiagarajar Mills Ltd 14,7 % 16,9 % 4,9 % 5,9 % iii) Dumpningsmarginal f(cid:148)r samarbetsvilli- ga f(cid:148)retag som inte ingick i stickprovet (155) Samarbetsvilliga f(cid:148)retag (se avsnitt 1 b och 1 d ovan) tilldelades den v(cid:132)gda genomsnittliga dump- ningsmarginalen stickprovet. Marginalen, uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemen- skapens gr(cid:132)ns, (cid:132)r 13,2 %. f(cid:148)r iv) Dumpningsmarginal arbetsvilliga f(cid:148)retag f(cid:148)r icke-sam- icke-samarbetsvilliga (156) Eftersom graden av samarbete var h(cid:148)g i Indien til- ldelades samma dumpningsmarginal som det f(cid:148)retag i stickprovet som hade den h(cid:148)gsta dumpningsmarginalen (se avsnitt 2 e ovan). Marginalen, uttryckt i procent av importpriset (cid:132)r 16,9 %. fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)retag cif L 111/34 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 8. Kina ter med ursprung i Kina var desamma som dem som det redog(cid:148)rs f(cid:148)r i avsnitt 2 c ovan. (157) Eftersom Kina inte har marknadsekonomi var det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att j(cid:132)mf(cid:148)ra de kinesiska export(cid:148)rernas exportpriser med de inhemska priserna eller till- verkningskostnaderna i ett tredje land med mark- nadsekonomi. Den klagande f(cid:148)reslog Indien. Efter- som Indien (cid:132)r det st(cid:148)rsta exportlandet och har det st(cid:148)rsta antalet tillverkare och eftersom inga under- byggda sk(cid:132)l som talade f(cid:148)r ett annat j(cid:132)mf(cid:148)rbart land lades fram av de ber(cid:148)rda parterna, valde kom- missionen i enlighet med artikel 2. 7 i grundf(cid:148)r- ordningen Indien som ett l(cid:132)mpligt tredje land med marknadsekonomi f(cid:148)r fastst(cid:132)llandet av normalv(cid:132)r- de. (163) Ett av f(cid:148)retagen s(cid:134)lde en del av sin export till ge- menskapen genom en n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)r med s(cid:132)- te i Tyskland. F(cid:148)r de transaktioner som gick via denna n(cid:132)st(cid:134)ende import(cid:148)r konstruerades exportpri- serna p(cid:134) grundval av det pris som betalades eller skulle betalas f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten av den f(cid:148)rsta oberoende k(cid:148)paren, med avdrag f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)lj- nings- och administrationskostnader och andra all- m(cid:132)nna kostnader och en sk(cid:132)lig vinst, i enlighet med artikel 2. 9 i grundf(cid:148)rordningen. Vinstmargina- len uppskattades prelimin(cid:132)rt till 5 % av oms(cid:132)tt- ningen. (158) Tre export(cid:148)rer ingick i stickprovet avseende Kina, och till dessa s(cid:132)ndes fr(cid:134)geformul(cid:132)r. Det r(cid:148)rde sig om statligt (cid:132)gda organisationer. d) J(cid:132)mf(cid:148)relse a) Individuell behandling (159) Samtliga tre export(cid:148)rer i stickprovet beg(cid:132)rde att en- skilda dumpningsmarginaler skulle fastst(cid:132)llas f(cid:148)r dem, eftersom, h(cid:132)vdade de, de var helt sj(cid:132)lvst(cid:132)ndiga och sj(cid:132)lva ansvarade f(cid:148)r sina vinster och f(cid:148)rluster. (164) F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan nor- malv(cid:132)rde och exportpris togs i enlighet med artikel 2. 10 i grundf(cid:148)rordningen h(cid:132)nsyn i form av juste- ringar till olikheter som p(cid:134)verkar prisernas j(cid:132)mf(cid:148)r- barhet. (160) Enligt export avseende etablerad praxis fr(cid:134)n statshandelsl(cid:132)nder kan individuell behandling en- dast till(cid:132)mpas i fall d(cid:132)r den ber(cid:148)rda export(cid:148)ren har l(cid:132)mnat bevis f(cid:148)r att den agerar utan p(cid:134)verkan fr(cid:134)n statliga myndigheter och under marknadsekonomi- ska f(cid:148)rh(cid:134)llanden. Inga s(cid:134)dana bevis l(cid:132)mnades inom ramen f(cid:148)r det aktuella f(cid:148)rfarandet. Det beslutades d(cid:132)rf(cid:148)r att enskilda dumpningsmarginaler inte var l(cid:132)mpliga och att en enda dumpningsmarginal m(cid:134)- ste fastst(cid:132)llas p(cid:134) grundval av det (med h(cid:132)nsyn till exportoms(cid:132)ttning till gemenskapen) v(cid:132)gda genom- snittet av dumpningsmarginalerna f(cid:148)r stickprovet. b) Normalv(cid:132)rde (161) Normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r de kinesiska export(cid:148)rerna ber(cid:132)k- nades p(cid:134) grundval av de normalv(cid:132)rden som fast- st(cid:132)llts f(cid:148)r samarbetsvilliga indiska f(cid:148)retag (se avsnitt 7 a ovan). I detta sammanhang anv(cid:132)ndes de indiska typer som s(cid:134)ldes p(cid:134) den inhemska marknaden och som konstaterats ha samma produktkontrollnum- mer (se (cid:132)ven avsnitt 2 b ovan) som de kinesiska ty- per som exporterades till gemenskapen. Eftersom det var sv(cid:134)rt att hitta j(cid:132)mf(cid:148)rbara typer som s(cid:134)ldes i representativa m(cid:132)ngder, anv(cid:132)nde kommissionen normalv(cid:132)rden f(cid:148)r samtliga indiska export(cid:148)rer som ingick i det huvudsakliga stickprovet. c) Exportpris (162) De f(cid:148)rfaranden och metoder som kommissionen till(cid:132)mpade f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla exportpriset f(cid:148)r produk- (165) I till(cid:132)mpliga fall gjordes justeringar av exportpriset f(cid:148)r kreditkostnader, transport- och f(cid:148)rpacknings- kostnader och provisioner. (166) Vad g(cid:132)ller normalv(cid:132)rdet gjordes samtliga justeringar som beviljats indiska export(cid:148)rer (se avsnitt 7 c ovan) (cid:132)ven i fr(cid:134)ga om Kina. e) Dumpningsmarginal (167) Det v(cid:132)gda genomsnittliga normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r varje typ, som i fr(cid:134)ga om Indien fastst(cid:132)llts i enlighet med avsnitt 7 a ovan, j(cid:132)mf(cid:148)rdes med exportpriset, som fastst(cid:132)llts i enlighet med avsnitt 8 c ovan, sedan b(cid:134)- da anpassats i enlighet med avsnitt 8 d ovan. Den metod som till(cid:132)mpades var den som beskrivs i av- snitt 2 e ovan. i) Dumpningsmarginal f(cid:148)r Kina (168) J(cid:132)mf(cid:148)relsen enligt avsnitt 8 d ovan visade att de tre kinesiska tillverkarna bedrev dumpning. Eftersom inget av de ber(cid:148)rda f(cid:148)retagen beviljats individuell behandling ber(cid:132)knades en enda dumpningsmargi- nal f(cid:148)r Kina som genomsnittet av de marginaler som konstaterats f(cid:148)r de tre f(cid:148)retagen, v(cid:132)gda p(cid:134) grundval av exportoms(cid:132)ttningen. Dumpningsmar- ginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gr(cid:132)ns, (cid:132)r 15,7 %. 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/35 9. Dumpningsmarginaler F(cid:148)retag i stickprovet Samarbetsvilliga f(cid:148)retag Icke- samarbetsvilliga f(cid:148)retag Kina Enda marginal 15,7 % Inget Egypten Enda marginal 20,6 % 20,6 % Indien 15 % 13,2 % 16,9 % — Century Textiles & Industries Ltd — Mafatlal Group (Mafatlal Industries Limited och The Mafatlal Fine Spin- ning & manufacturing Company Ltd) 16,9 % 14,7 % 4,9 % 5,9 % — Coats Viyella India Ltd — Vardhman Spinning & Gen Mills Ltd — Virudhunagar Indonesien — Group Argo Pantes (PT Argo Pantes och PT Daya Manunggal) — Apac Inti Corpora — Eratex Djaja — Diamond Fabrics Ltd — Nishat Mills Ltd — Kohinoor Raiwind Mills Ltd — Kohinoor Weaving Mills Ltd — Birlik Mensucat — Tureks — Teksmobili 31,7 % 19 % 29,7 % 15,6 % 32,5 % 11,7 % 11,7 % 11 % 10,4 % 1,6 % 13,5 % 31,7 % 19,2 % 32,5 % 10,9 % 14,2 % Pakistan Turkiet D. GEMENSKAPSINDUSTRIN pens totala tillverkning av den ber(cid:148)rda produkten under unders(cid:148)kningsperioden. (169) Mot bakgrund av det stora antal tillverkare som st(cid:148)dde klagom(cid:134)let (nedan kallade ”gemenskapsin- dustrin”) och som var villiga att samarbeta med kommissionen beslutade kommissionen att grunda unders(cid:148)kningen av skada p(cid:134) ett stickprov av ge- menskapstillverkare som rimligen skulle kunna un- ders(cid:148)kas inom den tid som stod till f(cid:148)rfogande. I tillk(cid:132)nnagivandet om inledande angavs att det stickprov som anv(cid:132)nts vid det tidigare f(cid:148)rfarandet skulle ligga till grund f(cid:148)r urvalet. F(cid:148)r att kunna v(cid:132)lja ut stickprovet uppmanade kommissionen den klagande att l(cid:132)mna uppgifter om varje f(cid:148)retags till- verkning och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av den ber(cid:148)rda produkten under 1996. (170) P(cid:134) grundval av dessa uppgifter valde kommissionen ut fjorton f(cid:148)retag i sju medlemsstater, och fr(cid:134)gefor- mul(cid:132)r s(cid:132)ndes till dessa. Vid urvalet togs h(cid:132)nsyn till f(cid:148)ljande faktorer: antalet f(cid:148)retag per land i f(cid:148)rh(cid:134)l- lande till landets relativa betydelse, viktigaste till- verkande medlemsstater, olika f(cid:148)retagsstorlekar och tillverkningsstrukturer. De f(cid:148)retag som ingick i stickprovet svarade f(cid:148)r cirka 52 % av gemenska- (171) De ber(cid:148)rda parter som i enlighet med tillk(cid:132)nnagi- vandet om inledande uttryckt (cid:148)nskem(cid:134)l om att f(cid:134) yttra sig (cid:148)ver det slutliga urvalet av stickprovet fick uppgifter om vilka f(cid:148)retag som valts ut och den metod som anv(cid:132)nts vid urvalet. F(cid:148)ljande tillverkare ingick i stickprovet: Tyskland: — Ettlin Gesellschaft f(cid:129)r Spinnerei und Weberei AG — Velener Textilwerke Grimmelt Wevers & Co. GmbH — Hecking S(cid:148)hne — A. K(cid:129)mpers GmbH & Co Italien: — Tessiture Niggeler & K(cid:129)pfer Spa — Standartela Spa L 111/36 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 Frankrike: — (cid:144)ts des Fils de V. Perrin — Tenthorey — SA HGP GAT — Fil. et Tis. de Saulxures Spanien: — Hilados y Tejidos Puigner(cid:155), S. A. Portugal: — Incotex – Industria e Comercio de Texteis, Lda Belgien: — Le Compte Textilfabrieken NV (cid:153)sterrike: — Linz Textil GmbH. (172) Linz Textil utesl(cid:148)ts ur stickprovet eftersom f(cid:148)reta- trots att det uttryckligen st(cid:148)dde f(cid:148)rfarandet, get, inte kunder tillhandah(cid:134)lla de beg(cid:132)rda uppgifterna. E. SKADA 1. Inledande anm(cid:132)rkning (173) F(cid:148)r att unders(cid:148)ka skada i det aktuella fallet analyse- rade kommissionen uppgifter avseende perioden fr(cid:134)n och med den 1 januari 1993 till och med den 30 juni 1997. (174) F(cid:148)r att m(cid:148)jligg(cid:148)ra (cid:134)rsvisa j(cid:132)mf(cid:148)relser j(cid:132)mf(cid:148)rdes ka- lender(cid:134)ren 1993 till och med 1996 med en period omfattande juli 1996 till och med juni 1997, vilken inom ramen skada, orsakssamband och gemenskapens intresse nedan kallas ”skadeunders(cid:148)kningsperioden” och anv(cid:132)nds f(cid:148)r att tendenser skall kunna urskiljas. analyserna f(cid:148)r av (175) Geografiskt sett omfattade unders(cid:148)kningen, som p(cid:134)gick fr(cid:134)n och med januari 1993 till och med juni 1997, gemenskapen i dess nuvarande sammans(cid:132)tt- ning med 15 medlemsstater. Skadan analyserades med utg(cid:134)ngspunkt i den icke-konkurrensskyddade delen av marknaden, eftersom det konstaterats att den konkurrensskyddade och den icke-konkurrens- skyddade oblekta bomullsv(cid:132)vnader i gemenskapen (cid:132)r tydligt (cid:134)tskilda. av marknaden delen f(cid:148)r 2. F(cid:148)rbrukning i gemenskapen (176) Mellan 1993 och 1996 (cid:148)kade den synliga f(cid:148)rbruk- ningen i gemenskapen, ber(cid:132)knad som gemenskaps- tillverkarnas tillverkning (1) plus import (2) minus export (3), med 12,7 %, fr(cid:134)n omkring 273 000 ton till omkring 308 000 ton. (cid:143)r 1994 uppgick f(cid:148)rbruk- ningen till omkring 312 790 ton och (cid:134)r 1995 till omkring 282 200 ton. Under skadeunders(cid:148)knings- perioden uppgick f(cid:148)rbrukningen till omkring 297 600 ton. 3. Sammanslagning av den ber(cid:148)rda import- ens verkan vid bed(cid:148)mningen (177) Kommissionen unders(cid:148)kte om verkan av importen fr(cid:134)n samtliga ber(cid:148)rda l(cid:132)nder borde sl(cid:134)s samman i enlighet med artikel 3. 4 i grundf(cid:148)rordningen. (178) De turkiska export(cid:148)rerna h(cid:132)vdade i detta avseende att exporten av oblekta bomullsv(cid:132)vnader fr(cid:134)n Tur- kiet inte borde sl(cid:134)s samman med exporten fr(cid:134)n de (cid:148)vriga ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna, eftersom dess volym och marknadsandel minskade och den inte s(cid:134)ldes till samma priser som exporten fr(cid:134)n de (cid:148)vriga ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. (179) De egyptiska export(cid:148)rerna h(cid:132)vdade p(cid:134) liknande s(cid:132)tt att exporten fr(cid:134)n Egypten inte borde sl(cid:134)s samman med exporten fr(cid:134)n de (cid:148)vriga ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna, med h(cid:132)nsyn till den i absoluta och relativa tal minskade exporten och olikheterna i marknadsf(cid:148)rh(cid:134)llanden. (180) Kommissionen har granskat dessa argument med beaktande av villkoren i artikel 3. 4 i grundf(cid:148)rord- ningen d(cid:132)r det fastst(cid:132)lls att verkan av import skall sl(cid:134)s samman ”endast om det fastst(cid:132)lls att a) varje lands dumpningsmarginal (cid:132)r h(cid:148)gre (cid:132)n miniminiv(cid:134)n enligt artikel 9. 3 och omfattningen av importen fr(cid:134)n varje enskilt land inte (cid:132)r f(cid:148)rsumbar samt b) det (cid:132)r l(cid:132)mpligt att sl(cid:134) samman verkan av importen vid skadebed(cid:148)mningen med h(cid:132)nsyn till konkurrensvill- koren mellan de olika importerade produkterna och konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana gemenskapsproduk- ten”. Mot denna bagrund har f(cid:148)ljande prelimin(cid:132)ra slutsatser dragits. a) Turkiet (181) Varken dumpningsmarginalen eller importvolymen kan i detta skede anses vara minimal eller helt f(cid:148)r- sumbar. Vad betr(cid:132)ffar det l(cid:132)mpliga i att med h(cid:132)nsyn till konkurrensvillkoren sl(cid:134) samman verkan av importen vid bed(cid:148)mningen, har f(cid:148)ljande preli- min(cid:132)rt konstaterats: Exportvolymer och marknadsandelar: Mellan 1993 och skadeunders(cid:148)kningsperioden minskade expor- ten fr(cid:134)n Turkiet med 40 %, fr(cid:134)n omkring 9 300 ton till omkring 5 600 ton. Dess andel av gemen- skapsmarknaden minskade under samma period med 44 %, fr(cid:134)n 3,4 % till 1,9 %. Denna utveckling bekr(cid:132)ftas av exportsiffrorna f(cid:148)r de f(cid:148)rsta nio m(cid:134)na- derna 1997 (3 205 ton). Detta tyder p(cid:134) en ytterligare (1) K(cid:132)lla: CITH, Euratex och Eurocoton. (2) K(cid:132)lla: Eurostat och, vad betr(cid:132)ffar (cid:134)ren f(cid:148)re 1995, statistikmyn- digheterna i Sverige, Finland och (cid:153)sterrike. (3) K(cid:132)lla: Eurostat och, vad betr(cid:132)ffar (cid:134)ren f(cid:148)re 1995, statistikmyn- digheterna i Sverige, Finland och (cid:153)sterrike. 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/37 (cid:134)rlig nedg(cid:134)ng p(cid:134) 21 % f(cid:148)r 1997 j(cid:132)mf(cid:148)rt med ska- deunders(cid:148)kningsperioden, motsvarar omkring 1,5 % av gemenskapsmarknaden. Minsk- ningen b(cid:148)r ses mot bakgrund av att det inte finns n(cid:134)gra begr(cid:132)nsningar i form av kvoter mellan Turki- et och gemenskapen. vilket Priser: Priserna f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten, enligt uppgifter fr(cid:134)n Eurostat, steg med 9 % mellan 1993 och 1996. Under 1996 hade Turkiet de h(cid:148)gsta pri- serna av de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna, och mellan 1996 och skadeunders(cid:148)kningsperioden steg priserna med yt- terligare 1 %. De prelimin(cid:132)ra siffrorna tyder p(cid:134) ett genomsnittligt prisunderskridande p(cid:134) 5,6 %. Re- presentativiteten hos det stickprov p(cid:134) vilket denna siffra kontrolleras ytterligare (se nedan). Denna prelimin(cid:132)ra siffra (cid:132)r den l(cid:132)gsta genomsnittliga siffran f(cid:148)r samtliga l(cid:132)nder som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning. sig m(cid:134)ste grundar dock (182) Sammanfattningsvis har det i fr(cid:134)ga om importen fr(cid:134)n Turkiet konstaterats att dess volym och dess andel av gemenskapsmarknaden minskade och att priserna f(cid:148)r de importerade produkterna steg under unders(cid:148)kningsperioden. Det prisunderskridande som prelimin(cid:132)rt fastst(cid:132)llts (cid:132)r emellertid inte obe- tydligt, (cid:132)ven om det (cid:132)r ber(cid:132)knat p(cid:134) grundval av ett stickprov vars representativitet kan ifr(cid:134)gas(cid:132)ttas. Av dessa sk(cid:132)l anses det prelimin(cid:132)rt att det (cid:132)r l(cid:132)mpligt att avvisa Turkiets beg(cid:132)ran och att d(cid:132)rmed sl(cid:134) sam- man importen fr(cid:134)n Turkiet med importen fr(cid:134)n de (cid:148)vriga ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. Fr(cid:134)gan kommer dock att utredas ytterligare. b) Egypten (183) Importen fr(cid:134)n Egypten l(cid:134)g mellan 1993 och 1996 relativt stilla p(cid:134) omkring 13 000 ton. Mellan 1996 och skadeunders(cid:148)kningsperioden (cid:148)kade importen fr(cid:134)n 12 800 till 14 600 ton, dvs. med 14 %. Import- ens andel av gemenskapsmarknaden l(cid:134)g stilla p(cid:134) omkring 5 %. (184) Det har (cid:132)ven konstaterats att priserna f(cid:148)r importe- rade oblekta bomullsv(cid:132)vnader fr(cid:134)n Egypten f(cid:148)ljde ungef(cid:132)r samma m(cid:148)nster som priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Indien, Kina, Pakistan och Indonesien. De vo- lymer som exporterades fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna, beaktade separat, (cid:132)r inte f(cid:148)rsumbara. Mot bakgrund av den liknande utvecklingen i fr(cid:134)ga om importvo- lymer och priser kan konstateras att importerade produkter fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda tredje l(cid:132)nderna konkur- rerar med varandra och med den likadana produkt som tillverkas av gemenskapsindustrin. 4. Den dumpade importens volym och mark- nadsandel (186) Volymen av importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna (cid:148)kade med 13 % mellan 1993 och 1996, fr(cid:134)n 117 224 ton till omkring 131 693 ton. Mellan 1996 och skadeunders(cid:148)kningsperioden (under en del av vilken provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder var i kraft) minskade importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna med 24 %, fr(cid:134)n omkring 131 693 ton till omkring 100 385 ton. (187) Importutvecklingen b(cid:148)r ses mot bakgrund av f(cid:148)l- jande faktorer: f(cid:148)r det f(cid:148)rsta, de kvoter som till(cid:132)m- pas gentemot de flesta av de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna och genom vilka importvolymen begr(cid:132)nsas till en viss niv(cid:134), eftersom kvoternas flexibilitet (cid:132)r begr(cid:132)nsad; f(cid:148)r det andra, en viss lagring som tycks ha (cid:132)gt rum under 1996, delvis till f(cid:148)ljd av det nya antidump- ningsklagom(cid:134)l som ingavs under det (cid:134)ret och marknadens reaktion p(cid:134) detta klagom(cid:134)l som antogs kunna leda till att tullar inf(cid:148)rdes; f(cid:148)r det tredje, la- gerutf(cid:148)rs(cid:132)ljningens motsatta verkan och den d(cid:132)r- med minskade importen (cid:134)r 1997, under en del av vilket de prelimin(cid:132)ra antidumpningstullarna till(cid:132)m- pades. (188) Den del av gemenskapsmarknaden som f(cid:148)rs(cid:148)rjdes av importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna minskade mellan 1993 och 1994 fr(cid:134)n 42,8 % till 40,5 %, minskade ytterligare 1995 till omkring 39 % och (cid:148)kade 1996 till 42,7 %. Under skadeunders(cid:148)k- ningsperioden minskade den del av gemenskaps- marknaden som f(cid:148)rs(cid:148)rjdes av import fr(cid:134)n de ber(cid:148)r- da l(cid:132)nderna till 33,7 %. 5. Priser f(cid:148)r den dumpade importen (189) Unders(cid:148)kningen av utvecklingen av de v(cid:132)gda ge- nomsnittliga priserna f(cid:148)r exporten fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna, enligt uppgifter fr(cid:134)n Eurostat, visade att dessa priser steg fr(cid:134)n 3 ecu/kg 1993 till 3,2 ecu/kg 1994. Priserna steg ytterligare till 3,6 ecu/kg 1995 och sj(cid:148)nk till 3,4 ecu/kg 1996. Under skadeunder- s(cid:148)kningsperioden steg priserna till 3,5 ecu/kg. (190) Kommissionen har unders(cid:148)kt huruvida tillverkar- na/export(cid:148)rerna i de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna underskred gemenskapstillverkarnas priser. Analysen omfattade unders(cid:148)kningsperioden (den 1 januari 1996 till och med den 30 juni 1997). (185) Mot bakgrund av detta anses det prelimin(cid:132)rt att det (cid:132)r l(cid:132)mpligt att sl(cid:134) samman importen fr(cid:134)n Egypten med importen fr(cid:134)n de (cid:148)vriga ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. Vid analysen av prisunderskridandet delades de ex- porterade oblekta bomullsv(cid:132)vnaderna och de oblek- ta bomullsv(cid:132)vnader som tillverkades i gemenskapen av gemenskapsindustrin in i olika kategorier med L 111/38 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 utg(cid:134)ngspunkt i fyra kriterier som ans(cid:134)gs ha st(cid:148)rst inverkan p(cid:134) tillverkningskostnaden, n(cid:132)mligen fin- heten hos garnet i varp och v(cid:132)ft och antalet tr(cid:134)dar i varp och v(cid:132)ft. Export(cid:148)rernas priser justerades till niv(cid:134)n cif efter tull. D(cid:132)r det var l(cid:132)mpligt beviljades en justering f(cid:148)r olika handelsled p(cid:134) grundval av uppgifterna i svaren p(cid:134) de fr(cid:134)geformul(cid:132)r som s(cid:132)ndes till icke-n(cid:132)r- st(cid:134)ende import(cid:148)rer. Gemenskapstillverkarnas priser justerades till niv(cid:134)n fritt fabrik. j(cid:132)mf(cid:148)rdes gemenskapstillver- Inom varje kategori karnas v(cid:132)gda genomsnittliga priser fritt fabrik med varje ber(cid:148)rd tillverkare/export(cid:148)rs v(cid:132)gda genomsnitt- liga exportpriser. (191) F(cid:148)ljande prisunderskridandemarginaler konstatera- des f(cid:148)r varje land, uttryckta i procent av gemen- skapstillverkarnas priser: (192) — Kina: mellan 20 % och 24 %, i genomsnitt 21,7 %. — Egypten: mellan 24 % och 35 %, i genomsnitt 27,8 %. — Indien: mellan 3 % och 35 %, i genomsnitt 26,9 %. — Indonesien: mellan 18 % och 36 %, i genoms- nitt 29,2 %, — Pakistan: mellan 9 % och 19 %, i genomsnitt 13,3 %. — Turkiet: mellan 0,1 % och 21,2 %, i genoms- nitt 5,6 %. I fr(cid:134)ga om Turkiet framkom f(cid:148)ljande vid ber(cid:132)k- ningen. Tvivlen betr(cid:132)ffande representativiteten hos de fyra f(cid:148)retag som ingick i stickprovet bland turki- ska export(cid:148)rer har sin grund i f(cid:148)ljande faktorer. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta v(cid:132)grade ett f(cid:148)retag att samarbeta. F(cid:148)r det andra konstaterades att ett f(cid:148)retag huvudsakligen exporterade en typ av v(cid:132)vnad f(cid:148)r vilken prisj(cid:132)mf(cid:148)- relsen var s(cid:132)rskilt problematisk; underskridande- marginalen f(cid:148)r detta f(cid:148)retag konstaterades prelimi- n(cid:132)rt uppg(cid:134) till 0,1 % (dumpningsmarginalen f(cid:148)r f(cid:148)- retaget (cid:132)r minimal). Det tredje f(cid:148)retaget, som kon- staterades ha en prisunderskridandemarginal p(cid:134) 21,2 %, stod endast f(cid:148)r omkring 5 % av den sam- manlagda exporten fr(cid:134)n f(cid:148)retagen i strickprovet. Den fj(cid:132)rde f(cid:148)retaget, vars export utg(cid:148)r omkring 50 % av exporten fr(cid:134)n f(cid:148)retagen i stickprovet, har en underskridandemarginal p(cid:134) 5,5 %. Dessa resul- tat avviker v(cid:132)sentligen fr(cid:134)n resultaten fr(cid:134)n den tidi- gare unders(cid:148)kningen. Det ans(cid:134)gs i det prelimin(cid:132)ra tillr(cid:132)ckligt att anv(cid:132)nda de d(cid:134) tillg(cid:132)ngliga skedet uppgifterna, men fr(cid:134)ga om prisunderskridande kommer, mot bakgrund av problemen med stick- provet, nu att unders(cid:148)kas ytterligare. Det kommer s(cid:132)rskilt att g(cid:148)ras ett f(cid:148)rs(cid:148)k att v(cid:132)lja ut ett nytt stick- prov. 6. Gemenskapsindustrins situation a) Inledande anm(cid:132)rkning (193) Vid skadeanalysen bed(cid:148)mdes uppgifter av tv(cid:134) olika slag, n(cid:132)mligen uppgifter avseende samtliga klagan- de, dvs. gemenskapsindustrin, och uppgifter avseen- de f(cid:148)retagen i stickprovet. b) Uppgifter avseende gemenskapsindustrin i dess helhet (194) Mellan 1993 och 1996 minskade gemenskapsindu- strins tillverkning av oblekta bomullsv(cid:132)vnader fr(cid:134)n omkring 85 600 ton till omkring 83 200 ton, dvs. med ca 3 %. Under skadeunders(cid:148)kningsperioden (cid:148)kade tillverkningen med 5 % till ca 87 500 ton. (195) F(cid:148)rbrukningen i gemenskapen (cid:148)kade med 12,6 % mellan 1993 och 1996, men gemenskapsindustrins totala f(cid:148)rs(cid:132)ljning minskade med omkring 1,4 %, fr(cid:134)n 74 000 ton till omkring 73 000 ton. Dess an- deln av gemenskapsmarknaden minskade under samma period i relativa tal fr(cid:134)n 27 % till 24 %, dvs. med 11 %. (196) Mellan 1996 och skadeunders(cid:148)kningsperioden (cid:148)ka- de gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljning till 77 000 ton, dvs. med 5 %, medan dess andel av gemenskaps- marknaden (cid:148)kade till 26 %; den period d(cid:134) dessa (cid:148)kningar skedde sammanf(cid:148)ll till stor del med den period d(cid:134) antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder till(cid:132)mpades. (197) Mellaan 1993 och 1995 st(cid:132)ngdes 88 f(cid:148)retag i ge- menskapen, varvid omkring 8 600 arbetstillf(cid:132)llen gick f(cid:148)rlorade. Mellan januari 1996 och juli 1997 st(cid:132)ngedes 24 f(cid:148)retag, varvid omkring 2 500 arbets- tillf(cid:132)llen gick f(cid:148)rlorande. Denna f(cid:148)rlust av arbets- tillf(cid:132)llen motsvarar omkring 4,5 % av det totala an- talet anst(cid:132)llda som sysslar med v(cid:132)vning av bomull- sv(cid:132)vnader och icke-konkurrensskyddade delen av marknaden. Dessa uppgifter avser gemenskapstillverkare som framst(cid:132)ller bomullsv(cid:132)vnader inneh(cid:134)llande mer (cid:132)n 50 % bomull f(cid:148)r b(cid:134)de den konkurrensskyddade och den icke-konkurrensskyddade delen av mark- naden, eftersom det inte (cid:132)r m(cid:148)jligt att f(cid:134) fram spe- cifika uppgifter om f(cid:148)rdelningen mellan den kon- kurrensskyddade och den icke-konkurensskyddade delen av marknaden. konkurrensskyddade den f(cid:148)r c) Uppgifter avseende de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet i) Tillverkning (198) Tillverkningen hos de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet minskade med 6,3 % mellan 1993 och 1996, fr(cid:134)n omkring 52 000 ton till om- kring 48 700 ton. Under skadeunders(cid:148)kningsperio- den (cid:148)kade tillverkningen till 52 000 ton. 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/39 Den genomsnittliga m(cid:134)natliga tillverkningen min- skade med 8 % mellan 1993 och 1996 och (cid:148)kade med 20 % mellan 1996 och juni 1997, under den period antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder d(cid:134) tilll(cid:132)mpades. provisoriska ii) Kapacitet (199) Den maximala tillverkningskapaciteten, m(cid:132)tt i ma- skintimmar per (cid:134)r hos tillverkarna i stickprovet, minskade fr(cid:134)n 18,1 miljoner timmar 1993 till 16,9 miljoner timmar 1996, dvs. med 7 %. Mellan 1996 och till- verkningskapaciteten fr(cid:134)n 16,9 miljoner timmar per (cid:134)r till 17,3 miljoner timmar per (cid:134)r. skadeunders(cid:148)kningsperioden (cid:148)kade Vad betr(cid:132)ffar kapacitetsutnyttjandet minskade det faktiska antalet arbetade maskintimmar fr(cid:134)n 15,4 miljoner timmar 1993 till 15,3 miljoner timmar 1996. Mellan 1996 och skadeunders(cid:148)kningsperio- den (cid:148)kade antalet faktiska maskintimmar till om- kring 16 miljoner. Under denna period rationaliserade de gemen- skapstillverkare som ingick i stickprovet sin til- lverkning genom att minska kapaciteten och mo- dernisera maskinparken. iii) Lager (200) Lagren hos de tillverkare som ingick i stickprovet (cid:148)kade mellan 1993 och 1996 med omkring 54 %, fr(cid:134)n ca 3 800 ton till ca 5 900 ton. Under skadeun- ders(cid:148)kningsperioden minskade lagren till 2 800 ton. iv) F(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym v) Priser (202) Analysen av prisutvecklingen hos gemenskapstill- verkarna i stickprovet visar en uppg(cid:134)ng p(cid:134) 8 % mellan 1993 och 1994 och en ytterligare uppg(cid:134)ng p(cid:134) 13 % mellan 1994 och 1995. Mellan 1995 och 1996 steg priserna med 4 %. Mellan 1996 och ska- deunders(cid:148)kningsperioden sj(cid:148)nk priserna med 2 %. (203) Gemenskapstillverkarnas prisutveckling b(cid:148)r ses mot bakgrund av tv(cid:134) viktiga faktorer som har p(cid:134)- verkat gemenskapstillverkarnas kostnader: a) priser- na p(cid:134) r(cid:134) bomull och b) de kostnader som uppst(cid:134)r vid t(cid:132)ta byten av bindningar och v(cid:132)vning av kortare serier p(cid:134) grund av det tryck som import fr(cid:134)n de be- r(cid:148)rda l(cid:132)nderna ut(cid:148)ver p(cid:134) vissa bindningar. (204) Prisutvecklingen f(cid:148)r r(cid:134) bomull – den viktigaste in- satsvaran vid tillverkning av v(cid:132)vnader, vilken st(cid:134)r f(cid:148)r omkring en tredjedel av de totala tillverknings- kostnaderna – har unders(cid:148)kts. Mellan 1993 och 1994 steg v(cid:132)rldsmarknadspriserna f(cid:148)r r(cid:134) bomull med 48 %, och mellan 1994 och 1995 med ytterli- gare 15 %. Mellan 1995 och 1996 sj(cid:148)nk priserna f(cid:148)r r(cid:134) bomull med 15 %. Mellan 1996 och ska- r(cid:134) deunders(cid:148)kningsperioden steg priserna bomull med 10 %. f(cid:148)r (205) En j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan de tv(cid:134) tendenserna tyder p(cid:134) att prisuppg(cid:134)ngen i fr(cid:134)ga om v(cid:132)vnaderna inte ens var tillr(cid:132)cklig f(cid:148)r att kompensera f(cid:148)r de (cid:148)kade kost- naderna f(cid:148)r den r(cid:134)a bomullen. H(cid:132)nsyn b(cid:148)r tas till det faktum att de (cid:148)kade r(cid:134)materialkostnaderna p(cid:134)- verkar priset f(cid:148)r de oblekta v(cid:132)vnaderna f(cid:148)rst mellan sex m(cid:134)nader och ett (cid:134)r senare, eftersom ink(cid:148)pen g(cid:148)rs i f(cid:148)rv(cid:132)g. (206) Det b(cid:148)r ocks(cid:134) noteras att gemenskapstillverkarnas kostnader under perioden 1993 och 1996 (cid:132)ven (cid:148)ka- de av de orsakar som anges i punkterna 203, 204 och 205, vilket hindrade dem fr(cid:134)n att utnyttja stordriftsf(cid:148)rdelar och d(cid:132)rmed uppn(cid:134) l(cid:148)nsamhet. (201) F(cid:148)rs(cid:132)ljningen av den ber(cid:148)rda produkten hos de ge- menskapstillverkare som ingick i stickprovet min- skade med 5,8 % mellan 1993 och 1996, fr(cid:134)n om- kring 52 000 ton till omkring 49 000 ton. Under skadeunders(cid:148)kningsperioden (cid:148)kade f(cid:148)rs(cid:132)ljningen till 53 000 ton. (207) Prelimin(cid:132)rt dras d(cid:132)rf(cid:148)r slutsatsen att gemenskaps- tillverkarna, trots gemenskapsindustrins (cid:148)kade pri- ser, inte kunde kompensera f(cid:148)r de (cid:148)kade tillverk- ningskostnaderna. Pristryck kan s(cid:134)ledes anses ha f(cid:148)rekommit. Den genomsnittliga m(cid:134)natliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningen min- skade med 5 % mellan 1993 och 1996, fr(cid:134)n 4 336 ton till 4 110 ton. Mellan 1996 och skadeunders(cid:148)k- ningsperioden, en period under en del av vilken antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder till(cid:132)mpades, (cid:148)kade den ge- nomsnittliga m(cid:134)natliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningen hos gemen- skapstillverkarna i stickprovet med 8 % till 4 422 ton. Under 1996 uppgick den genomsnittliga m(cid:134)- natliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningen till 4 110 ton, medan den un- der det f(cid:148)rsta halv(cid:134)ret 1997 uppgick till 5 250 ton. vi) Investeringar (208) Mellan 1993 och skadeunders(cid:148)kningsperioden (cid:148)ka- de investeringarna hos de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet fr(cid:134)n omkring 7 miljoner ecu till omkring 13 miljoner ecu, dvs. med 76 %, vilket utg(cid:148)r omkring 4 % respektive 5,5 % av om- s(cid:132)ttningen. I syfte att bibeh(cid:134)lla konkurrenskraften gjordes investeringar i samma utstr(cid:132)ckning (cid:132)ven n(cid:132)r l(cid:148)nsamheten var negativ. L 111/40 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 vii) L(cid:148)nsamhet 2. Verkan av den dumpade importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna (209) Mellan 1993 och 1996 f(cid:148)rs(cid:132)mrades l(cid:148)nsamheten f(cid:148)r gemenskapstillverkarna i stickprovet. Den v(cid:132)gda genomsnittliga vinsten minskade fr(cid:134)n omkring 0 % 1993 till omkring –2 % 1996. Under ska- deunders(cid:148)kningsperioden, som delvis sammanf(cid:148)ll med den period d(cid:134) provisoriska antidumpnings(cid:134)t- g(cid:132)rder till(cid:132)mpades, minskade f(cid:148)rlusten till –1 %. viii) Syssels(cid:132)ttning (210) Det totala antalet anst(cid:132)llda hos gemenskapstillver- karna i stickprovet minskade fr(cid:134)n 5 352 under 1993 till 4 932 under 1996, dvs. med 8 %. Under ska- deunders(cid:148)kningsperioden uppgick antalet anst(cid:132)llda till 4 965. 7. Slutsats om skada (211) Unders(cid:148)kningen av de skadefaktorer som n(cid:132)mns ovan visade att gemenskapsindustrins situation f(cid:148)r- s(cid:132)mrades mellan 1993 och 1996. Under denna pe- riod minskade gemenskapsindustrins tillverkning, f(cid:148)rs(cid:132)ljning i gemenskapen, l(cid:148)nsamhet och syssel- s(cid:132)ttning. Under samma period (cid:148)kade lagren. (212) (cid:142)ven om gemenskapsindustrins tillverkning och f(cid:148)rs(cid:132)ljning (cid:148)kade och dess lager minskade mellan 1996 och skadeunders(cid:148)kningsperioden, tycks (cid:134)ter- h(cid:132)mtningen framf(cid:148)r allt bero p(cid:134) de provisoriska antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder som var i kraft mellan no- vember 1996 och maj 1997. P(cid:134) grund av dessa (cid:134)t- g(cid:132)rders begr(cid:132)nsade giltighetstid var det dessutom inte m(cid:148)jligt f(cid:148)r gemenskapsindustrin att (cid:134)terf(cid:134) sin l(cid:148)nsamhet, utan dess ekonomiska situation (cid:132)r fort- farande negativ. F. ORSAKSSAMBAND 1. Inledning (214) Vid unders(cid:148)kningen av den dumpade importens verkningar konstaterades att (cid:148)kningen p(cid:134) 12 % av importen av oblekta bomullsv(cid:132)vnader fr(cid:134)n de be- r(cid:148)rda l(cid:132)nderna mellan 1993 och 1996 och import- ens stora andel av gemenskapsmarknaden (ca 43 %) sammanf(cid:148)ll med en f(cid:148)rs(cid:132)mring av den ekonomiska situationen f(cid:148)r gemenskapsindustrin, vars andel av gemenskapsmarknaden minskade fr(cid:134)n 28 % till 26 %. (215) Marknaden f(cid:148)r oblekta bomullsv(cid:132)vnader (cid:132)r mycket prisk(cid:132)nslig p(cid:134) grund av att produkten i allm(cid:132)nhet kan betecknas som en r(cid:134)vara samt p(cid:134) grund av den stora utbytbarheten mellan produkter och markna- dens (cid:148)ppenhet. (216) En unders(cid:148)kning av gemenskapstillverkarnas pris- utveckling visade att ett omfattande pristryck f(cid:148)re- kom mellan 1993 och 1996. Pristrycket till f(cid:148)ljd av importen i fr(cid:134)ga var tydligast mellan 1995 och 1996, n(cid:132)r gemenskapstillverkarna endast kunde h(cid:148)- ja sina priser med 4 % (trots att pristryck f(cid:148)rekom- mit (cid:132)ven under de tv(cid:134) f(cid:148)reg(cid:134)ende (cid:134)ren); under sam- ma period sj(cid:148)nk priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n de be- r(cid:148)rda l(cid:132)nderna med 6 %. (217) Det b(cid:148)r vidare h(cid:134)llas i minnet att det under den period d(cid:134) provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder till(cid:132)mpades i fr(cid:134)ga om import fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna fanns tydliga tcken p(cid:134) att gemenskapsindustrin h(cid:148)ll p(cid:134) att (cid:134)ter- h(cid:132)mta sig, vilket visas nedan. (218) Det anses d(cid:132)rmed att det tryck som i form av pris- underskridande ut(cid:148)vades av den ber(cid:148)rda importen p(cid:134) denna prisk(cid:132)nsliga marknad hindrade gemen- skapstillverkarna fr(cid:134)n att h(cid:148)ja sina priser, vilket re- sulterade i ekonomiska f(cid:148)rluster. Av detta sk(cid:132)l anses prisunderskridandet utg(cid:148)ra en av orsakerna till den v(cid:132)sentliga skada som gemenskapstillverkar- na v(cid:134)llats. (213) Kommissionen har i enlighet med artikel 3. 6 och 3. 7 i grundf(cid:148)rordningen unders(cid:148)kt om importen av oblekta bomullsv(cid:132)vnader fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna har v(cid:134)llat gemenskapsindustrin skada som (cid:132)r s(cid:134) omfattande att den kan betecknas som v(cid:132)sentlig. Andra k(cid:132)nda faktorer (cid:132)n den dumpade importen, vilka samtidigt med denna skulle kunna ha skadat gemenskapsindustrin, unders(cid:148)ktes ocks(cid:134) f(cid:148)r att s(cid:132)- kerst(cid:132)lla att den eventuella skada som v(cid:134)llats av dessa faktorer inte tillskrivs den dumpade import- en. 3. Verkningar av andra faktorer a) Kvoter och frivilliga exportbegr(cid:132)nsningar (219) Vissa parter har h(cid:132)vdat att importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna inte kan ha orsakat den skada som ge- menskapsindustrin v(cid:134)llats, eftersom den omfattas av kvoter som inf(cid:148)rts inom ramen f(cid:148)r multifiberavtalet (MFA). 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/41 (220) Importen av oblekta bomullsv(cid:132)vnader fr(cid:134)n de be- r(cid:148)rda l(cid:132)nderna, utom Turkiet, regleras f(cid:148)r n(cid:132)rvaran- de av ett antal handelsavtal. Export fr(cid:134)n Indien, Indonesien, Kina och pakistan omfattas av import- kvoter. Import fr(cid:134)n Egypten omfattas av frivilliga exportbegr(cid:132)nsningar. (227) Importen av oblekta bomullsv(cid:132)vnader fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder (cid:148)kade fr(cid:134)n omkring 76 245 ton 1993 till omkring 97 300 ton 1996 efter att ha n(cid:134)tt en h(cid:148)gsta niv(cid:134) p(cid:134) omkring 104 600 ton 1994. Under skadeunders(cid:148)kningsperioden (cid:148)kade importen av den ber(cid:148)rda produkten fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder till omkring 113 100 ton. Denna imports andel av ge- menskapsmarknaden (cid:148)kade fr(cid:134)n 28 % 1993 till 32 % 1996. Under skadeunders(cid:148)kningsperioden (cid:148)kade andelen ytterligare till 38 %. (228) Tillg(cid:132)ngliga uppgifter fr(cid:134)n Eurostat visar att de ge- nomsnittliga priser som togs ut f(cid:148)r import fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder (cid:132)r h(cid:148)gre (cid:132)n de priser som togs ut f(cid:148)r import fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. Under 1993 var de v(cid:132)gda genomsnittliga priserna f(cid:148)r import fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder enligt uppgifter fr(cid:134)n Euro- stat 15 % h(cid:148)gre (cid:132)n de v(cid:132)gda genomsnittliga pris- erna f(cid:148)r import fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. Under 1996 var skillnaden ca 6 %. (229) Om Ryssland och F(cid:148)renade Arabemiraten undantas var priserna f(cid:148)r oblekta v(cid:132)vnader fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder under 1993 22 % h(cid:148)gre (cid:132)n motsvarande pri- ser f(cid:148)r importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. Under 1996 var skillnaden ca 13 %. (230) Dessutom var det 1996 endast fyra l(cid:132)nder som hade en st(cid:148)rre andel (cid:132)n 2 % av gemenskapsmarknaden, n(cid:132)mligen (3 %), F(cid:148)renade Arabemiraten (3 %) och Thailand (4 %). (2,6 %), Ryssland Estland (231) Mellan 1993 och 1996 har importen av den ber(cid:148)rda produkten med ursprung i Estland stadigt (cid:148)kat fr(cid:134)n omkring 2 000 ton 1993 till omkring 6 900 ton 1996, och dess andel av gemenskapsmarknaden har (cid:148)kat fr(cid:134)n omkring 1 % till omkring 2,6 %. Priserna har (cid:148)kat fr(cid:134)n 2,0 ecu/kg till omkring 3,1 ecu/kg. (232) Mellan 1993 och 1996 l(cid:134)g importen av den ber(cid:148)rda produkten med ursprung i Ryssland stilla p(cid:134) om- kring 8 000 ton, och dess andel av gemenskaps- marknaden l(cid:134)g stilla p(cid:134) omkring 3 %. Vad betr(cid:132)ffar priserna f(cid:148)r importen visar tillg(cid:132)ngliga uppgifter fr(cid:134)n Eurostat att de l(cid:134)g relativt stilla p(cid:134) omkring 2,5 ecu/kg. (233) Importen fr(cid:134)n F(cid:148)renade Arabemiraten (cid:148)kade kraf- tigt och n(cid:134)dde en andel p(cid:134) omkring 3 % av ge- menskapsmarknaden. Fr(cid:134)gan om eventuella bedr(cid:132)- gerier vid ursprungsdeklareringen f(cid:148)r dessa oblekta v(cid:132)vnader av bomull h(cid:134)ller f(cid:148)r n(cid:132)rvarande p(cid:134) att un- ders(cid:148)kas. Priserna f(cid:148)r denna export l(cid:134)g mellan 1993 och 1996 relativt stilla p(cid:134) omkring 3 ecu/kg. (221) Den produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r detta f(cid:148)rfarande ing(cid:134)r i produktkategori 2 i det gamla MFA-syste- met, vilket har ersatts av WTO-avtalet om textil och konfektion. Denna kategori omfattar oblekta och blekta v(cid:132)vnader med tv(cid:134)skaftsbinding som inneh(cid:134)ller mer (cid:132)n 50 % bomull. Den andel av ex- porten fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna som utg(cid:148)rs av oblekta v(cid:132)vnader som omfattas av kvoten f(cid:148)r kate- gori 2 kan s(cid:134)ledes variera fr(cid:134)n (cid:134)r till (cid:134)r. Kvotsyste- met till(cid:134)ter dessutom en viss flexibilitet s(cid:134)tillvida att de kvoter som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r en viss kategori kan (cid:148)verf(cid:148)ras till en annan, kvoterna kan utnyttjas i f(cid:148)r- v(cid:132)g och vissa kvantiteter kan (cid:148)verf(cid:148)ras till senare (cid:134)r. (222) Det faktum att det finns kvoter som begr(cid:132)nsar im- portvolymen utesluter emellertid inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigtvis att gemenskapsindustrin kan ha v(cid:134)llats skada i form av pristryck eller prisdepression, eftersom syftet med kvoterna endast (cid:132)r att begr(cid:132)nsa importvoly- merna. Trots kvoterna sj(cid:148)nk de genomsnittliga pri- serna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Indien, Indonesien, Paki- stan och Kina med 5 % mellan 1995 och 1996. (223) Det b(cid:148)r i detta avseende noteras att importen av oblekta v(cid:132)vnader fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nder med vilka handelsavtal slutits har (cid:148)kat kraftigt fr(cid:134)n omkring 107 000 ton 1993 till omkring 121 000 ton under skadeunders(cid:148)kningsperioden, trots kvoter och im- portbegr(cid:132)nsningar. De ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna tycks ha (cid:148)kat andelen oblekta v(cid:132)vnader av den totale expor- ten av produkter som omfattas av kategori 2. (224) De stora och (cid:148)kande importvolymerna fr(cid:134)n dessa ber(cid:148)rda l(cid:132)nder s(cid:134)ldes dessutom till priser som kraf- tigt underskred gemenskapstillverkarnas priser. (225) Mot denna bakgrund konstateras prelimin(cid:132)rt att det faktum att det f(cid:148)rekommer kvoter och frivilliga ex- portbegr(cid:132)nsningar inte utesluter att den ber(cid:148)rda importen kan ha v(cid:134)llat gemenskapsindustrin skada. b) Import fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder (226) Vissa ber(cid:148)rda parter har vidare gjort g(cid:132)llande att den skada som gemenskapsindustrin v(cid:134)llats orsaka- des av import fr(cid:134)n tredje l(cid:132)nder som inte omfatta- des av f(cid:148)rfarandet. L 111/42 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 (234) Exporten fr(cid:134)n Thailand l(cid:134)g stilla p(cid:134) omkring 12 000 ton mellan 1993 och 1996, och dess andel av gemenskapsmarknaden l(cid:134)g p(cid:134) 4 %. Det (cid:132)r v(cid:132)rt att notera att priserna f(cid:148)r denna import enligt uppgifter fr(cid:134)n Eurostat varierade mellan 4 och 4,5 ecu/kg, vilket inneb(cid:132)r att de var mycket h(cid:148)gre (cid:132)n de priser som togs ut av export(cid:148)rerna i de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. (235) Import fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder (cid:132)n Estland, Ryss- land, F(cid:148)renade Arabemiraten och Thailand har sm(cid:134) respektive andelar av gemenskapsmarknaden, och de genomsnittliga priserna f(cid:148)r denna import l(cid:134)g mellan 1993 och 1996 p(cid:134) h(cid:148)gre niv(cid:134)er (cid:132)n priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. Priserna f(cid:148)r import fr(cid:134)n dessa andra tredje l(cid:132)nder var 1996 10 % h(cid:148)gre (cid:132)n priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)r- da l(cid:132)nderna. (236) Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende (cid:148)verv(cid:132)ganden dras prelimin(cid:132)rt slutsatsen att importen fr(cid:134)n Estland, Ryssland och F(cid:148)renade Arabemiraten, (cid:132)ven om den ocks(cid:134) kan ha v(cid:134)llat gemenskapsindustrin skada, inte upph(cid:132)ver orsakssambandet mellan importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna och den v(cid:132)sentliga skada som gemenskapsindustrin v(cid:134)llats. 4. Slutsats om orsakssamband (237) Gemenskapsindustrins negativa situation samman- f(cid:148)ll med en (cid:148)kning av importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna (till dess att provisoriska antidumpnings(cid:134)t- g(cid:132)rder inf(cid:148)rdes i november 1996) och ett betydande prisunderskridande i samband med denna import. (238) Det kan inte uteslutas att andra faktorer, s(cid:132)rskilt import fr(cid:134)n Ryssland och F(cid:148)renade Arabemiraten (med (cid:148)kande marknadsandelar och l(cid:134)ga priser) och andra tredje l(cid:132)nder med l(cid:134)ga kostnader, samman- tagna (p(cid:134) grund av den stora och (cid:148)kande marknad- sandelen) har ut(cid:148)vat tryck p(cid:134) gemenskapsindustrins priser och f(cid:148)ljaktligen har bidragit till gemenska- psindustrins negativa situation. (239) (cid:142)ven om vissa andra tredje l(cid:132)nder kan ha bidragit till gemenskapsindustrins negativa situation har emellertid importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna, sedd f(cid:148)r sig, v(cid:134)llat gemenskapsindustrin v(cid:132)sentlig skada. G. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Unders(cid:148)kningen av gemenskapens intresse: inh(cid:132)mtande av uppgifter (240) F(cid:148)r att kunna g(cid:148)ra en korrekt bed(cid:148)mning av ge- menskapens intresse genomf(cid:148)rde kommissionen i enlighet med artikel 21 i grundf(cid:148)rordningen en un- ders(cid:148)kning av de sannolika konsekvenserna f(cid:148)r de ber(cid:148)rda ekonomiska akt(cid:148)rerna av att inf(cid:148)ra respek- tive inte inf(cid:148)ra antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder. (241) Den analys som f(cid:148)ljer grundar sig p(cid:134) de uppgifter som l(cid:132)mnats av samtliga ber(cid:148)rda parter, i den m(cid:134)n dessa uppgifter har styrkts. (242) Genom att s(cid:132)nda fr(cid:134)geformul(cid:132)r beg(cid:132)rder kommis- sionen vissa s(cid:132)rskilda uppgifter. Fr(cid:134)geformul(cid:132)ren s(cid:132)ndes till 52 ber(cid:148)rda parter som ans(cid:134)gs vara repre- sentativa f(cid:148)r de olika sektorer av textilindustrin som hade ett direkt intresse f(cid:148)r den produkt som (cid:132)r f(cid:148)- rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning, n(cid:132)mligen spinnerier, v(cid:132)ve- rier, import(cid:148)rer/handlare, slutbehandlare, bearbet- ningsf(cid:148)retag och tillverkare av f(cid:132)rdiga produkter. (243) Vissa ber(cid:148)rda parter har h(cid:132)vdat att detta tillv(cid:132)ga- g(cid:134)ngss(cid:132)tt utg(cid:148)r ett brott mot grundf(cid:148)rordningen, eftersom denna inte inneh(cid:134)ller n(cid:134)gra best(cid:132)mmelser om stickprovstagning i samband med unders(cid:148)k- ningen av gemenskapens intresse. (244) Det tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt som f(cid:148)ljts kan emellertid inte betecknas som stickprovstagning. Samtliga argu- ment som de ber(cid:148)rda parterna har framf(cid:148)rt har be- aktats i den m(cid:134)n de har styrkts, vilket inte hade skett om det f(cid:148)rfarande som beskrivs i artikel 17 i grundf(cid:148)rordningen hade f(cid:148)ljts. S(cid:132)rskilda uppgifter beg(cid:132)rdes in fr(cid:134)n ett begr(cid:132)nsat antal parter f(cid:148)r att p(cid:134) ett systematiskt s(cid:132)tt f(cid:134) fram uppgifter som kunde g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r kommissionen att behandla de olika aktuella fr(cid:134)gorna samt f(cid:148)r att komplettera och kontrollera den information som erh(cid:134)llits. (245) Kommissionen uppmanade samtliga ber(cid:148)rda parter som givit sig till k(cid:132)nna att l(cid:132)mna uppgifter avseen- de 1996 om tillverkning, f(cid:148)rs(cid:132)ljning, syssels(cid:132)ttning och import. (246) Inom varje verksamhetskategori valdes f(cid:148)retag fr(cid:134)n olika medlemsstater ut p(cid:134) grundval av den aktuella verksamhetens relativa betydelse i landet i fr(cid:134)ga. Inom varje land valdes f(cid:148)retag ut med utg(cid:134)ngs- punkt i oms(cid:132)ttningen av den ber(cid:148)rda produkten i gemenskapen, inom kategorierna sm(cid:134), stora och medelstora f(cid:148)retag. Ett f(cid:148)retags storlek ans(cid:134)gs i det- ta avseende ge en antydan om dess f(cid:148)rm(cid:134)ga att f(cid:148)r- handla om priser. (247) Inom varje verksamhetskategori varierar antalet utvalda f(cid:148)retag beroende p(cid:134) kategorins betydelse i f(cid:148)rh(cid:134)llande till den totala oms(cid:132)ttningsvolym som rapporterats f(cid:148)r landet i fr(cid:134)ga. Vid urvalet av f(cid:148)retag beaktades f(cid:148)ljande faktorer: huruvida verksamheten bedrevs p(cid:134) provisionsbasis, f(cid:148)retagets grad av inte- grering och dess geografiska l(cid:132)ge. 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/43 (248) Namnen p(cid:134) de utvalda f(cid:148)retagen l(cid:132)mnades ut till de ber(cid:148)rda parterna, som gavs m(cid:148)jlighet att l(cid:132)mna synpunkter p(cid:134) urvalet. Vederb(cid:148)rlig h(cid:132)nsyn togs till underbyggda synpunkter. (256) Gemenskapsindustrin best(cid:134)r huvudsakligen av sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag. Tillverkningsprocessen (cid:132)r i h(cid:148)g grad automatiserad och kapitalintensiv. Avse- v(cid:132)rda stordriftsf(cid:148)rdelar uppn(cid:134)s vid v(cid:132)vning av stora volymer av samma bindning. 2. Ber(cid:148)rda ekonomiska akt(cid:148)rer (249) De kategorier av ekonomiska akt(cid:148)rer som ber(cid:148)rs av detta f(cid:148)rfarande anges nedan. Det b(cid:148)r betonas att en stor del av industrin (cid:132)r vertikalt integrerad och omfattar flera av de verksamheter som anges nedan. (257) Oblekta bomullsv(cid:132)vnader (cid:132)r ett halvfabrikat som (cid:132)r mycket standardiserat och prisk(cid:132)nsligt, s(cid:132)rskilt vad betr(cid:132)ffar de vanligaste bindningarna; samtidigt (cid:132)r det f(cid:148)r modev(cid:132)xlingar, och inom vissa marknadsnischer d(cid:132)r ovanliga bindningar kr(cid:132)vs ef- terfr(cid:134)gas endast begr(cid:132)nsade kvantiteter. f(cid:148)rem(cid:134)l a) Industri i tidigare led. Spinnerier: (250) De omvandlar den r(cid:134)a bomullen till garn genom en i h(cid:148)g grad automatiserad process. Garnet an- v(cid:132)nds sedan n(cid:132)r v(cid:132)vnaden v(cid:132)vs. b) Gemenskapsindustrin. V(cid:132)verier: (251) De v(cid:132)ver garnet till v(cid:132)vnader. c) Anv(cid:132)ndare (252) Slutbehandlare: v(cid:132)vnaderna bleks, trycks, f(cid:132)rgas el- ler bearbetas p(cid:134) n(cid:134)got annat s(cid:132)tt. I allm(cid:132)nhet, men inte alltid, utf(cid:148)rs alla dessa moment av samma f(cid:148)re- tag. (253) Tillverkare av f(cid:132)rdiga produkter: det slutbehandlade tyget sk(cid:132)rs och sys till kl(cid:132)der, hush(cid:134)llsartiklar eller industrivaror av tillverkare av f(cid:132)rdiga produkter. Detta (cid:132)r en arbetsintensiv fas, d(cid:132)r tillverkningspro- cessen vanligen inte (cid:132)r automatiserad. d) Import(cid:148)rer/handlare och bearbetningsf(cid:148)retag (254) De f(cid:148)rser gemenskapens slutbehandlare och tillver- kare av f(cid:132)rdiga produkter med tyg, antingen im- porterat eller ink(cid:148)pt i gemenskapen; bearbetnings- f(cid:148)retagen v(cid:132)nder sig ocks(cid:134) till slutbehandlarna f(cid:148)r att f(cid:134) v(cid:132)vnaderna behandlade enligt kraven fr(cid:134)n til- lverkarna av f(cid:132)rdiga produkter. (258) (cid:143)r 1996 gav den ber(cid:148)rda produkten upphov till omkring 40 000 arbetstillf(cid:132)llen hos b(cid:134)de integrera- de och icke-integrerade gemenskapsv(cid:132)verier. D(cid:132)rav kan omkring 12 000 arbetstillf(cid:132)llen h(cid:132)nf(cid:148)ras till de icke-integrerade tillverkarna av den ber(cid:148)rda pro- dukten i gemenskapen. b) Gemenskapsindustrins livskraft (259) Gemenskapsindustrin (cid:132)r livskraftig och konkur- renskraftig. Denna prelimin(cid:132)ra bed(cid:148)mning baseras p(cid:134) en bed(cid:148)mning av nedanst(cid:134)ende faktorer. i) Investeringar och utbyte av maskiner (260) Maskinerna byts ut omkring vart sjunde (cid:134)r i ge- nomsnitt. F(cid:148)retagen investerar i den senaste och snabbaste tekniken f(cid:148)r att kunna utnyttja stordrifts- f(cid:148)rdelar och erbjuda en prism(cid:132)ssigt konkurrenskraf- tig produkt. ii) Gemenskapsindustrins engagemang i utveckling av ny teknik (261) Vissa av gemenskapstillverkarna i stickprovet deltar i nya FoU-projekt f(cid:148)r utveckling av nya spinnmeto- der (1) som kommer att gynna v(cid:132)vningen. 3. Gemenskapsindustrin a) Gemenskapsindustrins karakt(cid:132)r och struktur (255) Den totala tillverkningen av den ber(cid:148)rda produkten f(cid:148)r den konkurrensskyddade och den icke-konkur- rensskyddade delen av marknaden uppgick 1996 till omkring 317 000 ton. Den totala tillverkningen i gemenskapen av den ber(cid:148)rda produkten f(cid:148)r den delen av marknaden icke-konkurrensskyddade uppgick 1996 till omkring 92 000 ton. Den klagan- de gemenskapsindustrin st(cid:134)r f(cid:148)r ca 90 % av denna volym. iii) Utveckling av nya bindningar f(cid:148)r nya anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den (262) Gemenskapstillverkarna arbetar st(cid:132)ndigt med att utveckla nya bindningar. Detta (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r att de skall kunna h(cid:134)lla sig kvar i branschen genom att erbjuda nya produkter p(cid:134) omr(cid:134)den d(cid:132)r konkur- rensen fr(cid:134)n tredje land inledningsvis (cid:132)r mycket li- ten. (1) Detta projekt utvecklas f(cid:148)r n(cid:132)rvarande inom ramen f(cid:148)r ge- menskapens forskningsprogram BRITE. L 111/44 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 iv) Exportresultat Exempel: f(cid:148)retag 4 (Portugal). (263) Gemenskapsindustrins export av den ber(cid:148)rda pro- dukten l(cid:134)g mellan 1993 och skadeunders(cid:148)knings- perioden relativt stilla p(cid:134) omkring 10 000 ton. c) Verkningar f(cid:148)r gemenskapsv(cid:132)verierna av det tidigare inf(cid:148)randet av (cid:134)tg(cid:132)rder (264) Kommissionen har unders(cid:148)kt vilka verkningar in- f(cid:148)randet av provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder vid det tidigare f(cid:148)rfarandet fick f(cid:148)r gemenskapsindustrin. (cid:143)tg(cid:132)rder- nas verkan b(cid:148)r ses mot bakgrund av att de hade en begr(cid:132)nsad giltighetstid p(cid:134) sex m(cid:134)nader. S(cid:134)som f(cid:148)r- klaras ovan (cid:148)kade gemenskapstillverkarna i stick- provet sin tillverkning och f(cid:148)rs(cid:132)ljning och minska- de sina lager mellan 1996 och skadeunders(cid:148)knings- perioden. i) (cid:153)kning av f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen (265) Inf(cid:148)randet av antidumpningstullar p(cid:134) den ber(cid:148)rda produkten medf(cid:148)rde en (cid:148)kning av f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvoly- men som m(cid:132)rktes tydligare hos f(cid:148)retag som tillver- kar standardprodukter. (cid:153)kningen av f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvo- lymen gjorde det m(cid:148)jligt f(cid:148)r gemenskapstillverkar- na att minska kostnaderna genom att utnyttja stor- driftsf(cid:148)rdelar, vilket p(cid:134)verkade l(cid:148)nsamheten posi- tivt. Exempel: f(cid:148)retag 1 (Tyskland). Volymen av de fasta order som placerades hos f(cid:148)re- taget under perioden november 1996 till maj 1997 (cid:148)kade j(cid:132)mf(cid:148)rt med samma period f(cid:148)reg(cid:134)ende (cid:134)r fr(cid:134)n 13 300 ton till 20 000 ton, dvs. med 52 %. F(cid:148)r samma f(cid:148)retag (cid:148)kade den m(cid:134)natliga f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen under perioden november 1996 till maj 1997 j(cid:132)mf(cid:148)rt med samma period f(cid:148)reg(cid:134)ende (cid:134)r fr(cid:134)n 1 900 ton till 2 800 ton, dvs. med 47 %. F(cid:148)rs(cid:132)ljningen av tv(cid:134) av de viktigaste importerade bindningar (20(cid:253)20 och 30(cid:253)30) som tillverkas av detta f(cid:148)retag (cid:148)kade med mer (cid:132)n 180 % mellan ja- nuari till mars 1996 och samma period 1997, fr(cid:134)n omkring 31 ton till omkring 90 ton. ii) Minskning av lagren av den ber(cid:148)rda pro- dukten (266) De provisoriska antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna ledde till en minskning av lagren. Detta m(cid:132)rks s(cid:132)rskilt tydligt hos f(cid:148)retag som specialiserar sig p(cid:134) tillverkning av standardbindningar, t. ex. 20(cid:253)20, 30(cid:253)30 och 40(cid:253)40. Exempel: f(cid:148)retag 1 (Frankrike). Lagren vid utg(cid:134)ngen av maj m(cid:134)nad 1996 hade (cid:148)kat med 1 % j(cid:132)mf(cid:148)rt med samma tidpunkt 1995. Vid utg(cid:134)ngen av maj m(cid:134)nad 1997 hade lagren minskat med 58 % j(cid:132)mf(cid:148)rt med samma tidpunkt 1996. Exempel: f(cid:148)retag 2 (Frankrike). Detta f(cid:148)retags lager hade vid utg(cid:134)ngen av maj m(cid:134)- nad 1996 minskat med 5 % j(cid:132)mf(cid:148)rt med samma tidpunkt 1995. Vid utg(cid:134)ngen av maj m(cid:134)nad 1997 hade lagren minskat med 34 % j(cid:132)mf(cid:148)rt med sam- ma tidpunkt 1996. Exempel: f(cid:148)retag 3 (Italien). Detta f(cid:148)retags lager hade vid utg(cid:134)ngen av maj m(cid:134)- nad 1996 (cid:148)kat med 474 % j(cid:132)mf(cid:148)rt med samma tid- punkt 1995. Vid utg(cid:134)ngen av maj m(cid:134)nad 1997 hade lagren minskat med 60 % f(cid:132)mf(cid:148)rt med samma tid- punkt 1996, fr(cid:134)n 2,9 miljoner meter till 1 miljon meter. Exempel: f(cid:148)retag 2 (Frankrike). iii) Priser f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten Verkan av (cid:134)tg(cid:132)rderna i form av (cid:148)kad f(cid:148)rs(cid:132)ljning be- d(cid:148)mdes med utg(cid:134)ngspunkt i tv(cid:134) bindningar som st(cid:134)r f(cid:148)r omkring 60 % av det ber(cid:148)rda f(cid:148)retagets f(cid:148)r- s(cid:132)ljning av produkten i fr(cid:134)ga under 1996. Mellan november 1995 till maj 1996 och november 1996 till maj 1997 (cid:148)kade f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av dessa bind- ningar med 28 %, fr(cid:134)n omkring 3 400 ton till om- kring 4 300 ton. Exempel: f(cid:148)retag 3 (Italien). (267) Mellan 1996 och skadeunders(cid:148)kningsperioden sj(cid:148)nk de v(cid:132)gda genomsnittliga priserna hos gemen- skapstillverkarna i stickprovet med 2 %. Detta skulle kunna tyda p(cid:134) att den gynnsamma verkan av (cid:134)tg(cid:132)rderna f(cid:148)r gemenskapstillverkarna, (cid:134)tminstone p(cid:134) kort sikt, skulle best(cid:134) i en (cid:148)kning av f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningsvolymen. Dessa siffror tycks strida mot argu- mentet att gemenskapstillverkarna skulle ta tillf(cid:132)llet i akt f(cid:148)r att h(cid:148)ja sina priser med ett belopp motsva- rande antidumpningstullen. Mellan november 1995 till maj 1996 och samma period 1996–1997 (cid:148)kade f(cid:148)retagets totala f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning av v(cid:132)vnaderna i fr(cid:134)ga med 35 %, fr(cid:134)n 12 mil- joner meter till 16,2 miljoner meter. (268) D(cid:132)rf(cid:148)r dras prelimin(cid:132)rt slutsatsen att gemenskaps- tillverkarna i stickprovet drog f(cid:148)rdel av (cid:134)tg(cid:132)rderna under den begr(cid:132)nsade period n(cid:132)r de var i kraft, ef- tersom de (cid:148)kade sin tillverkning och f(cid:148)rs(cid:132)ljning och minskade lagren. 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/45 d) Argument som framf(cid:148)rts av de ber(cid:148)rda parter- na (cid:134)rs kvoter f(cid:148)r kategori 2 i vissa av l(cid:132)nderna (Tjecki- ska republiken, Malaysia, Brasilien, Rum(cid:132)nien, Ungern, Polen). i) Konkurrens fr(cid:134)n annan import (269) Det har h(cid:132)vdats att gemenskapsv(cid:132)verierna inte skulle gynnas av antidumpningstullar, eftersom im- porten av oblekta bomullsv(cid:132)vnader fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna skulle komma att ers(cid:132)ttas med import av samma produkt fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder. tredje under (cid:148)kade l(cid:132)nder (270) Det b(cid:148)r i detta avseende noteras att importen fr(cid:134)n andra perioden 1993–1996, n(cid:132)r inga (cid:134)tg(cid:132)rder var i kraft (utom un- der de tv(cid:134) sista m(cid:134)naderna 1996). Importen fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder (cid:148)kade fr(cid:134)n omkring 76 000 ton 1993 och n(cid:134)dde sin h(cid:148)gsta niv(cid:134) p(cid:134) omkring 104 500 ton 1994. Importen minskade sedan till ca 90 000 ton 1995 och (cid:148)kade igen till ca 97 400 ton 1996. Under skadeunders(cid:148)kningsperioden (cid:148)kade importen till omkring 113 000 ton. (271) Utvecklingen under 1995 och 1996 tycks tyda p(cid:134) att import fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder inte utg(cid:148)r en troligen p(cid:134) h(cid:134)llbar grund av den begr(cid:132)nsade kapaciteten och den i vis- sa fall l(cid:132)gre kvaliteten. f(cid:148)rs(cid:148)rjningsk(cid:132)lla, alternativ (272) Andra tredje l(cid:132)nder har emellertid i likhet med ge- menskapsindustrin gynnats av inf(cid:148)randet av provi- soriska antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder genom att f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning och marknadsandelar har (cid:148)kat. (273) Importen fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder var vidare myc- ket fragmenterad under perioden 1993–1996: ca 70 % av den totala importen fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)n- der kom 1993 fr(cid:134)n 22 l(cid:132)nder ((cid:134)terstoden delades mellan inte mindre (cid:132)n 88 l(cid:132)nder), och endast 2 l(cid:132)n- der hade en andel av gemenskapsmarknaden som (cid:148)versteg 2 % (Ryssland och Thailand). (cid:143)r 1996 uppgick importen fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder till om- kring 97 400 ton. Omkring 75 % av denna export kom fr(cid:134)n 22 l(cid:132)nder, varav endast 4 hade en andel av gemenskapsmarknaden som (cid:148)versteg 2 % (Est- land 2,6 %, Ryssland 3,4 %, Thailand 5,4 % och F(cid:148)renade Arabemiraten 4,3 %). (274) Den fragmenterade karakt(cid:132)ren hos importen fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder ((cid:148)ver 100 l(cid:132)nder hade 32 % av gemenskapsmarknaden 1996) tycks bekr(cid:132)fta slutsat- sen att f(cid:148)r n(cid:132)rvarande (cid:132)r tillg(cid:132)nglig i varje tredje land. Det (cid:132)r f(cid:148)ljaktligen knappast troligt att dessa l(cid:132)nder kan utg(cid:148)ra en f(cid:148)rs(cid:148)rjningsk(cid:132)lla som (cid:132)r ett alternativ till importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna (sex l(cid:132)nder med 43 % av gemenskapsmarknaden). en begr(cid:132)nsad kapacitet endast (275) Ett annat tecken p(cid:134) den begr(cid:132)nsade kapaciteten i dessa tredje l(cid:132)nder (cid:132)r det l(cid:134)ga utnyttjandet av 1996 (276) Import fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder omfattas ocks(cid:134) inom ramen f(cid:148)r handelsavtal av kvoter eller frivilli- ga exportbegr(cid:132)nsningar. Detta g(cid:132)ller s(cid:132)rskilt im- porten fr(cid:134)n Ryssland (kvotutnyttjande p(cid:134) 91 % 1996), Thailand (97,4 %) och Malaysia (75 %). (277) Priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder (vil- ken utg(cid:148)r ca 76 % av den totala exporten fr(cid:134)n alla tredje l(cid:132)nder), utom Ryssland, F(cid:148)renade Arabemira- ten och Zimbabwe, (cid:132)r i genomsnitt h(cid:148)gre (cid:132)n pri- serna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda tredje l(cid:132)nderna. (cid:143)r 1993 var priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n dessa andra tredje l(cid:132)nder 26 % h(cid:148)gre (cid:132)n priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna, och 1996 skilde det 14 %. Under skadeunders(cid:148)kningsperioden uppgick skillnaden till omkring 6 %. (278) Det har h(cid:132)vdats att oblekta bomullsv(cid:132)vnader fr(cid:134)n Ryssland vanligen (cid:132)r av l(cid:132)gre kvalitet (cid:132)n oblekta bomullsv(cid:132)vnader fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna och an- dra tredje l(cid:132)nder. Vad g(cid:132)ller F(cid:148)renade Arabemiraten skulle den (cid:148)kade exporten kunna bero p(cid:134) bedr(cid:132)ge- rier vid ursprungsdeklarationen av dessa oblekta v(cid:132)vnader av bomull, vilket f(cid:148)r n(cid:132)rvarande under- s(cid:148)ks. (279) Prelimin(cid:132)rt dras slutatsen att det mot bakgrund av den fragmenterade karakt(cid:132)ren hos importen fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder, den begr(cid:132)nsade kapacitet som (cid:132)r tillg(cid:132)nglig i varje enskilt tredje land, prisniv(cid:134)n och f(cid:148)rekomsten av kvoter och handelsavtal inte (cid:132)r sannolikt att denna import skulle kunna utg(cid:148)ra en f(cid:148)rs(cid:148)rjningsk(cid:132)lla som (cid:132)r ett h(cid:134)llbart och stabilt al- ternativ till importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna och d(cid:132)rmed hindra gemenskapsindustrin fr(cid:134)n att dra f(cid:148)rdel av eventuella antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder. ii) Substitution av importen: slutbehandla- de produkter (280) Vissa ber(cid:148)rda parter har gjort g(cid:132)llande att ett inf(cid:148)- rande av antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder i fr(cid:134)ga om import av oblekta bomullsv(cid:132)vnader kommer att leda till att en (cid:148)verg(cid:134)ng sker till import av slutbehandlade v(cid:132)v- nader, vilket skulle motverka de eventuella f(cid:148)rdelar- na f(cid:148)r gemenskapsindustrin. Till st(cid:148)d f(cid:148)r detta ar- gument anf(cid:148)rde parterna (cid:148)kningen av importen av slutbehandlade v(cid:132)vnader under januari–april 1996 j(cid:132)mf(cid:148)rt med samma period 1997. (281) Importen av slutbehandlade v(cid:132)vnader (cid:148)kade gradvis i absoluta tal mellan 1993 och 1996, fr(cid:134)n omkring 45 000 ton till omkring 47 500 ton. Denna ut- veckling (cid:132)r tydlig (cid:132)ven i fr(cid:134)ga om slutbehandlade v(cid:132)vnader som inneh(cid:134)ller mindre (cid:132)n 85 % bomull, L 111/46 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 d(cid:132)r importen (cid:148)kade fr(cid:134)n ca 4 700 ton 1993 till ca 7 000 ton 1996, under en period n(cid:132)r inga anti- dumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder var i kraft. mellan 1996 och skadeunders(cid:148)kningsperioden (cid:148)kade importen av slutbehandlade v(cid:132)vnader fr(cid:134)n 47 500 ton till 53 000 ton. (282) En j(cid:132)mf(cid:148)relse av importsiffrorna avseende slutbe- handlade v(cid:132)vnader f(cid:148)r perioden november 1996 till maj 1997 (den period d(cid:134) de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna till(cid:132)mpades) och samma period 1994, 1995 och 1996 visar att importen av slutbehandlade v(cid:132)vnader (cid:148)kade fr(cid:134)n omkring 25 500 ton under den aktuella perioden 1993–1994 till omkring 32 000 ton un- der samma period 1996–1997. (283) Importen av slutbehandlade v(cid:132)vnader av b(cid:134)de det slag som inneh(cid:134)ller minst 85 % bomull och det slag som inneh(cid:134)ller mindre (cid:132)n 85 % bomull har (cid:148)kat under de senaste (cid:134)ren, troligen till f(cid:148)ljd av att slutbehandlingsindustrin har byggts ut i tredje land. Det kan knappast antas att denna utveckling endast eller huvudsakligen beror p(cid:134) antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)r- der, eftersom inga (cid:134)tg(cid:132)rder var i kraft under st(cid:148)rre delen av den unders(cid:148)kta perioden. Detta bekr(cid:132)ftas ytterligare av en analys av siffrorna avseende den period n(cid:132)r (cid:134)tg(cid:132)rder var i kraft. (284) Mellan 1993 och 1996 (cid:148)kade importen av f(cid:132)rgade och tryckta v(cid:132)vnader, medan denna import l(cid:134)g rela- tivt stilla mellan 1996 och skadeunders(cid:148)kningspe- rioden. D(cid:132)rmed kan slutsatsen dras att ett inf(cid:148)rande av en antidumpningstull p(cid:134) import av oblekta v(cid:132)v- nader inte kommer att leda till att en (cid:148)verg(cid:134)ng sker till import av f(cid:132)rgade och tryckta v(cid:132)vnader. S(cid:134)lunda kan den prelimin(cid:132)ra slutsatsen dras att en (cid:148)kning av importen av dessa v(cid:132)vnader under perioden fr(cid:134)n och med 1993 till och med skadeunders(cid:148)kningspe- rioden och i framtiden har sin grund i att textilhan- deln i exportl(cid:132)nderna utvecklas i riktning mot pro- dukter med h(cid:148)gre f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rde. (285) Mellan 1993 och 1996 minskade importen av blek- ta v(cid:132)vnader fr(cid:134)n 13 000 ton till 10 300 ton. Mellan 1996 och skadeunders(cid:148)kningsperioden (cid:148)kade im- porten av blekta v(cid:132)vnader mer (cid:132)n genomsnittet f(cid:148)r andra slutbehandlade produkter, fr(cid:134)n ca 10 300 ton till ca 15 000 ton. (286) (cid:153)kningen p(cid:134) omkring 5 000 ton mellan 1996 och skadeunders(cid:148)kningsperioden f(cid:148)rdelar sig p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: Volym (ton) Pris (ecu/kg) f(cid:148)r blekta v(cid:132)vnader Pris (ecu/kg) f(cid:148)r oblekta v(cid:132)vnader Import av blekta v(cid:132)vnader 1996 Skade- under- s(cid:148)knings- perioden Indien & Pakistan 2 700 5 700 Andra ber(cid:148)rda l(cid:132)nder 1 500 2 500 1996 4,7 5,5 Andra tredje l(cid:132)nder 6 000 7 100 8 K(cid:132)lla: Eurostat Skade- under- s(cid:148)knings- perioden 4,6 5,8 7,2 Skade- under- s(cid:148)knings- perioden 3,4 3,5 3,5 1996 3,3 3,4 3,6 (287) Kostnaden f(cid:148)r blekning h(cid:132)nger direkt samman med v(cid:132)vnadens vikt. F(cid:148)r en v(cid:132)vnad som v(cid:132)ger 120 g/m2 uppg(cid:134)r kostnaden f(cid:148)r blekning till ca 0,6 ecu/kg. Kostnaden (cid:148)kar med ca 10–15 % om v(cid:132)vnaden v(cid:132)ger 200 g/m2. Eftersom den genomsnittliga vikten hos importe- rade blekta v(cid:132)vnader (cid:132)r 130–200 g/m2 och kostnaden f(cid:148)r blekning d(cid:132)rmed kan uppskat- tas till ca 0,8 ecu/kg (cid:132)r det knappast ekonomiskt motiverat att (cid:148)verg(cid:134) till att importera blekta v(cid:132)vnader: Skadeunders(cid:148)kningsperioden Pris (ecu/kg) f(cid:148)r oblekta v(cid:132)vnader (Eurostat) Uppskattad a. d. - tull p(cid:134) 15 % Uppskattad kostnad f(cid:148)r blekning i EG (kg) Uppskattad total kostnad f(cid:148)r importerade oblekta v(cid:132)vnader som bleks i EG (kg) Pris (ecu/kg) f(cid:148)r importerade blekta v(cid:132)vnader (Eurostat) Indien & Pakistan Andra ber(cid:148)rda l(cid:132)nder Andra tredje l(cid:132)nder 3,4 3,5 3,7 0,5 0,5 0,78 0,78 Ingen tull 0,78 4,7 4,8 4,5 4,6 5,9 7,2 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/47 (288) Det b(cid:148)r noteras att priserna f(cid:148)r importerade blekta v(cid:132)vnader i samtliga fall utom i fr(cid:134)ga om Indien och Pakistan (cid:132)r h(cid:148)gre (cid:132)n priserna f(cid:148)r importerade oblekta v(cid:132)vnader med till(cid:132)gg f(cid:148)r en antidump- ningstull p(cid:134) uppskattningsvis 15 %. Importpriserna f(cid:148)r blekta v(cid:132)vnader (cid:132)r ocks(cid:134) h(cid:148)gre (cid:132)n importpriser- na f(cid:148)r oblekta v(cid:132)vnader med till(cid:132)gg f(cid:148)r en anti- dumpningstull p(cid:134) 15 % och kostnaden f(cid:148)r blek- ning i gemenskapen. (289) Det tycks inte vara ekonomiskt motiverat att im- portera blekta v(cid:132)vnader fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna, med undantag f(cid:148)r Indien och Pakistan, eller fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder. Vad betr(cid:132)ffar Indien och Pakistan (cid:132)r det m(cid:148)jligt att det skulle vara ekonomiskt motiverat, men vinsten skulle troligen bli ytterst liten eftersom blekning ing(cid:134)r som en integrerad del i en process som om- fattar bl. a. tryckning och tillverkning av f(cid:132)rdiga produkter. Den n(cid:148)dv(cid:132)ndiga kvalitetskontrollen och iakttagandet av konsumenternas krav skulle begr(cid:132)n- sa m(cid:148)jligheterna att i n(cid:134)gon betydande omfattning (cid:148)verg(cid:134) till att importera blekta v(cid:132)vnader. Uppgifter som l(cid:132)mnats av vissa parter visar i detta avseende att import av blekta v(cid:132)vnader under den period d(cid:134) de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna till(cid:132)mpades visade sig alltf(cid:148)r kostsam p(cid:134) grund av den l(cid:134)ga kvaliteten hos de importerade blekta v(cid:132)vnaderna. (290) Dessutom visar uppgifter som kommissionen har tillg(cid:134)ng till att bedr(cid:132)gerier kan ha f(cid:148)rekommit vid import av vissa f(cid:148)rblekta v(cid:132)vnader (s. k. obest(cid:132)ndigt f(cid:132)rgade v(cid:132)vnader, som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande klassificeras som oblekta v(cid:132)vnader) som deklarerats som blekta v(cid:132)vnader. Det kan d(cid:132)rf(cid:148)r inte uteslutas att den (cid:148)k- ning av importen av blekta v(cid:132)vnader som konstate- rats i sj(cid:132)lva verket var mindre (cid:132)n vad som verkade vara fallet. (291) Mot bakgrund av de priser och kostnader som kon- skadeunders(cid:148)kningsperioden dras staterats under d(cid:132)rf(cid:148)r prelimin(cid:132)rt slutsatsen att inf(cid:148)rande av en antidumpningstull inte ekonomiskt sett skulle mo- tivera en (cid:148)kad import av blekta v(cid:132)vnader. Det faktum att det inte skulle vara ekonomiskt mo- tiverat att importera blekta v(cid:132)vnader tycks st(cid:134) i strid mot den konstaterade (cid:148)kningen av importen av blekta v(cid:132)vnader med omkring 5 000 ton mellan 1996 och skadeunders(cid:148)kningsperioden, (cid:132)ven om bedr(cid:132)gerier skulle kunna ha (cid:132)gt rum. Denna fr(cid:134)ga kommer att utredas ytterligare. (292) Dessutom omfattas (cid:132)ven slutbehandlade v(cid:132)vnader av kvantitativa begr(cid:132)nsningar, och en eventuell (cid:148)verg(cid:134)ng fr(cid:134)n import av gr(cid:134)a v(cid:132)vnader till import av slutbehandlade v(cid:132)vnader skulle vara begr(cid:132)nsad till de fastst(cid:132)llda kvoterna. Blekta v(cid:132)vnader ing(cid:134)r i kategori 2, som omfattar samtliga oblekta och slutbehandlade v(cid:132)vnader av b(cid:134)de det slag som inneh(cid:134)ller minst 85 % bomull och det slag som inneh(cid:134)ller mindre (cid:132)n 85 % bo- mull. F(cid:132)rgade och tryckta v(cid:132)vnader ing(cid:134)r i delkate- gori 2a, som s(cid:132)rskilt omfattar tryckta och f(cid:132)rgade v(cid:132)vnader och f(cid:132)rgat garn av b(cid:134)de det slag som inne- h(cid:134)ller minst 85 % bomull och det slag som inne- h(cid:134)ller mindre (cid:132)n 85 % bomull. Importtaken f(cid:148)r delkategori 2a f(cid:134)r inte (cid:148)verskridas; inga (cid:148)verf(cid:148)ringar f(cid:134)r g(cid:148)ras fr(cid:134)n kategori 2 till kategori 2a. av Importen av slutbehandlade v(cid:132)vnader fr(cid:134)n Indien, Pakistan, Indonesien och Kina omfattas av kvoter. fr(cid:134)n slutbehandlade Importen Egypten begr(cid:132)nsas genom frivilliga exportbegr(cid:132)ns- ningar. Importen av slutbehandlade v(cid:132)vnader fr(cid:134)n Turkiet omfattas sedan 1996 inte av kvoter. Import- en av slutbehandlade v(cid:132)vnader fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder som (cid:132)r viktiga export(cid:148)rer av dessa produkter omfattas av kvoter. produkter (293) Importen av blekta v(cid:132)vnader utg(cid:148)r omkring 2 % av den totala f(cid:148)rbrukningen i gemenskapen av slutbe- handlade v(cid:132)vnader. S(cid:134)som anges ovan ing(cid:134)r de i MFA-kategori 2, som omfattar samtliga oblekta och slutbehandlade v(cid:132)vnader av b(cid:134)de det slag som inne- h(cid:134)ller minst 85 % bomull och det slag som inne- h(cid:134)ller mindre (cid:132)n 85 % bomull. Utnyttjandet av kvoterna f(cid:148)r kategori 2 (cid:132)r relativt h(cid:148)gt (63 %). Det faktum att det finns en kvot har inte hindrat importen av oblekta bomullsv(cid:132)vnader som inneh(cid:134)ller minst 85 % bomull fr(cid:134)n att ta en stor marknadsandel (74 % av den totala f(cid:148)rbruk- ningen p(cid:134) den icke-konkurrensskyddade delen av gemenskapsmarknaden). Indiens, Indonesiens, Pakistans och Kinas kvotut- nyttjande 1996 varierade mellan 76 % och 106 %. I Egypten, som till(cid:132)mpar frivilliga exportbegr(cid:132)ns- ningar, utnyttjades de kvantiteter som f(cid:148)r 1996 fast- st(cid:132)llts f(cid:148)r kategori 2 till 77 %. (cid:142)ven om inf(cid:148)rande av en antidumpningstull p(cid:134) 15 % hypotetiskt sett skulle kunna leda till att kvo- ten f(cid:148)r kategori 2 i sin helhet utnyttjas f(cid:148)r import av blekta v(cid:132)vnader i st(cid:132)llet f(cid:148)r oblekta (cid:132)r det osan- nolikt att detta faktiskt skulle ske, eftersom en s(cid:134)- dan (cid:148)verg(cid:134)ng inte (cid:132)r ekonomiskt motiverad. (294) Tryckta och f(cid:132)rgade v(cid:132)vnader ing(cid:134)r i kategori 2a. Kvoten f(cid:148)r kategori 2a utnyttjas i mindre utstr(cid:132)ck- ning (40 %). Dessutom har import av tryckta och f(cid:132)rgade v(cid:132)vnader en mindre marknadsandel (om- kring 8 %). Det tycks s(cid:134)ledes framf(cid:148)r allt vara slut- behandlare i gemenskapen som f(cid:148)rser gemenskaps- marknaden med slutbehandlade v(cid:132)vnader, vilket L 111/48 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 verkar kunna f(cid:148)rklaras med slutbehandlarnas b(cid:132)ttre kunskaper och f(cid:148)rm(cid:134)ga att anpassa sig till mode- v(cid:132)xlingar samt v(cid:132)vnadernas kvalitet. (295) De kvoter som (cid:148)ppnats f(cid:148)r produkter i kategori 2a (96 000 ton) motsvarar ca 82 % av gemenskapens totala import av slutbehandlade v(cid:132)vnader i kategori 2a. Kvoten omfattar n(cid:132)stan alla s. k. ”l(cid:134)gkostnadsl(cid:132)n- der”, och de viktigaste (cid:148)vriga exportl(cid:132)nderna (cid:132)r F(cid:148)- renta staterna, Schweiz och Japan. Turkiet har inte omfattats av n(cid:134)gra kvoter sedan 1996. (cid:143)r 1996 till 41 %. Importen av uppgick kvotutnyttjandet fr(cid:134)n l(cid:134)gkostnadsl(cid:132)nder v(cid:132)vnader slutbehandlade utgjorde 1996 omkring 3 % av den totala f(cid:148)rbruk- ningen i gemenskapen av slutbehandlade v(cid:132)vnader. (296) De sju viktigaste exportl(cid:132)nder som omfattas av kvo- ter stod f(cid:148)r omkring 55 % av de totala kvotm(cid:132)ng- derna. Dessa sju l(cid:132)nder finns med bland de tio vik- tigaste export(cid:148)rerna av slutbehandlade v(cid:132)vnader till gemenskapen. Indiens, Indonesiens, Pakistans och Kinas kvotutnyttjande 1996 varierade mellan 48 % och 82 %. F(cid:148)r Egypten finns ingen kvot f(cid:148)r delka- tegori 2a. (297) Den del av kvoterna f(cid:148)r slutbehandlade v(cid:132)vnader som inte utnyttjades uppgick 1996 till uppskatt- ningsvis 55 000 ton, vilket motsvarar 7 % av den totala f(cid:148)rbrukningen i gemenskapen av slutbehand- lade v(cid:132)vnader som inneh(cid:134)ller mer (cid:132)n 50 % bomull. Den st(cid:148)rsta (cid:148)kning som skulle vara m(cid:148)jlig uppskat- tas emellertid till 20 000–25 000 ton, vilket mot- svarar ca 3,6 % av den totala f(cid:148)rbrukningen i ge- menskapen av slutbehandlade v(cid:132)vnader, eftersom vissa l(cid:132)nder f(cid:148)r n(cid:132)rvarande inte kan tillverka (Ju- goslavien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina m. fl. ), vissa l(cid:132)nder inte l(cid:132)ngre tillverkar slutbehand- lade v(cid:132)vnader (Hongkong, Singapore m. fl. ) och vissa l(cid:132)nder redan utnyttjar sin maximala tillverk- ningskapacitet (l(cid:132)nderna i Central- och (cid:153)steuropa m. fl. ). (298) Det verkar d(cid:132)rf(cid:148)r inte troligt att den import av slut- behandlade v(cid:132)vnader som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande omfattas av kvoter skulle kunna (cid:148)ka med mer (cid:132)n 25 000 ton (3,6 % av den totala f(cid:148)rbrukningen i gemenskapen av slutbehandlade v(cid:132)vnader). (299) Kvoten f(cid:148)r de (cid:148)steuropeiska l(cid:132)nderna har avskaffats fr(cid:134)n och med 1998. Eftersom dessa l(cid:132)nder traditio- nellt sett inte har de n(cid:148)dv(cid:132)ndiga kunskaperna p(cid:134) detta omr(cid:134)de skulle en betydande (cid:148)kning av expor- ten av slutbehandlade v(cid:132)vnader fr(cid:134)n dem emellertid kr(cid:132)va att mycket stora utl(cid:132)ndska investeringar gjor- des, n(cid:134)got som troligen inte kommer att ske p(cid:134) medell(cid:134)ng sikt. (300) Kvoten f(cid:148)r Turkiet har avskaffats fr(cid:134)n och med 1996. (cid:153)verg(cid:134)ngen fr(cid:134)n oblekta v(cid:132)vnader till slutbe- handlade v(cid:132)vnader tycks emellertid redan ha (cid:132)gt rum under perioden mellan 1994 och 1996, n(cid:132)r in- ga antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder till(cid:132)mpades (utom under en mycket kort period, n(cid:132)mligen de sista tv(cid:134) m(cid:134)na- derna 1996). (301) Vad betr(cid:132)ffar Egypten f(cid:148)refaller en betydande (cid:148)k- ning i exporten av slutbehandlade v(cid:132)vnader osan- nolik, eftersom Egypten av allt att d(cid:148)ma inte har de n(cid:148)dv(cid:132)ndiga kunskaperna, s(cid:132)rskilt med beaktande av dess tidigare exportutveckling. (302) Det har prelimin(cid:132)rt fastst(cid:132)llts att importen av slut- behandlade v(cid:132)vnader (cid:148)kade n(cid:132)r inga antidump- ningstullar till(cid:132)mpades. (303) Det har ocks(cid:134) fastst(cid:132)llts att importen av tryckta och f(cid:132)rgade v(cid:132)vnader l(cid:134)g relativt stilla under den period d(cid:134) prelimin(cid:132)ra antidumpningstullar till(cid:132)mpades. (304) Den (cid:148)kade importen av blekta v(cid:132)vnader under den period d(cid:134) prelimin(cid:132)ra antidumpningstullar till(cid:132)m- pades, tycks inte vara ekonomiskt motiverad som ett s(cid:132)tt att undvika en eventuell antidumpningstull. (305) En eventuell (cid:148)verg(cid:134)ng fr(cid:134)n oblekta till slutbehand- lade v(cid:132)vnader skulle begr(cid:132)nsas av det faktum att kvantitativa begr(cid:132)nsningar f(cid:148)rekommer. iii) Begr(cid:132)nsad tillg(cid:132)nglig kapacitet i ge- menskapen (306) Vissa parter har h(cid:132)vdat att gemenskapstillverkarna, om (cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rs, inte kommer att gynnas av dem eftersom de redan utnyttjar sin maximala tillverk- ningskapacitet, utbudsunderskott att d(cid:132)rmed skulle uppst(cid:134). och ett (307) I detta avseende b(cid:148)r det noteras att kapaciteten i v(cid:132)verisektorn kan (cid:148)kas och minskas med ett visst m(cid:134)tt av flexibilitet. Kapaciteten (cid:132)r fr(cid:132)mst beroende av antalet tillg(cid:132)ngliga maskiner (v(cid:132)vstolar), deras hastighet och antalet arbetade maskintimmar; ar- betskraften (cid:132)r av underordnad betydelse eftersom industrin i h(cid:148)g grad (cid:132)r automatiserad. (308) Kapaciteten kan (cid:148)kas och minskas beroende p(cid:134) v(cid:132)vstolarnas antal och hastighet. Vid ogynnsamma ekonomiska f(cid:148)rh(cid:134)llanden tenderar tillverkarna att minska antalet maskiner och i st(cid:132)llet anv(cid:132)nda den snabbaste tekniken, f(cid:148)r att p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt minska kost- naderna per enhet. Kapaciteten kan s(cid:134)lunda (cid:148)kas eller minskas i viss m(cid:134)n. (309) Mellan 1993 och 1996 minskade antalet arbetade maskintimmar hos gemenskapstillverkarna i stick- provet med 7,5 %. Mellan 1996 och skadeunder- s(cid:148)kningsperioden (cid:148)kade emellertid antalet arbetade maskintimmar med 3 %. Kapaciteten kan s(cid:134)ledes (cid:148)kas genom en (cid:148)kning av antalet arbetade maskin- timmar. 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/49 (310) Den utrustning och den arbetskraft som anv(cid:132)nds vid v(cid:132)vning av den ber(cid:148)rda produkten anv(cid:132)nds dessutom (cid:132)ven vid tillverkning av andra typer av v(cid:132)vnader (t. ex. blandprodukter och syntetiska v(cid:132)v- nader). Kapacitetsutnyttjandet kan d(cid:132)rf(cid:148)r anpassas till marknadens krav. Det har i detta avseende kon- staterats att tillverkningskapaciteten inte har n(cid:134)gra fysiska begr(cid:132)nsningar. Den st(cid:148)rsta kostnaden f(cid:148)r att ta sig in p(cid:134) marknaden eller (cid:148)ka sin marknadsandel utg(cid:148)rs av de n(cid:148)dv(cid:132)ndiga investeringarna i maskiner (den genomsnittliga kostnaden f(cid:148)r en v(cid:132)vstol (cid:132)r mellan 100 000 och 150 000 ecu). (311) Vidare kunde inga utbudsunderskott konstateras under den period d(cid:134) de tidigare antidumpnings(cid:134)t- g(cid:132)rderna till(cid:132)mpades. Mellan 1993 och 1995 (cid:148)kade den synliga f(cid:148)rbrukningen i gemenskapen m(cid:134)ttligt, med 3 %. Mellan 1995 och 1996 (cid:148)kade den synliga f(cid:148)rbrukningen med ca 9 %, troligen till f(cid:148)ljd av en (cid:148)kad import efter det att antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna tillk(cid:132)nnagivits. Mellan 1996 och skadeunders(cid:148)k- ningsperioden minskade den synliga f(cid:148)rbrukningen m(cid:134)ttligt, med 3 %, vilket (cid:132)nd(cid:134) inneb(cid:132)r att den (cid:148)ka- de med 5 % j(cid:132)mf(cid:148)rt med 1995. iv) Slutsats (312) Prelimin(cid:132)rt dras slutsatsen att det finns en (cid:148)kad tendens att importera slutbehandlade v(cid:132)vnader, vil- ken sannolikt h(cid:134)ller i sig i framtiden oavsett om (cid:134)t- g(cid:132)rder inf(cid:148)rs eller inte. Dessutom dras slutsatsen att inf(cid:148)randet av tullar kan ha p(cid:134)skyndat denna ut- veckling i fr(cid:134)ga om blekta v(cid:132)vnader. De tillg(cid:132)ngliga uppgifterna tyder inte p(cid:134) att en (cid:148)verg(cid:134)ng till im- port av blekta v(cid:132)vnader skulle vara ekonomiskt mo- tiverad som ett s(cid:132)tt att undvika en eventuell anti- dumpningstull p(cid:134) oblekta v(cid:132)vnader. Slutsatsen dras (cid:132)ven att en eventuell (cid:148)kning av importen av slutbe- handlade v(cid:132)vnader skulle begr(cid:132)nsas strikt av de s(cid:132)r- skilda kvoterna f(cid:148)r dessa produkter, samt av den komparativa f(cid:148)rdel i form av kunskap som slutbe- handlarna i gemenskapen har. (313) Det anses inte heller sannolikt att gemenskapstill- verkarna p(cid:134) grund av kapacitetsbegr(cid:132)nsningar kom- mer att hindras fr(cid:134)n att dra f(cid:148)rdel av eventuella antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder. (314) Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende (cid:148)verv(cid:132)ganden f(cid:148)rv(cid:132)n- tas inte en (cid:148)kad import av slutbehandlade v(cid:132)vnader till f(cid:148)ljd av ett eventuellt inf(cid:148)rande av antidump- nings(cid:134)tg(cid:132)rder minska de gynnsamma verkningarna f(cid:148)r gemenskapstillverkarna. e) M(cid:148)jliga verkningar av att (cid:134)tg(cid:132)rder vidtas (315) De konstaterade verkningarna av till(cid:132)mpningen av provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder under perioden november 1996 till maj 1997 ger en antydan om de m(cid:148)jliga verkningarna av ett inf(cid:148)rande av antidumpnings(cid:134)t- g(cid:132)rder inom ramen f(cid:148)r det aktuella f(cid:148)rfarandet. (316) Det kan f(cid:148)r det f(cid:148)rsta f(cid:148)rv(cid:132)ntas att gemenskapstill- verkarna till f(cid:148)ljd av den (cid:148)kade f(cid:148)rs(cid:132)ljningen kom- mer att (cid:148)ka sin andel av gemenskapsmarknaden. F(cid:148)r det andra kan det f(cid:148)rv(cid:132)ntas att kapacitetsutnytt- jandet kommer att (cid:148)ka, vilket kommer att leda till att tillverkningen (cid:148)kar och d(cid:132)rmed g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r gemenskapstillverkarna att s(cid:132)nka sina enhets- kostnader. Vidare kan det, (cid:132)ven om priserna sj(cid:148)nk i viss m(cid:134)n under den period d(cid:134) de tidigare provisori- ska (cid:134)tg(cid:132)rderna till(cid:132)mpades, p(cid:134) l(cid:132)ngre sikt f(cid:148)rv(cid:132)ntas att priserna kommer att stiga i m(cid:134)ttlig utstr(cid:132)ckning, dock inte med ett belopp som motsvarar den even- tuella tullen. Gemenskapstillverkarna f(cid:148)rv(cid:132)ntas ge- nom (cid:148)kad tillverkning kunna (cid:148)ka sitt kapacitets- utnyttjande och d(cid:132)rmed s(cid:132)nka sina enhetskostna- der. f(cid:148)rv(cid:132)ntas den (cid:148)kade tillverkningen och f(cid:148)rs(cid:132)ljningen, (cid:134) ena sidan, och de minskade enhetskostnaderna, (cid:134) andra sidan, g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r gemenskapstillverkarna att (cid:134)terf(cid:134) sin l(cid:148)nsamhet. Sammanfattningsvis f) M(cid:148)jliga verkningar av att inga (cid:134)tg(cid:132)rder vidtas (317) Om inga (cid:134)tg(cid:132)rder vidtas f(cid:148)rv(cid:132)ntas den negativa utveckling som konstaterats f(cid:148)r perioden mellan 1993 och 1996 forts(cid:132)tta. (318) En ytterligare urholkning av gemenskapsindustrins l(cid:148)nsamhet skulle inneb(cid:132)ra ett hot mot verksamhe- ten och skulle kunna leda till nedl(cid:132)ggning av f(cid:148)re- tag och f(cid:148)rlust av arbetstillf(cid:132)llen. Uppgifter fr(cid:134)n ge- menskapstillverkarna i stickprovet tyder p(cid:134) att f(cid:148)r- lusterna under de senaste tre (cid:134)ren har burits genom att f(cid:148)retagens reserver har tagits i anspr(cid:134)k. Om den- na utveckling forts(cid:132)tter i framtiden (cid:132)r det inte tro- ligt att f(cid:148)retagen kommer att kunna h(cid:134)lla sig kvar i branschen. (319) De icke-integrerade v(cid:132)verierna i bomullsindustrin utg(cid:148)r ett alternativ till de integrerade v(cid:132)verierna och till importen av bomullsv(cid:132)vnader och bidrar till sektorns allm(cid:132)nna flexibilitet och konkurrens- kraft. Om denna alternativa f(cid:148)rs(cid:148)rjningsk(cid:132)lla f(cid:148)r- svinner kommer detta att f(cid:134) negativa konsekvenser inte bara f(cid:148)r spinnerierna utan (cid:132)ven f(cid:148)r hela indu- strin i senare led. 4. Leverant(cid:148)rsindustrin: spinnerier a) Spinneriindustrins situation i) Allm(cid:132)nna uppgifter skapsspinnerierna avseende gemen- (320) Den totala tillverkningen i gemenskapen av bo- mullsgarn (som till (cid:148)verv(cid:132)gande eller icke (cid:148)verv(cid:132)- gande del best(cid:134)r av bomull) uppgick 1996 till om- kring 805 000 ton (1). Av den totala tillverkningen (1) K(cid:132)lla: CITH (MFA-kategori 1); uppgifter (cid:132)r endast tillg(cid:132)ngliga f(cid:148)r gemenskapen med tolv medlemsstater. L 111/50 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 av garn i gemenskapen g(cid:134)r den st(cid:148)rsta delen (ca 95 %) till gemenskapens industri i senare led. (321) De integrerade och icke-integrerade spinnerierna sysselsatte 1996 ca 68 000 personer, varav uppskatt- ningsvis 20 400 arbetade i de icke-integrerade spin- nerierna (1). icke-integrerade spinnerier som tillverkar bomullsgarn inneh(cid:134)llande minst 85 % bomull har uppskattats till omkring 9 800 personer. Syssels(cid:132)ttningen i (322) F(cid:148)rbrukningen av garn i gemenskapen uppgick 1996 till omkring 1 miljon ton. F(cid:148)rbrukningen av garn inneh(cid:134)llande minst 85 % bomull uppgick till ca 758 000 ton och f(cid:148)rbrukningen av garn inneh(cid:134)l- lande mindre (cid:132)n 85 % bomull till ca 243 000 ton (2). ii) N(cid:132)rmare analys av uppgifterna avseende gemenskapsspinnerierna (323) De spinnerier som besvarade fr(cid:134)geformul(cid:132)ret om gemenskapens intresse minskade sin tillverkning av garn inneh(cid:134)llande minst 85 % bomull fr(cid:134)n ca 38 000 ton 1995 till ca 35 000 ton 1996. Spinneri- erna i fr(cid:134)ga tillverkade garn med hj(cid:132)lp av open- end-teknik och ringspinnsteknik. (324) Dessa f(cid:148)retags f(cid:148)rs(cid:132)ljning i gemenskapen minskade fr(cid:134)n omkring 37 000 ton 1995 till omkring 31 500 ton 1996. F(cid:148)rs(cid:132)ljningsv(cid:132)rdet minskade fr(cid:134)n ca 107 miljoner ecu 1995 till ca 98 miljoner ecu 1996. (325) Mellan 1996 och skadeunders(cid:148)kningsperioden, dvs. en period under en del av vilken de provisoriska (cid:134)t- g(cid:132)rderna till(cid:132)mpades, (cid:148)kade tillverkningen fr(cid:134)n omkring 35 000 ton till omkring 35 500 ton. F(cid:148)r- s(cid:132)ljningsvolymen (cid:148)kade fr(cid:134)n ca 31 500 ton till ca 32 600 ton. F(cid:148)rs(cid:132)ljningsv(cid:132)rdet (cid:148)kade fr(cid:134)n omkring 98 miljoner ecu till omkring 108 miljoner ecu. (326) F(cid:148)retagens v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)rluster uppgick till 3,7 % 1995 och 4,6 % 1996. pens industri i senare led. Av den totala f(cid:148)rbruk- ningen i gemenskapen av garn inneh(cid:134)llande minst 85 % bomull anv(cid:132)nds 44 % av gemenskapens v(cid:132)- veriindustri. Mot bakgrund av den andel av gemen- skapsmarknaden f(cid:148)r garn inneh(cid:134)llande minst 85 % bomull som innehas av garntillverkare i gemenska- pen (70 %) anses omkring 30 % av spinneriernas tillverkning vara avsedd f(cid:148)r gemenskapsv(cid:132)verierna. En kraftig minskning av tillverkningen i gemen- skapen av den ber(cid:148)rda produkten skulle d(cid:132)rf(cid:148)r f(cid:134) k(cid:132)nnbara konsekvenser f(cid:148)r gemenskapsspinnerier- na. (330) Detta framg(cid:134)r (cid:132)ven av f(cid:148)rs(cid:132)ljningens och tillverk- ningens utveckling hos de spinnerier vars uppgifter analyserades n(cid:132)rmare, vilken har f(cid:148)ljt gemenskaps- v(cid:132)veriernas allm(cid:132)nna utveckling. (331) P(cid:134) grund av detta (cid:148)msesidiga beroende skulle en minskad tillverkning gemenskapen av den i ber(cid:148)rda produkten med stor sannolikhet f(cid:134) k(cid:132)nnba- ra konsekvenser f(cid:148)r gemenskapsspinnerierna. Det kan d(cid:132)rf(cid:148)r antas att f(cid:148)rb(cid:132)ttringar f(cid:148)r gemenskapsv(cid:132)- verierna skulle p(cid:134)verka gemenskapsspinnerierna positivt. 5. Integrerade tillverkare a) Industrins karakt(cid:132)r och struktur (332) I integrerade tillverkares verksamhet ing(cid:134)r v(cid:132)vning och n(cid:134)gon av verksamheterna i tidigare eller senare led fram till tillverkningen av f(cid:132)rdiga varor. De oblekta bomullsv(cid:132)vnader som dessa f(cid:148)retag tillver- kar anv(cid:132)nds som insatsvara i ett senare led. (333) Den totala tillverkningen i gemenskapen av den ber(cid:148)rda produkten uppgick 1996 till 317 000 ton. Omkring 224 500 ton av tillverkningen kan h(cid:132)nf(cid:148)- ras till integrerade v(cid:132)verier. (327) Investeringarna minskade fr(cid:134)n 8,7 miljoner ecu 1995 till omkring 5,8 miljoner ecu 1996, dvs. med ca 33 %. (334) Syssels(cid:132)ttningen hos dessa integrerade v(cid:132)verier har uppskattats till ca 24 000 anst(cid:132)llda. (328) Den totala syssels(cid:132)ttningen hos spinnerierna i fr(cid:134)ga minskade fr(cid:134)n ca 2 240 anst(cid:132)llda 1995 till ca 1 800 anst(cid:132)llda 1997. b) Verkan av att inf(cid:148)ra respektive inte inf(cid:148)ra (cid:134)tg(cid:132)rder b) Verkan av att vidta respektive inte vidta (cid:134)tg(cid:132)rder (329) Omkring 95 % av den totala tillverkningen av garn (inneh(cid:134)llande minst 85 % eller mindre (cid:132)n 85 % bomull) i gemenskapen (cid:132)r avsedd f(cid:148)r gemenska- (1) K(cid:132)lla: Euratex. (2) K(cid:132)lla: Euratex, CITH och Eurostat. (335) Det har h(cid:132)vdats, (cid:134) ena sidan, att integrerade tillver- kare skulle gynnas om (cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rdes, eftersom deras slutbehandlade eller f(cid:132)rdigsydda produkter f(cid:148)r n(cid:132)rvarande konkurrerar med slutbehandlade eller f(cid:132)rdigsydda produkter som tillverkats av oblekta v(cid:132)vnader som importerats till dumpade priser. Om inga (cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rs kommer de integrerade tillver- karna att forts(cid:132)tta att missgynnas i kostnadsh(cid:132)n- seende, vilket skulle kunna leda till att den f(cid:148)re- tagsinterna v(cid:132)vningen upph(cid:148)r helt och h(cid:134)llet. 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/51 som b(cid:134)de (336) (cid:143) andra sidan har det gjorts g(cid:132)llande att integrerade tillverkare, tillverkar oblekta bomullsv(cid:132)vnader och importerar s(cid:134)dana, m(cid:134)ste ha tillg(cid:134)ng till billigt r(cid:134)material f(cid:148)r att kunna bibeh(cid:134)lla import av f(cid:132)rdig- sin konkurrenskraft gentemot sydda varor till l(cid:134)ga priser. sj(cid:132)lva (337) I detta avseende b(cid:148)r f(cid:148)ljande p(cid:134)pekas: — De integrerade tillverkare som inte importerar oblekta v(cid:132)vnader skulle f(cid:148)rvisso gynnas av (cid:134)t- g(cid:132)rder, eftersom de huvudsakligen konkurrerar med denna import, som g(cid:148)r det m(cid:148)jligt f(cid:148)r an- dra gemenskapstillverkare att erbjuda f(cid:132)rdigsyd- da varor till l(cid:132)gre priser. — F(cid:148)r de integrerade tillverkare som importerar oblekta v(cid:132)vnader skulle (cid:134)tg(cid:132)rdernas verkningar variera beroende p(cid:134) i vilken utstr(cid:132)ckning de (cid:132)r beroende av import fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. — F(cid:132)rdigsydda produkter, t. ex. s(cid:132)nglinne, omfattas redan av antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder, och import av illojalt prissatt s(cid:132)nglinne fr(cid:134)n tredje l(cid:132)nder med l(cid:134)ga kostnader utg(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r f(cid:148)r n(cid:132)rvarande inget verkligt hot mot integrerade tillverkare av f(cid:132)r- digsydda varor. Det b(cid:148)r noteras att s(cid:132)nglinnes- sektorn utg(cid:148)r omkring 30 % av den industri som anv(cid:132)nder den ber(cid:148)rda produkten vid till- verkning av f(cid:132)rdiga produkter. — Tillverkningen av den ber(cid:148)rda produkten f(cid:148)r den konkurrensskyddade delen av marknaden utgjorde 1996 omkring 60 % av samtliga gr(cid:134)a bomullsv(cid:132)vnader 85 % bomull som bearbetades av slutbehandlingsin- dustrin i gemenskapen, vilket f(cid:148)rklarar de inte- grerade tillverkarnas betydelse i detta samman- hang. inneh(cid:134)llande minst 6. Industrin i senare led: slutbehandlare, bear- betningsf(cid:148)retag, import(cid:148)rer och tillverkare av f(cid:132)rdiga produkter a) Slutbehandlare i) Slutbehandlingsindustrins karakt(cid:132)r och struktur (338) Slutbehandlare omvandlar den oblekta v(cid:132)vnaden till en slutbehandlad v(cid:132)vnad (blekt, f(cid:132)rgad, tryckt). De kan arbeta p(cid:134) uppdrag eller vara integrerade i en grupp som bedriver relaterad verksamhet i tidi- gare eller senare led. De slutbehandlare som arbetar p(cid:134) uppdrag erh(cid:134)ller r(cid:134)materialet fr(cid:134)n en mellan- hand – bearbetningsf(cid:148)retaget – utan att (cid:148)verta (cid:132)gander(cid:132)tten till v(cid:132)vnaden. F(cid:148)rdelningen mellan slutbehandlare som arbetar p(cid:134) uppdrag och (cid:148)vriga slutbehandlare har uppskattas p(cid:134) grundval av uppgifter avseende Italien, d(cid:132)r 1996 i omkring gemenskapen utf(cid:148)rdes. (cid:143)r 1994 utf(cid:148)rdes 88 % av all slutbehandling p(cid:134) uppdrag. Denna andel skulle kunna var l(cid:132)gre i andra l(cid:132)nder, och det verkar rim- slutbehandling 35 % av all ligt att anta att mellan 65 % och 70 % av all slut- behandling i gemenskapen utf(cid:148)rs p(cid:134) uppdrag. Slutbehandlingsindustrin (cid:132)r kapitalintensiv och konkurrensen sker i stor utstr(cid:132)ckning p(cid:134) grundval av pris. (cid:142)ven om den slutbehandlade produkten i vissa fall (cid:132)r relativt standardiserad (enkla m(cid:148)nster och f(cid:132)rger), kan den differentieras i stor utstr(cid:132)ck- ning och tillf(cid:148)ras ett h(cid:148)gt f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rde. Den f(cid:148)ljer i h(cid:148)g grad modev(cid:132)xlingar, och utformningen tenderar d(cid:132)rf(cid:148)r att variera fr(cid:134)n (cid:134)r till (cid:134)r. De ber(cid:148)rda parterna har dessutom angivit att f(cid:148)ljande faktorer (cid:132)r av betydelse vid bed(cid:148)mningen av konkurrens- kraften: kvalitet, ledtid, tillf(cid:148)rlitlighet i fr(cid:134)ga om le- veranser, (m(cid:148)jlighet att (cid:132)ndra produkten medan arbetet p(cid:134)g(cid:134)r), n(cid:132)rhet till kunder- na, service och m(cid:148)jlighet att slutbehandla sm(cid:134) kvantiteter v(cid:132)vnad. reaktionssnabbhet Mot bakgrund av detta kan v(cid:132)vnader som slutbe- handlas i gemenskapen allm(cid:132)nt sett f(cid:148)rv(cid:132)ntas be- h(cid:134)lla en f(cid:148)rdel j(cid:132)mf(cid:148)rt med importerade slutbe- handlade v(cid:132)vnader. Marknadsandelen f(cid:148)r importerade produkter (cid:132)r mycket liten (omkring 10 % av den totala f(cid:148)rbruk- ningen 1996), och s. k. l(cid:134)gkostnadsl(cid:132)nder st(cid:134)r f(cid:148)r omkring 6 % medan l(cid:132)nder som F(cid:148)renta staterna, Schweiz och Japan st(cid:134)r f(cid:148)r omkring 4 %. (339) (cid:143)r 1996 bearbetade slutbehandlingsindustrin i ge- menskapen totalt ca 533 000 ton av den ber(cid:148)rda produkten. (340) F(cid:148)rbrukningen i gemenskapen av slutbehandlade v(cid:132)vnader 1996 f(cid:148)rdelar sig p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: F(cid:148)rbrukning i gemenskapen av slutbehandlade v(cid:132)vnader (ton) 1995 1996 Skade- under- s(cid:148)knings- perioden 508 305 533 008 517 331 F(cid:148)rbrukning av oblekta v(cid:132)v- nader (tillverkning f(cid:148)r den konkurrensskyddade och den icke-konkurrensskyddade marknaden + import – ex- port) Import v(cid:132)vnader l(cid:132)nderna) Import v(cid:132)vnader l(cid:132)nder) Export v(cid:132)vnader av slutbehandlade (fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda 19 251 20 705 25 564 av slutbehandlade (fr(cid:134)n andra tredje 30 195 26 617 27 827 av slutbehandlade 99 506 105 316 112 963 F(cid:148)rbrukning av slutbehandla- de v(cid:132)vnader 458 245 475 014 457 759 L 111/52 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 (341) En unders(cid:148)kning av gemenskapens marknad f(cid:148)r slutbehandlade v(cid:132)vnader 1996 visade att import fr(cid:134)n tredje l(cid:132)nder hade sm(cid:134) marknadsandelar. Im- porten av slutbehandlade v(cid:132)vnader fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna hade en marknadsandel p(cid:134) omkring 4 %, medan andelen f(cid:148)r andra tredje l(cid:132)nder var 6 %. Slutbehandlare i gemenskapen hade en andel p(cid:134) 90 % av gemenskapens marknad f(cid:148)r slutbehandla- de v(cid:132)vnader. (342) Den totala syssels(cid:132)ttningen inom slutbehandlings- sektorn 1996 har uppskattats till ca 134 000 anst(cid:132)ll- da (1). Syssels(cid:132)ttningen i den del av denna sektor som bearbetar bomullsv(cid:132)vnader inneh(cid:134)llande minst 85 % bomull, oavsett ursprung, har uppskattats till ca 27 000 anst(cid:132)llda. Denna siffra b(cid:148)r ses mot bak- grund av det faktum att importen fr(cid:134)n de l(cid:132)nder som (cid:132)r f(cid:148)r unders(cid:148)kning utg(cid:148)r endast 43 % av det r(cid:134)material (oblekta bomullsv(cid:132)vnader inneh(cid:134)llande minst 85 % bomull) som anv(cid:132)nds som insatsvara i denna sektor. f(cid:148)rem(cid:134)l ii) N(cid:132)rmare analys av uppgifterna avseende slutbehandlarna i gemenskapen (343) Analysen i detta avsnitt avser uppgifterna fr(cid:134)n de fr(cid:134)geformul(cid:132)r ber(cid:148)rda parter som besvarade det som kommissionen s(cid:132)nde ut f(cid:148)r att bekr(cid:132)fta vissa s(cid:132)rskilda aspekter inom ramen f(cid:148)r unders(cid:148)kningen av gemenskapens intresse. — Slutbehandlare som arbetar p(cid:134) uppdrag. (344) Oms(cid:132)ttningen avseende den ber(cid:148)rda produkten minskade med 3,1 % mellan 1995 och 1996 och (cid:148)kade med 15 % mellan 1996 och 1997, under en period som delvis omfattades av de provisoriska an- tidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna. Den volym v(cid:132)vnader, uttryckt i meter, som bearbe- tades av dessa slutbehandlare som arbetar p(cid:134) uppdrag minskade med 6,7 % mellan 1995 och 1996 och (cid:148)kade med 7,3 % mellan 1996 och 1997. Dessa f(cid:148)retags v(cid:132)gda genomsnittliga l(cid:148)nsamhet minskade fr(cid:134)n 15 % 1995 till 14 % 1996. Det totala antalet anst(cid:132)llda i dessa f(cid:148)retag minskade fr(cid:134)n 1 308 (cid:134)r 1995 till 1 234 (cid:134)r 1997. — Slutbehandlare som inte arbetar p(cid:134) uppdrag (in- begripet renodlade slutbehandlare och slutbe- handlare med integrerad tillverkning av f(cid:132)rdiga produkter). med ca 1,1 % mellan 1995 och 1996, fr(cid:134)n 180 mi- ljoner ecu till omkring 178 miljoner ecu. Mellan 1996 och 1997 (cid:148)kade oms(cid:132)ttningen till omkring 185 miljoner ecu, dvs. med ca 4 %. M(cid:132)ngden slutbehandlade v(cid:132)vnader l(cid:134)g p(cid:134) omkring 12 900 ton mellan 1995 och 1997. Dessa slutbehandlares v(cid:132)gda genomsnittliga l(cid:148)n- samhet utvecklades p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt mellan 1995 och 1996: F(cid:148)r renodlade slutbehandlare minskade den fr(cid:134)n ca 8 % till ca 5 %; f(cid:148)r slutbehandlare med integrerad verksamhet i senare led (cid:148)kade l(cid:148)nsam- heten fr(cid:134)n 1,1 % till 2,3 %. Det b(cid:148)r noteras att l(cid:148)nsamheten avser f(cid:148)retagets totala vinst p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning och inte direkt kan h(cid:132)nf(cid:148)ras till den ber(cid:148)rda produkten/verksamheten. Den totala syssels(cid:132)ttningen hos dessa slutbehandla- re minskade fr(cid:134)n 2 463 anst(cid:132)llda 1995 till 2 339 an- st(cid:132)llda 1996 och 2 219 anst(cid:132)llda 1997. iii) Verkan av att inf(cid:148)ra antidumpnings(cid:134)t- g(cid:132)rder (346) Kommissionen har analyserat (cid:148)kningen av priserna p(cid:134) oblekta bomullsv(cid:132)vnader efter inf(cid:148)randet av det tidigare provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna. oblekta bomullsv(cid:132)vnader, De uppgifter som l(cid:132)mnats av de olika samarbetsvil- liga ber(cid:148)rda parterna visar att pris(cid:148)kningen p(cid:134) im- porterade oavsett ursprung, uppgick till 5,6 % mellan 1996 och 1997, trots det faktum att den prelimin(cid:132)ra tullen i genomsnitt var ca 15 %. Vid ber(cid:132)kningen av pris- (cid:148)kningen anv(cid:132)ndes inte de uppgifter som l(cid:132)mnats av ett av f(cid:148)retagen och som visade att de genom- snittliga priserna f(cid:148)r de oblekta bomullsv(cid:132)vnader som detta f(cid:148)retag k(cid:148)pt hade minskat med 3,3 % mellan 1996 och 1997. Eftersom detta f(cid:148)retag 1996 k(cid:148)pte omkring 87 % av de oblekta bomullsv(cid:132)vna- derna fr(cid:134)n leverant(cid:148)rer i gemenskapen ansg(cid:134)s det l(cid:132)mpligt att undanta det vid ber(cid:132)kningen av pris(cid:148)k- ningen. Under samma period minskade de genomsnittliga priserna f(cid:148)r import fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder, enligt uppgifter fr(cid:134)n Eurostat, med omkring 1 %, medan gemenskapstillverkarnas priser minskade med i ge- nomsnitt 2 %. Detta strider mot argumentet att an- dra tredje l(cid:132)nder och europeiska v(cid:132)verier, om anti- dumpningstullar inf(cid:148)rdes, skulle ta tillf(cid:132)llet i akt att h(cid:148)ja sina egna priser med ett belopp motsvarande tullen. (345) Oms(cid:132)ttningen f(cid:148)r den verksamhet som bestod i slutbehandling av den ber(cid:148)rda produkten minskade (1) K(cid:132)lla: Euratex. (347) F(cid:148)r att bed(cid:148)ma vilken verkan ett inf(cid:148)rande av anti- dumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder skulle f(cid:134) f(cid:148)r priset p(cid:134) slutbe- handlade v(cid:132)vnader har kommissionen analyserat f(cid:148)r det f(cid:148)rsta den genomsnittliga kostnads(cid:148)kningen p(cid:134) 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/53 de oblekta bomullsv(cid:132)vnader som s(cid:134)ldes till slutbe- handlarna och f(cid:148)r det andra kostnaden f(cid:148)r den oblekta v(cid:132)vnaden uttryckt i procent av den totala tillverkningskostnaden f(cid:148)r slutbehandlad v(cid:132)vnad. Att d(cid:148)ma av svaren p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret avseende ge- menskapens intresse (cid:148)kade kostnaden f(cid:148)r importe- rade oblekta bomullsv(cid:132)vnader med olika ursprung, huvudsakligen fr(cid:134)n de sex ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna, mellan 1996 och 1997 med 5,6 %. f(cid:148)r oblekta som s(cid:134)ldes bomullsv(cid:132)vnader, oavsett Priset ursprung, till dessa slutbehandlare (cid:148)kade med 2,2 % i genomsnitt. Detta strider mot de argument som anf(cid:148)rts av vissa parter, n(cid:132)mligen att f(cid:148)r oblekta bomullsv(cid:132)vnader skulle komma att stiga med ett belopp motsvarande den inf(cid:148)rda antidumpningstullen. samtliga priser Svaren p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ren visade ocks(cid:134) att kostna- den f(cid:148)r oblekta v(cid:132)vnader p(cid:134)verkade den totala kost- naden f(cid:148)r den slutbehandlade v(cid:132)vnaden med mellan 16 % och 52 % beroende p(cid:134) det f(cid:148)r(cid:132)dlings- v(cid:132)rde som tillf(cid:148)rdes genom de olika slutbehand- lingsprocesserna, med en genomsnittlig p(cid:134)verkan p(cid:134) 41 %. En rent matematisk till(cid:132)mpning av de tv(cid:134) ovan- n(cid:132)mnda faktorerna borde ha lett till en (cid:148)kning av kostnaden f(cid:148)r de slutbehandlade v(cid:132)vnaderna med 0,9 % (2,2 % multiplicerat med 41 %). (348) De svar p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret som l(cid:132)mnats av slutbe- handlare som inte arbetar p(cid:134) uppdrag visar att pri- serna f(cid:148)r slutbehandlade v(cid:132)vnader mellan 1996 och 1997, under en period d(cid:134) de provisoriska anti- dumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna till(cid:132)mpades, (cid:148)kade med ca 5,6 %. Denna pris(cid:148)kning p(cid:134) slutbehandlade v(cid:132)vna- der b(cid:148)r j(cid:132)mf(cid:148)ras med en normal (cid:134)rlig pris(cid:148)kning p(cid:134) mellan 1 % och 2 %. Mot bakgrund av de faktorer som n(cid:132)mns ovan kan utan tveckan slutsatsen dras att pris(cid:148)kningen p(cid:134) de slutbehandlade v(cid:132)vnaderna har varit h(cid:148)gre (cid:132)n den rent matematiska verkan av den normala (cid:134)rliga pris(cid:148)kningen och den prelimin(cid:132)ra antidumpnings- tullens konsekvenser f(cid:148)r kostnaderna f(cid:148)r oblekta bomullsv(cid:132)vnader. Detta leder till slutsatsen att slut- behandlingssektorn har kunnat f(cid:148)ra tullen vidare till n(cid:132)sta led i kedjan och dessutom (cid:148)ka sin vinst. Analysen av den genomsnittliga vinst som slutbe- handlare som inte arbetar p(cid:134) uppdrag gjorde p(cid:134) den ber(cid:148)rda produkten visar att l(cid:148)nsamheten i fr(cid:134)ga om den ber(cid:148)rda produkten visserligen minskade fr(cid:134)n 7,4 % 1995 till 6,1 % 1996 men att den mellan 1996 och 1997 (cid:148)kade fr(cid:134)n 6,1 % till 6,6 % i ge- nomsnitt. v(cid:132)vnaden utan att i st(cid:132)llet en del av tullen har bu- rits av import(cid:148)rerna och att slutbehandlarna i sin helhet (cid:148)verv(cid:132)ltrade den del av tullen som f(cid:148)ll p(cid:134) dem p(cid:134) tillverkarna av f(cid:132)rdiga produkter, och des- sutom i vissa fall (cid:148)kade priserna ytterligare. Den prelimin(cid:132)ra antidumpingstullen minskade s(cid:134)ledes inte slutanv(cid:132)ndarnas f(cid:148)rm(cid:134)ga att bibeh(cid:134)lla eller till och med (cid:148)ka sin vinst p(cid:134) de slutbehandlade v(cid:132)vna- der d(cid:132)r den ber(cid:148)rda produkten ing(cid:134)r. (350) Vad betr(cid:132)ffar de tidigare provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rdernas konsekvenser f(cid:148)r situationen f(cid:148)r de slutbehandlare som arbetar p(cid:134) uppdrag har det h(cid:132)vdats att import- en av slutbehandlade produkter skulle (cid:148)ka om anti- dumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rdes, vilket skulle f(cid:134) negati- va konsekvenser f(cid:148)r slutbehandlare som arbetar p(cid:134) uppdrag, eftersom en mindre volym v(cid:132)vnader skulle slutbehandlas. Detta skulle i sin tur p(cid:134)verka l(cid:148)nsamheten negativt och till och med hota den fortsatta verksamheten. Uppgifter fr(cid:134)n slutbehandlare som arbetar p(cid:134) uppdrag visar att den volym v(cid:132)vnader som slutbe- handlades minskade med 6 % mellan 1995 och 1996 och (cid:148)kade med 7,5 % under 1997, vilket in- nebar att 1995 (cid:134)rs niv(cid:134) (cid:134)ter uppn(cid:134)ddes. v(cid:132)vnader. Under Minskningen under 1996 av den volym v(cid:132)vnader som bearbetades tycks ha berott p(cid:134) den os(cid:132)kerhet som den tidigare antidumpningsunders(cid:148)kningen gav upphov till snarare (cid:132)n p(cid:134) importen av slutbe- handlade 1996 minskade importen av slutbehandlade v(cid:132)vnader med 4 % j(cid:132)mf(cid:148)rt med 1995, och den volym som bearbetades av uppdrag minskade med omkring 6 %. Importen av slutbe- handlade v(cid:132)vnader, (cid:134) andra sidan, (cid:148)kade 1997, och (cid:132)ven den volym som bearbetades av slutbehandlare som arbetar p(cid:134) uppdrag (cid:148)kade, med 7 %. slutbehandlare som arbetar p(cid:134) (351) Eftersom en antidumpningstull inte direkt skulle (cid:134)terspeglas av en motsvarande (cid:148)kning av kostnaden f(cid:148)r den slutbehandlade produkten, och eftersom ge- menskapens viktigaste konkurrenter i l(cid:134)gkostnads- l(cid:132)nder (cid:132)r kraftigt begr(cid:132)nsade av kvoterna f(cid:148)r slutbe- handlade v(cid:132)vnader utg(cid:148)r risken f(cid:148)r en (cid:148)kad import inte n(cid:134)got verkligt hot. Det b(cid:148)r i detta avseende n(cid:132)mnas att marknadsande- len f(cid:148)r import fr(cid:134)n tredje l(cid:132)nder inom sektorn f(cid:148)r slutbehandlade v(cid:132)vnader (cid:132)r den minsta inom hela textilsektorn, b(cid:134)de p(cid:134) de konkurrensskyddade och de icke-konkurrensskyddade marknaderna: 25 % f(cid:148)r garn, 43 % f(cid:148)r oblekta v(cid:132)vnader och 40 % f(cid:148)r f(cid:132)rdiga varor, medan importens marknadsandel inom sektorn f(cid:148)r slutbehandlade v(cid:132)vnader uppg(cid:134)r till 10 %. iv) Slutsats (349) Slutsatsen kan dras, f(cid:148)r det f(cid:148)rsta, att kostnaden f(cid:148)r den antidumpningstull som prelimin(cid:132)rt inf(cid:148)rdes inte i sin helhet (cid:148)verv(cid:132)ltrades p(cid:134) tillverkarna av f(cid:132)r- diga produkter genom priset p(cid:134) den slutbehandlade (352) Det har p(cid:134) grundval av de uppgifter som mottagits konstaterats att (cid:134)tg(cid:132)rdernas p(cid:134)verkan p(cid:134) sektorn in- te g(cid:148)r kommissionen ben(cid:132)gen att bekr(cid:132)fta de p(cid:134)st(cid:134)- enden som gjorts av ber(cid:148)rda parter. Under 1997 L 111/54 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 kunde slutbehandlare som arbetar p(cid:134) uppdrag bibe- h(cid:134)lla den volym v(cid:132)vnader som slutbehandlades trots en viss (cid:148)kning av importen av slutbehandlade v(cid:132)vnader. F(cid:148)r det andra kunde (cid:148)vriga slutbehandla- re och bearbetningsf(cid:148)retag h(cid:148)ja sina priser med be- lopp som har h(cid:148)gre (cid:132)n den rent matematiska (cid:148)k- ningen av priserna p(cid:134) oblekta v(cid:132)vnader som im- porterades fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. Denna pris(cid:148)k- ning har vidare lett till en (cid:148)kad l(cid:148)nsamhet i fr(cid:134)ga om den ber(cid:148)rda produkten. Risken f(cid:148)r en (cid:148)kad im- port av slutbehandlade v(cid:132)vnader verkar dessutom inte utg(cid:148)ra n(cid:134)got verkligt hot. ber(cid:148)rda import(cid:148)rer/handlare inte kommer att vara s(cid:134)dana att deras verksamhet hotas. c) Tillverkare av f(cid:132)rdiga produkter i) Industrins karakt(cid:132)r och struktur (358) Tillverkningen av f(cid:132)rdiga produkter (cid:132)r det led d(cid:132)r slutbehandlade v(cid:132)vnader omvandlas till f(cid:132)rdigsydda varor, t. ex. kl(cid:132)der, hush(cid:134)llsartiklar och industrivaror. b) Import(cid:148)rer/handlare i) Uppgifter avseende representativa im- port(cid:148)rer/handlare (353) De import(cid:148)rer/handlare som besvarade fr(cid:134)geformu- l(cid:132)ret avseende gemenskapens intresse st(cid:134)r f(cid:148)r om- kring 15 % av den totala importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna, dvs. omkring 16 000 ton. (354) Importen av oblekta bomullsv(cid:132)vnader fr(cid:134)n de be- r(cid:148)rda l(cid:132)nderna utgjorde 1995 och 1997 65 % re- spektive 67 % av den totala importen av oblekta bomullsv(cid:132)vnader fr(cid:134)n samtliga l(cid:132)nder. Import fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder utgjorde 1995 36 % och 1997 33 % av den totala importen fr(cid:134)n samtliga l(cid:132)nder. Import(cid:148)rerna tycks allts(cid:134), i motsats till vad som h(cid:132)vdats av vissa parter, ha fortsatt att k(cid:148)pa oblekta v(cid:132)vnader fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna. (355) Dessa import(cid:148)rers f(cid:148)rs(cid:132)ljningsprier f(cid:148)r oblekta v(cid:132)v- nader i gemenskapen steg med ca 9 % mellan 1996 och 1997. Import(cid:148)rerna tycks allts(cid:134) ha absor- berat en del av tullen. (356) F(cid:148)retagens totala l(cid:148)nsamhet minskade fr(cid:134)n 5 % 1995 till 4 % 1996. ii) Slutsats (357) P(cid:134) grundval av erfarenheterna fr(cid:134)n den period d(cid:134) de provisoriska antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rderna till(cid:132)mpa- des dras prelimin(cid:132)rt slutsatsen att import(cid:148)rerna, om antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rs, kommer att absorbe- ra en del av tullen och f(cid:148)ra (cid:134)terstoden vidare till n(cid:132)sta led i kedjan, som kan vara ett bearbetningsf(cid:148)- retag eller en oberoende slutbehandlare. Eftersom det (cid:132)r m(cid:148)jligt att f(cid:148)ra en del av tullen vidare och ef- tersom de produkter som importeras kommer b(cid:134)de fr(cid:134)n l(cid:132)nder som kommer att omfattas av en eventu- ell antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rd och fr(cid:134)n andra l(cid:132)nder, an- ses det att (cid:134)tg(cid:132)rdernas eventuella konsekvenser f(cid:148)r Det (cid:132)r det led som tillf(cid:148)r det h(cid:148)gsta f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)r- det, i genomsnitt mellan 25 % och 70 %. Antalet anst(cid:132)llda inom tillverkning av f(cid:132)rdiga pro- dukter av samtliga typer av bomullsv(cid:132)vnader 1996 har uppskattats till omkring 390 000. ii) Verkan av att inf(cid:148)ra antidumpnings(cid:134)t- g(cid:132)rder (359) Vissa parter har h(cid:132)vdat att ett inf(cid:148)rande av anti- dumpningstullar p(cid:134) oblekta bomullsv(cid:132)vnader fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna skulle leda till (cid:148)kade kostnader f(cid:148)r tillverkarna av f(cid:132)rdiga produkter, vilket skulle medf(cid:148)ra en f(cid:148)rlust av konkurrenskraft i f(cid:148)rh(cid:134)llande till importen av f(cid:132)rdigsydda varor. (360) En analys av olika ber(cid:148)rda parters kostnadsber(cid:132)k- ningar avseende olika f(cid:132)rdigsydda varor visar att den andel av f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriset som utg(cid:148)rs av kost- naden f(cid:148)r den slutbehandlade v(cid:132)vnaden varierar mellan 15 % och 45 % med ett genomsnitt p(cid:134) om- kring 35 %. (cid:142)ven om ingen kostnad absorberas skulle priserna troligen inte stiga med mer (cid:132)n 2 % i genomsnitt. (361) Vissa parter har ocks(cid:134) h(cid:132)vdat att ett inf(cid:148)rande av en antidumpningstull p(cid:134) import av oblekta v(cid:132)vnader skulle f(cid:134) negativa konsekvenser f(cid:148)r tillverkarna av f(cid:132)rdiga produkter, s(cid:132)rskilt de som (cid:132)r verksamma in- om sektorn f(cid:148)r hush(cid:134)llstextilier, eftersom denna stor sektor anv(cid:132)nder den ber(cid:148)rda produkten i utstr(cid:132)ckning f(cid:148)r tillverkning av t. ex. s(cid:132)nglinne och heminredningstextilier och (cid:132)n utsatt f(cid:148)r konkur- rens fr(cid:134)n importen fr(cid:134)n tredje l(cid:132)nder med l(cid:134)ga kostnader. (362) Det b(cid:148)r i detta avseende n(cid:132)mnas att en av de vikti- gaste textilprodukterna f(cid:148)r hush(cid:134)llsbruk, s(cid:132)nglinne, som utg(cid:148)r uppskattningsvis 30 % av de f(cid:132)rdiga pro- dukter som tillverkas av den ber(cid:148)rda produkten, f(cid:148)r n(cid:132)rvarande omfattas av antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder och att konkurrensen fr(cid:134)n import fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)n- der d(cid:132)rmed har relativt liten betydelse. D(cid:132)rf(cid:148)r dras prelimin(cid:132)rt slutsatsen att ett inf(cid:148)rande av en antidumpningstull inte i n(cid:134)gon betydande utstr(cid:132)ckning skulle p(cid:134)verka den eknomiska situa- tionen f(cid:148)r tillverkarna av f(cid:132)rdiga produkter. 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/55 d) Konsumenter (363) Den ber(cid:148)rda produkten (cid:132)r en mellanledsprodukt som vanligen inte s(cid:132)ljs i detaljistledet. Oblekt bo- mull (cid:132)r n(cid:132)rmare best(cid:132)mt en r(cid:134)vara som bearbetas i flera steg innan den s(cid:132)ljs till konsumenten. F(cid:148)r att kunnan bed(cid:148)ma antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rders p(cid:134)verkan p(cid:134) konsumenterna (cid:132)r det l(cid:132)mpligt att granska hur s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder skulle p(cid:134)verka ekonomiska akt(cid:148)rer i tidigare handelsled. Som visats ovan skulle (cid:134)tg(cid:132)r- der inte p(cid:134)verka slutbehandlare och tillverkare av f(cid:132)rdiga produkten negativt i n(cid:134)gon betydande utstr(cid:132)ckning. (cid:153)kningen av priset p(cid:134) den f(cid:132)rdiga produkten f(cid:148)r konsumenten f(cid:148)rv(cid:132)ntas inte (cid:148)verskri- da pris(cid:148)kningen f(cid:148)r tillverkare av f(cid:132)rdiga produkter vilken uppskattades till omkring 2 % av totalkost- naden f(cid:148)r den f(cid:132)rdigsydda varan. 7. Slutsatser om gemenskapens intresse (364) F(cid:148)r att i enlighet med artikel 21 i grundf(cid:148)rord- ningen kunna g(cid:148)ra en bed(cid:148)mning av alla ber(cid:148)rda parters intressen granskade kommissionen alla ar- gument och fr(cid:134)gor som under unders(cid:148)kningens g(cid:134)ng framf(cid:148)rts av samtliga ber(cid:148)rda parter. Analysen har framf(cid:148)r allt inriktats p(cid:134) eventuella kostnader och f(cid:148)rdelar f(cid:148)r de viktigaste sektorer som ber(cid:148)rs av f(cid:148)rfarandet: (cid:134) ena sidan gemen- skapstillverkarna, dvs. v(cid:132)verierna, och industrin i ti- digare led, och (cid:134) andra sidan industrin i senare led, s(cid:132)rskilt slutbehandlarna. (365) Gemenskapsv(cid:132)verierna tycks vara livskraftiga och konkurrenskraftiga, ha en kapitalintensiv tillverk- ning och utg(cid:148)ra en viktig syssels(cid:132)ttningsk(cid:132)lla (vil- ket g(cid:132)ller i (cid:132)nnu st(cid:148)rre utstr(cid:132)ckning om (cid:132)ven spin- nerisektorn, som (cid:132)r direkt kopplad till v(cid:132)verisek- torn, beaktas). Sektorn (cid:132)r i h(cid:148)g grad utsatt f(cid:148)r inter- nationell konkurrens fr(cid:134)n l(cid:134)gkostnadsl(cid:132)nder. Den genomsnittliga l(cid:148)nsamheten (cid:132)r l(cid:134)g eller till och med negativ, vilket g(cid:148)r att sektorns (cid:148)verlevnad ho- tas om inte antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rs. Om in- dustrin f(cid:148)rsvinner kommer detta att f(cid:134) negativa konsekvenser inte bara f(cid:148)r spinnerierna utan (cid:132)ven f(cid:148)r hela bomullsindustrin, inbegripet industrin i se- nare led f(cid:148)r vilken den utg(cid:148)r en s(cid:132)ker och bekv(cid:132)m f(cid:148)rs(cid:148)rjningsk(cid:132)lla. (366) Vad betr(cid:132)ffar slutbehandlarna i gemenskapen kon- syssels(cid:132)ttningen i staterade kommissionen att denna sektor totalt sett kan j(cid:132)mf(cid:148)ras med syssels(cid:132)tt- ningen inom gemenskapens v(cid:132)veriindustri. (367) Sektorn (cid:132)r i mindre utstr(cid:132)ckning utsatt f(cid:148)r konkur- rens fr(cid:134)n import fr(cid:134)n l(cid:134)gkostnadsl(cid:132)nder; dess kom- parativa f(cid:148)rdelar avseende utformning, kvalitet och m(cid:148)jlighet att anpassa sig till modev(cid:132)xlingar g(cid:148)r att dess l(cid:148)nsamhet i allm(cid:132)nhet (cid:132)r h(cid:148)gre, eftersom (cid:132)ven aff(cid:132)rsrisken (cid:132)r st(cid:148)rre. des vara minimal, mot bakgrund av de kvoter som till(cid:132)mpas och den begr(cid:132)nsade tillg(cid:132)ngliga kapacite- ten i tredje land. (368) Unders(cid:148)kningen av de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rdernas ver- kan f(cid:148)r gemenskapsv(cid:132)verierna visade, s(cid:134)som (cid:132)ven konstaterats i fr(cid:134)ga om gemenskapens industri i se- nare led, att en kortsiktig anpassning till marknads- f(cid:148)rh(cid:134)llandena hade skett. Gemenskapsv(cid:132)verierna har gynnats av de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna och tycks inte ha h(cid:148)jt sina priser i en omfattning som till ful- lo motsvarar de inf(cid:148)rda antidumpningstullarna. Det (cid:132)r m(cid:148)jligt att inf(cid:148)randet av (cid:134)tg(cid:132)rder p(cid:134) l(cid:132)ngre sikt skulle ha medf(cid:148)rt st(cid:148)rre f(cid:148)rdelar f(cid:148)r gemenskapsin- dustrin ((cid:148)kad kapacitet, minskade genomsnittliga kostnader, st(cid:148)rre vinster). Vad betr(cid:132)ffar slutbehandlarna visade det sig under den period d(cid:134) de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna var i kraft att det inte, s(cid:134)som h(cid:132)vdats, var om(cid:148)jligt att f(cid:148)ra kostnads(cid:148)kningen vidare till industrin i senare led, utan att den (cid:148)kade r(cid:134)materialkostnaden delades av de olika leden i kedjan. Priserna f(cid:148)r oblekta v(cid:132)vna- der fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna och fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder steg inte med ett belopp motsvarande hela antidumpningstullen p(cid:134) i genomsnitt 15 %. Om de provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rderna slutgiltigt hade bekr(cid:132)ftats (cid:132)r det emellertid sannolikt att vissa negativa verknin- gar f(cid:148)r slutbehandlarna i gemenskapen skulle ha f(cid:148)rst(cid:132)rkts (h(cid:148)jda priser f(cid:148)r exporten fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna och kanske till och med i viss m(cid:134)n h(cid:148)jda priser f(cid:148)r exporten fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder). (369) Gemenskapsspinnerierna (cid:132)r i h(cid:148)g grad beroende av gemenskapsv(cid:132)verierna. Eventuella f(cid:148)rdelar f(cid:148)r ge- menskapsv(cid:132)verierna kommer d(cid:132)rf(cid:148)r ocks(cid:134) att p(cid:134)- verka gemenskapsspinnerierna positivt. (370) Antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rdernas verkan f(cid:148)r tillverkarna av f(cid:132)rdiga produkter kommer att f(cid:148)rsvagas av dessas stora avst(cid:134)nd fr(cid:134)n den ber(cid:148)rda produkten och det h(cid:148)ga f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rde som tillf(cid:148)rs vid tillverkningen av f(cid:132)rdiga produkter. (371) Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende har kommissionen prelimin(cid:132)rt dragit slutsatsen att det inte inom ra- men f(cid:148)r detta f(cid:148)rfarande framkommit n(cid:134)gra tving- ande sk(cid:132)l att inte inf(cid:148)ra antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder. H. PRELIMIN(cid:142)R TULL (372) Mot bakgrund av de prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randen som tr(cid:132)ffats i fr(cid:134)ga om dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse b(cid:148)r provisoriska (cid:134)tg(cid:132)r- ge- att der menskapsindustrin v(cid:134)llas ytterligare skada av den dumpade importen fr(cid:134)n Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan och Turkiet. f(cid:148)rhindra inf(cid:148)ras f(cid:148)r att Den p(cid:134)st(cid:134)dda risken f(cid:148)r att slutbehandlarna skulle f(cid:148)rlora marknadsandelar till f(cid:148)ljd av en (cid:148)verg(cid:134)ng till import av slutbehandlade v(cid:132)vnader konstatera- (373) Eftersom antalet olika bindningar fr(cid:134)n de sex be- r(cid:148)rda l(cid:132)nderna (cid:132)r stort anses det l(cid:132)mpligt att inf(cid:148)ra antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder form av en antidump- i ningsv(cid:132)rdetull. L 111/56 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 (374) Vid fastst(cid:132)lladet av den prelimin(cid:132)ra tullens storlek har h(cid:132)nsyn tagits till de dumpningsmarginaler som konstaterats och till det tullbelopp som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)n- digt f(cid:148)r att den skada som gemenskapsindustrin v(cid:134)llats skall undanr(cid:148)jas. Eftersom skadan fr(cid:132)mst be- st(cid:134)r i pristryck och f(cid:148)rlorade marknadsandelar samt i bristande l(cid:148)nsamhet kr(cid:132)vs f(cid:148)r att skadan skall undanr(cid:148)jas att gemenskapstillverkarna f(cid:134)r m(cid:148)jlighet att h(cid:148)ja sina priser till l(cid:148)nsamma niv(cid:134)er, utan att f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymerna minskar. F(cid:148)r att uppn(cid:134) detta b(cid:148)r priserna f(cid:148)r importen fr(cid:134)n de sex ber(cid:148)rda l(cid:132)n- derna h(cid:148)jas i motsvarande utstr(cid:132)ckning. att (375) Vid fastst(cid:132)llandet av det tullbelopp som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)n- digt f(cid:148)r att den av dumpningen orsakade skadan skall undanr(cid:148)jas (cid:132)r det f(cid:148)r det f(cid:148)rsta n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att fastst(cid:132)lla vilken minimivinst f(cid:148)re skatt som kr(cid:132)vs f(cid:148)r kunna bibeh(cid:134)lla sin konkurrenskraft. Det har konstaterats att en vinstmarginal p(cid:134) 8 % med h(cid:132)nsyn till beho- vet av l(cid:134)ngsiktiga investeringar skulle kunna anses som en l(cid:132)mplig miniminiv(cid:134) som gemenskapsindu- strin rimligen kunde f(cid:148)rv(cid:132)ntas uppn(cid:134) om ingen skadev(cid:134)llande dumpning f(cid:148)rekom. gemenskapstillverkarna skall (376) Vid ber(cid:132)kningen av skadetr(cid:148)skeln, dvs. m(cid:134)lprisun- derskridandet, lades den v(cid:132)gda genomsnittliga f(cid:148)r- lorande vinsten hos gemenskapstillverkarna i stick- provet under unders(cid:148)kningsperioden tillsammans med minimivinsten f(cid:148)re skatt enligt ovan till ge- menskapstillverkarnas konstaterade f(cid:148)rs(cid:132)ljningspris. Den v(cid:132)gda genomsnittliga skademarginal som fast- st(cid:132)llts uttrycktes sedan i procent av priset cif fritt gemenskapens gr(cid:132)ns. (377) I de fall d(cid:132)r den dumpningsmarginal som konstate- rats f(cid:148)r en viss exporterande tillverkare (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n den motsvarande (cid:148)kning av exportpriset, ber(cid:132)knad enligt ovan, som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att undanr(cid:148)ja skadan b(cid:148)r den prelimin(cid:132)ra tullen inte (cid:148)verstiga den fastst(cid:132)llda dumpningsmarginalen. (378) Den antidumpningstull som f(cid:148)resl(cid:134)s f(cid:148)r samarbets- villiga f(cid:148)retag som inte ingick i stickprovet motsva- rar den genomsnittliga dumpningsmarginalen f(cid:148)r stickprovet, v(cid:132)gd p(cid:134) grundval av exportoms(cid:132)ttning till gemenskapen, utom vad betr(cid:132)ffar Turkiet, vars tull grundades p(cid:134) skadetr(cid:148)skeln, och Indonesien, vars tull grundades p(cid:134) klagom(cid:134)let. (379) Den antidumpningstull som f(cid:148)resl(cid:134)s f(cid:148)r icke-sa- marbetsvilliga f(cid:148)retag grundas p(cid:134) den h(cid:148)gsta dump- ningsmarginal som ber(cid:132)knats f(cid:148)r ett f(cid:148)retag i stick- provet, utom i fr(cid:134)ga om Turkiet, d(cid:132)r kommissionen p(cid:134) grund av den l(cid:134)ga graden av samarbete anv(cid:132)nde sig av den produkttyp som dumpades i st(cid:148)rst utstr(cid:132)ckning och som s(cid:134)ldes i representativa m(cid:132)ng- der av den export(cid:148)r som hade den h(cid:148)gsta dump- ningsmarginalen. I. SLUTBEST(cid:142)MMELSER (380) Kommissionen l(cid:132)mnade den 11 juli 1997 i enlighet med artikel 47. 2 i till(cid:132)ggsprotokollet till associe- ringsavtalet EG–Turkiet en beg(cid:132)ran till associe- ringsr(cid:134)det EG–Turkiet, eftersom ett antidump- ningsf(cid:148)rfarande mot turkiska export(cid:148)rer hade in- letts. Eftersom inget beslut har fattats av associe- ringsr(cid:134)det inom en trem(cid:134)nadersperiod efter det att denna beg(cid:132)ran framst(cid:132)lldes inf(cid:148)r kommissionen nu provisoriska antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder betr(cid:132)ffande im- porten av de ber(cid:148)rda produkterna med ursprung i Turkiet, i enlighet med den ovann(cid:132)mnda artikeln och artikel 7 i grundf(cid:148)rordningen. (381) Enligt god f(cid:148)rvaltningspraxis b(cid:148)r en period fastst(cid:132)l- las inom vilken ber(cid:148)rda parter skriftligen kan l(cid:132)m- na sina synpunkter och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda. Vidare b(cid:148)r det anges att alla avg(cid:148)randen i denna f(cid:148)rord- ning (cid:132)r prelimin(cid:132)ra och kan beh(cid:148)va (cid:148)verv(cid:132)gas p(cid:134) nytt om kommissionen skulle f(cid:148)resl(cid:134) en slutgiltig tull. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 En prelimin(cid:132)r antidumpningstull skall 1. inf(cid:148)ras p(cid:134) import av oblekta bomullsv(cid:132)vnader enligt KN-nummer ex 5208 11 90–5208 19 och 5209 11–5209 19 (Taric- nummer 5208 11 90 90, 5208 12 11 90, 5208 12 13 90, 5208 12 91 90, 5208 12 19 90, 5208 12 15 90, 5208 12 93 90, 5208 12 99 90, 5208 12 95 90, 5209 11 00 90, 5208 19 00 90, 5208 13 00 90, 5209 12 00 90, 5209 19 00 90) med ursprung i Folkrepu- bliken Kina, Indien, Indonesien, Pakistan, Egypten och Turkiet. 2. Tullsatsen f(cid:148)r den prelimin(cid:132)ra antidumpningstullen som skall till(cid:132)mpas p(cid:134) nettopriset cif fritt gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull, skall f(cid:148)r produkter med ursprung i respek- tive land vara f(cid:148)ljande: Land Tull- sats Taric- till(cid:132)ggs- nummer Folkrepubliken Kina 15,7 % Egypten Indien 20,6 % 8900 16,9 % 8900 Indonesien 31,7 % 8900 Pakistan Turkiet 32,5 % 8900 14,3 % 8900 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/57 3. Utan hinder av punkt 2 skall de tillverkare/export(cid:148)- rer som f(cid:148)rtecknas i bilaga I omfattas av f(cid:148)ljande anti- dumpningstullsatser: Land Tullsats Taric- till(cid:132)ggsnummer Land: Pakistan Tullsats Taric- till(cid:132)ggsnummer Diamond Fabrics Ltd 15,6 % 8923 Egypten Indien 20,6 % 8908 13,2 % 8909 Nishat Mills Ltd 32,5 % 8928 Kohinoor Raiwind Mills Ltd 11,7 % 8925 Kohinoor Weaving Mills Ltd 11,7 % 8926 Indonesien 13,5 % 8910 Pakistan Turkiet 19,2 % 8911 Teksmobili 0 % 8103 Land: Turkiet Tullsats Taric- till(cid:132)ggsnummer 10 % 8912 Birlik Mensucat 9,7 % 8104 Utan hinder av punkt 2 skall nedanst(cid:134)ende f(cid:148)retag 4. omfattas av f(cid:148)ljande antidumpningstullsatser: Tureks 10,4 % 8105 Land: Indien Tullsats Taric- till(cid:132)ggsnummer 5. Om inte annat anges skall g(cid:132)llande best(cid:132)mmelser om tullar till(cid:132)mpas. Century Textiles & Industries Li- mited 15 % 8913 Coats Viyella India Limited 10 % 8914 Vardhman Spinning & General Mills Limited 4,9 % 8915 Mafatlal Group (Mafatlal Industri- es Limited and Mafatlal Fine Spinning & Manufacturing com- pany Ltd) 5,9 % 8916 Land: Indonesien Tullsats Taric- till(cid:132)ggsnummer Group Argo Pantes (PT Argo Pan- tes and PT Daya Manunggal) 31,7 % 8919 Apac Inti Corpora 19 % 8918 Eratex Djaja 29,7 % 8922 6. (cid:153)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning i gemenskapen f(cid:148)r de produkter som avses i punkt 1 f(cid:134)r endast ske om en s(cid:132)ker- het som motsvarar niv(cid:134)n p(cid:134) den prelimin(cid:132)ra tullen l(cid:132)m- nas. Artikel 2 1. Produkter som omfattas av de ex-KN-nummer som n(cid:132)mns i artikel 1. 1 och som v(cid:132)vts p(cid:134) v(cid:132)vstolar som drivs enbart f(cid:148)r hand eller med foten skall vara befriade fr(cid:134)n den tull som inf(cid:148)rs enligt artikel 1 (Taric-till(cid:132)ggsnummer 5208 12 13 10, 5208 12 11 10, 5208 11 90 10, 5208 12 91 10, 5208 12 19 10, 5208 12 15 10, 5208 12 99 10, 5208 12 95 10, 5208 12 93 10, 5209 11 00 10, 5208 19 00 10, 5208 13 00 10, 5209 12 00 10, 5209 19 00 10). 2. Den befrielse som avses i punkt 1 skall beviljas en- dast f(cid:148)r produkter som vid (cid:148)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning i gemenskapen (cid:134)tf(cid:148)ljs av antingen a) ett intyg fr(cid:134)n de beh(cid:148)riga myndigheterna i ursprungs- landet, som (cid:148)verensst(cid:132)mmer med den f(cid:148)rlaga som finns i bilaga II, eller b) ett intyg som utf(cid:132)rdats i enlighet med artikel 3 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3030/93 (1). 3. Intyg som utf(cid:132)rdats i enlighet med punkt 2 a i skall vara giltiga om ursprungsl(cid:132)nderna har meddelat kommis- sionen namn p(cid:134) och adresser till de statliga myndigheter (1) EGT L 275, 8. 11. 1993, s. 1. L 111/58 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 p(cid:134) deras territorium som har befogenhet att utf(cid:132)rda dessa intyg samt har f(cid:148)rsett kommissionen med prov p(cid:134) de st(cid:132)mplar som dessa myndigheter anv(cid:132)nder och namn p(cid:134) och adresser till de beh(cid:148)riga statliga myndigheter som an- svarar f(cid:148)r kontrollen av intygen. St(cid:132)mplarna skall vara gil- tiga fr(cid:134)n och med den dag d(cid:134) kommissionen mottar pro- ven. 4. Intyg som utf(cid:132)rdats i enlighet med punkt 2 skall en- dast vara giltiga om alternativen a och c i f(cid:132)lt 11 har stru- kits och om de intygar att de ber(cid:148)rda produkterna mot- svarar beskrivningen i alternativ b. Till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifterna f(cid:148)r gemenskapens tullko- 5. dex, s(cid:132)rskilt best(cid:132)mmelserna om administrativt samarbete i artiklarna 93, 93a och 94 i kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 2454/93 (1), i dess genom f(cid:148)rordning (EG) nr 12/ 97 (2) (cid:132)ndrade lydelse, skall g(cid:132)lla i till(cid:132)mpliga delar. Artikel 3 Enligt artikel 20. 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 f(cid:134)r ber(cid:148)rda parter inom 15 dagar efter det att denna f(cid:148)rordning har tr(cid:132)tt i kraft l(cid:132)mna synpunkter skriftligen och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda av kommissionen. Enligt artikel 21. 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 f(cid:134)r ber(cid:148)rda parter yttra sig om till(cid:132)mpningen av denna f(cid:148)rordning inom en m(cid:134)nad efter det att den har tr(cid:132)tt i kraft. Artikel 4 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning skall till(cid:132)mpas under en period av sex m(cid:134)nader. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 7 april 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Leon BRITTAN Vice ordf(cid:148)rande (1) EGT L 253, 11. 10. 1993, s. 1. (2) EGT L 9, 13. 1. 1997, s. 1. 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/59 BILAGA I F(cid:153)RTECKNING (cid:153)VER SAMARBETSVILLIGA F(cid:153)RETAG Folkrepubliken Kina Samtliga export(cid:148)rer Egypten Samtliga export(cid:148)rer Indonesien — PT Sandratex, — Group Batik Keris (PT Batik Keris, PT Danliris, PT Catur Jantra), — Group GKBI Primatexco), (Gabungan Koperasi Batik Indonesia, PT — PT Bina Nusantara Prima, — PT Batam Textile, — PT Maha Mujur Textile, — PT Five Star, — PT Bintang Agung. Pakistan — Abdur rahman corporation, — Abdyul rehman cor. kyc, — Acme Mills Karachi, — Ajaz Enterprise, Karachi, — Al Rehmat traders, — Al-Karam, Karachi, — Ali ind Ltd, — Arshad cor. kyc, Faisalabad, — Arzoo international, — Arzoo textile mills, — Baak ind. , — Bahrara fabrics fsd, — Be be jan pakistan, Faisalabad, — Bismillah tex. , — Chawala enterprises, — Chenab fabrics & pro, — Cotton arts Ltd, — Decent industries, — Decent textiles, Faisalabad, — Dowood textiles Ltd, — Ehsan Fabrics Ltd, Lahore, — Elahi enterprises Limited, Lahore, — Elahi Spinning & weaving mills, Lahore, — Em jay exports Ltd, — En em industries Ltd, — Fazal abdullah export, — Five star textile ind. , — Gohar enterprises, — Gohar international, — Gulistan Weaving Mills Ltd, — Gulsham weaving mills Ltd, Lahore, — ICC textiles Limited, Lahore, — Ihsan yousaf textiles, — Imran textile, — Ishaq textile mills, Faisalabad, — JK brothers Ltd, — JK Exports, Faisalabad, — JK Sons Ltd, Faisalabad, — JMS trading co kyc, — Kohinoor calico mill kyc, — Kohinoor Fabrics Limited, — Latif hansel kyc, — Mahboob amin, — Mahmood textile mills Limited, Multan, — Majeeda textile Ltd, — Master textile mills Limited, Lahore, — Megatex Limited, — Mian Textile, Lahore, — MK sons Ltd, — Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi, — MSC Textiles, Faisalabad, — Mughanum Ltd, — Mutual trading corporation, Karachi, — Mutual trading group, — Nakshbandi industries Limited, Karachi, — Nash garments, Karachi, — Nash textiles, Karachi, — Naveed Agencies, Karachi, — Naveed tex; ind, — Nishitex enterprises, — Paradise textile, — Parsons Limited Industries Ltd, — Prime Weaving Factory, Karachi, — Qayyum rashid textiles, — Regency textiles Ltd, Lahore, — Roomi enterprise Limited, Karachi, — Saba textiles Limited, Karachi, — Samin textiles Limited, Lahore, — Samira Fabrics, Karachi, — Saquib fabrics, — Saya weaving mills Ltd, Karachi, — Sayeeda syndicates kyc, — Service fabrics Limited, — Shahzad siddique Faisalabad, — Shams textile cor. , — Shams textile mills Ltd, Karachi, — Sharif tex. ind, — Sna tex. , — Suraj Cotton Mills Ltd, Lahore, — Syncotex agencies kyc, — Taha Garments Limited, Karachi, — Tanveer weavings Ltd, Lahore, — Tariq enterprises, — Tex-arts, L 111/60 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 — Texto print mills (pvt), — The Crescent textile mills Ltd, Faisalabad, — Tradex, — Worldover enterprises Ltd, Karachi, — Xebec tex, — ZA international, — Zahidjee brothers, — Zahidjee fabrics, — Zam Zam weaving & proc. Turkiet — Isko Tekstil Sanayi ve Ticaret A S, — GAP — G(cid:129)neydogu Tekstil Sanayi ve Ticaret A S, — Kipas — Kahramanmaras Iplik Pamuk Ticaret ve Sanayi A S, — Tac Sanayive, — Isko. Indien — A S Marimuthu, Rajapalayam, — Anglo French Textiles, Pondicherry, — Anudeep Enterprises Pvt. Ltd, Mumbai, — Art Leather Limited, Mumbai, — Arumuga Textile Exporters, Chatrapatti, — Arun Textiles, Rajapalayam, — Aryan Finefab Ltd M/S, Mumbai, — Atlas Export Enterprises, Karur, — Auroville Exports Trust M/S, Auroville, — Ayyappan Textiles Limited, Madurai, — B K S Mills, Coimbatore, — B N Sardar & Sons, Calcutta, — Bharat Vijay Mills, Kalol, — Bhiwani Denim & Apparels Limited M/S, Haryana, — Blue Bull Textiles, Tirupur, — Bojaraj Textile Mills Ltd, Madurai, — Bonanza Overseas Pvt. Ltd, — Chhaganlal Kasturchand & Co. Ltd, Mumbai, — Chiranjilal Choudhary & Sons, Delhi, — Classic Connections, Bombay, — CLC Corporation, Delhi, — D V Textiles M/S, Mumbai, — Dhanalaksmi Weaving Works, Cannanore, — Durga Textiles, Tirupur, — Emperor Trading Company, Tirupur, — Emti Exports Ltd, Mumbai, — Esskay International M/S, Bombay, — Forbes Gokak Ltd, Mumbai, — GR Mani Textiles, Chatrapatti, — GD JD Exports, Chennai, — Ginni International Ltd, New Delhi, — Gokul Fabrics, Madras, — Govindji Trikamdas & Co. M/S, Mumbai, — Govindji Trikamdas Exports Ltd, Mumbai, — Group Ashima Texcellence (Ashima Fabrics, Ashima Denims, Ashima Syntex Limited), Ahmedabad, — Guru Nanak Exports, Gurgaon, — IA Intercontinental, Madras, — Ideal Expo Fabrics Limited, Salem, — Inter Globe Services, Mumbai, — JCT Limited, Mumbai, — Jindal (India), Ahmedabad, — Jindal Worldwide Ltd, Ambawadi, — Jyoti Overseas Limited, Indori, — Kanakalakshmi Mills (P) Ltd, Coimbatore, — Kanoria Chemicals & Industries Limited, Ahmedabad, — Keshavlal Talakchand M/S, Bombay, — Kitex Exports Limited, Cochin, — Lakshmi Apparels and Wovens Limited, Coimbatore, — Lotus Mills M/S, Tirupur, — Loyal Textile Mills Limited, Tamil Nadu, — M S Mathivanan M/S, Komarapalayam, — M U A Arumugaperumal & Sons, Chatrapatti, — Mahavashtra state textile corporation Ltd, Mumbai, — Morarjee Goculdas Spg. & Wvg. Co. Ltd, Bombay, — N W Exports Limited, Mumbai, — Naatchiar Textile Exporters, Chatrapatti, — Nahar Fabrics Limited, Ludhiana, — National Textile Corporation Limited, New Delhi, — Navnitlal & Co. , Mumbai, — Niyati Overseas, Coimbatore, — Nowrosjee Wadia & Sons Ltd, Mumbai, — P A P Exports, Karur, — Pankaj Trading Co. M/S, Bombay, — Parag Trading Corporation, Mumbai, — Pasupati Fabrics Limited, New Delhi, — Patodia Syntex Ltd, Bombay, — Piramal Sons Ltd, Mumbai, — Piramal Spg. & Wvg. Mills Limited, Mumbai, — Pothys Cotton Products Pvt. Ltd, Srivilliputtur, — Pradeep Investments Pvt. Ltd, Mumbai, — Prakash Cotton Mills Ltd, Mumbai, — Prathishta Weaving & Knitting Company Limited, Coimbatore, — Preemier Textile, Tirupur, — Preeti Impex, Salem, — Premier Enterprises, Chatrapatti, — Premier Mills Limited, Coimbatore, — Premier Textile Exporters M/S, Chatrapatti, — Pushpsons Industries Ltd, New Delhi, — Ram Textiles M/s, Karur, — Rama Qualitex Limited, Bangalore, — Rite Exports, New Delhi, — S D Enterprises, Mumbai, — Sabare International, Karur, — Sajjan Textiles Mills Limited M/S, Mumbai, — Sajjan Udyog Export Limited M/S, Mumbai, — Sambandam Exports, Tirupur, — Sap Chemical Industries Pvt. Ltd, Mumbai, — Sathya Textiles, Tirupur, — Senthill textiles, Tirupur, — Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd, Baroda, — Shanudeep Private Limited, Mumbai, — Sheth Exports M/S, Bombay, — Sheth Investments & Trading Co. Ltd M/S, Bombay, — Shri Vishnu Fabrics, Tamil Nadu, — Sigma Exports, Mumbai, — Sitalakshmi Mills Limited, Madurai, — Sivakkumar Mills, Palladam, — Sivam Fabrics, Tirupur, 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/61 — Sky International, Tirupur, — SMT Exports, Tirupur, — Sohanlal Balkrishna Export M/S, Bombay, — Sree Rangsan Textiles, Komarapalayam, — Sri Balaji Fabric, Tirupur, — Sri Dhavamani Textiles, Erode, — Sri Rajasekar Textiles, Chatrapatti, — Sri Rani Lakshmi Gng. Spg. & Wvg. Mills Ltd, Madurai, — Sri Saravanaa Exports Company, Rajapalayam, — Sri Sarita Synthetics Ltd, Hyderabad, — Sri Vasavi Impex (P) Ltd, Hyderabad, — Srinavasa Textiles, Chatrapatti, — Standard Industries Limited, Mumbai, — Sudha Mills M/S, Mumbai, — Sun Enterprises M/S, Mumbai, — Supreme Bandages, Chatrapatti, — Suresh & Company, Bombay, — Suruthi Fabricss, Madurai, — Surya Cotton Fabrics, Tirupur, — Tamarai Mills Ltd, Coimbatore, — The Arvind Mills Limited, Ahmedabad, — The Bombay Dyeing & Mfg. Co. Ltd, Mumbai, — The Hindoostan Spg. & Wvg. Mills Ltd, Mumbai, — The Lakshmi Mills Company Limited, Coimbatore, — The Ruby Mills Ltd, Mumbai, — The Western India Cottons Ltd, Pappinisseri, — Trend Setters, Mumbai, — Trident Textile Mills Ltd, Chennai, — V & K Associates, Bombay, — Vadivel Sizing & Weaving Mills Pvt. Ltd, Tirupur, — Varadhalakshmi Mills Limited, Madurai, — Velraj Exporters Private Ltd, Coimbatore, — Vijayeswari Textiles Limited, Coimbatore, — Vrindavan Overseas, Hathras, — VTC Industries Limited, Mumbai, — Wisdom Fabrics, Palladam, — World-Tex Limited, Noida, — Yarn Syndicat Limited, Calcutta. ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — PAQAQTGLA II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II 1 Exporter (name, full address, country) Exportateur (nom, adresse compl(cid:138)te, pays) ORIGINAL 2 No 3 Consignee (name, full address, country) Destinataire (nom, adresse compl(cid:138)te, pays) CERTIFICATE in regard to HANDLOOMS, TEXTILE HANDICRAFTS and TRADITIONAL TEXTILE PRODUCTS, OF THE COTTAGE INDUSTRY, issued in conformity with and under the conditions regulating trade in textile products with the European Community CERTIFICAT relatif aux TISSUS TISSÉS SUR MÉTIERS À MAIN, aux PRODUITS TEXTILES FAITS À LA MAIN et aux PRODUITS TEXTILES RELEVANT DU FOLKLORE TRADITIONNEL, DE FABRICATION ARTI- SANALE, délivré en conformité avec et sous les conditions régissant les échanges de produits textiles avec la Communauté européenne 4 Country of origin Pays d’origine 5 Country of destination Pays de destination 6 Place and date of shipment — Means of transport Lieu et date d’embarquement — Moyen de transport 7 Supplementary details Donn(cid:130)es suppl(cid:130)mentaires 8 Marks and numbers — Number and kind of packages — DESCRIPTION OF GOODS Marques et num(cid:130)ros — Nombre et nature des colis — D(cid:144)SIGNATION DES MARCHANDISES 9 Quantity Quantit(cid:130) 10 FOB Value (1) Valeur fob (1) 11 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY — VISA DE L’AUTORIT(cid:144) COMP(cid:144)TENTE I, the undersigned, certify that the consignment described above includes only the following textile products of the cottage industry of the country shown in box No 4: a) fabrics woven on looms operated solely by hand or foot (handlooms) (2) b) garments or other textile articles obtained manually from the fabrics described under a) and sewn solely by hand without the aid of any machine (handicrafts) (2) c) traditional folklore handicraft textile products made by hand, as defined in the list agreed between the European Community and the country shown in box No 4. Je soussign(cid:130) certifie que l’envoi d(cid:130)crit ci-dessus contient exclusivement les produits textiles suivants relevant de la fabrication artisanale du pays figurant dans la case 4: a) tissus tiss(cid:130)s sur des m(cid:130)tiers actionn(cid:130)s (cid:133) la main ou au pied (handlooms) (2) b) v(cid:136)tements ou autres articles textiles obtenus manuellement (cid:133) partir de tissus d(cid:130)crits sous a) et cousus uniquement (cid:133) la main sans l’aide d’une machine (handicrafts) (2) c) produits textiles relevant du folklore traditionnel fabriqu(cid:130)s (cid:133) la main, comme d(cid:130)finis dans la liste convenue entre la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne et le pays indiqu(cid:130) dans la case 4. 12 Competent authority (name, full address, country) Autorit(cid:130) comp(cid:130)tente (nom, adresse compl(cid:138)te, pays) At — (cid:211). , on — le. (Signature) (Stamp — Cachet). e t n e v e d t a r t n o c u d e i a n n o m a l s n a D —. t c a r t n o c l e a s e h t f o y c n e r r u c e h t n I. ) s ( e l i t u n i ) s ( n o i t n e m ) s e l ( a l r e f f i B —. e t a i r p o r p p a s a e t e l e D ) 1 ( ) 2 (