title: Kommissionens rapport till den budgetansvariga myndigheten om situationen den 31 december 1997 vad gäller garantier som berör den allmänna budgeten

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
Community loan
European Investment Bank
budgetary power
general budget (EU)

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 27. 04. 1998 KOM( 1098) 252 slullig KOMMISSIONENS RAPPORT TILL DEN BUDGETANSVARIGA MYNDIGHETEN OM SITUATIONEN DEN 31 DECEMBER 1997 VAD GÄLLER GARANTIER SOM BERÖR DEN ALLMÄNNA BUDGETEN 2- I denna rapport redogörs för situationen vid datum för rapporten vad gäller garantier som berör den allmänna budgeten. Rapporten har sin bakgrund i kommissionens förklaring i samband med omröstningen om tilläggs- och ändringsbudget nr 1/91, där man redogjorde för sin avsikt att "halvårsvis lägga fram en rapport om situationen vad gäller garantier som berör budgeten och därmed förbundna risker". Den läggs fram i enlighet med bestämmelserna i artikel 134 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Kommissionen har tidigare lagt fram tretton sådana rapporter till den budgetansvariga myndigheten. Denna rapport består av två delar och en bilaga: 1) Redogörelser för operationer som inletts sedan den förra rapporten och för utvecklingen vad gäller risker och utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten. 2) En bedömning av potentiella risker mot bakgrund av en värdering av det allmänna ekonomiska läget i de tredje länder som varit föremål för de mest betydande lånetransaktionerna. INNEHÅLLSFÖRTECKNING DEL 1 : OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 1997, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN I. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR I. A I. B TRANSAKTIONER MED MAKROEKONOMISKA MÅL TRANSAKTIONER MED MIKROEKONOMISKA MÅL 5 5 5 5 II. OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 1997. 5 II. A II. B II. C GEORGIEN, ARMÉNIEN, TADZJIKISTAN 5 6 UKRAINA LÅN FRÅN EUROPEISKA INVHSTHRINGSBANKEN TILL FÖRMÅN FÖR INVESTERINGSPROJEKT I FÖRE 6 DETTA JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN III. RISKSITUATIONEN III. A UTESTÅENDE BELOPP VII) DATUM FÖR RAPPORTEN III. B MAXIMAL RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD ÅR FÖR ÅR: BELOPP SOM HAR UTBETALATS FRAM TILL DATUM FÖR RAPPORTEN III. C MAXIMAL TEORETISK RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD ÅR FÖR ÅR IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 6 7 8 9 13 IV. A ANVÄNDNING AV DE LIKVIDA MEDLEN INTERVENTION FRÅN GARANTIFONDEN IV. B IV. C FÖRSENADE ÅTERBETALNINGAR IV. D SITUATION DEN 31 DECEMBER 1997 VAD GÄLLER ÄNNU EJ GENOMFÖRDA ÅTERBETALNINGAR 14 13 13 13 V. ANALYS AV EUROPEISKA UNIONENS KAPACITET VAD GÄLLER UTLÅNING TILL TREDJE LAND VI. GARANTIFONDENS RELATIVA SOLIDITET DEL 2: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER - EKONOMISKT OCH FINANSIELLT LÄGE I DE TREDJE LÄNDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR DE MEST BETYDANDE LÅNETRANSAKTIONERNA I. INLEDNING n. CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDER m. DE NYA OBEROENDE STATERNA IV. MEDELHAVSLÄNDERNA 14 15 17 17 17 23 26 BILAGA I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET : FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR FÖRKLARINGAR TILL TABELL 1-3 I. A I. A. I Högsta möjliga belopp i beviljade lån (tabell l) l. A. 2 Utestående in- och utlånade belopp (tabell l) I. A. 3 Riskbelopp på årsbasis (tabell 2 och 3) TABELLER ÖVER LÅNETRANSAKTIONER SOM GARANTERAS GENOM BUDGETEN I. B FÖRVÄNTADE UTANORDNANDEN OCH UTBETALNINGAR AV EIB-LÅN I. C FÖRFARANDE VID UTBETALNING AV GARANTIER I. D In- och utlåningstransaktioner I. D. I I. D. 2 Garantier avseende tredje land 28 29 29 29 29 30 31 36 37 37 37 II. METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDSSYSTEMET (TABELL 4) 38 ILA II. B II. C II. D II. E II. F RESERV FÖR GARANTIER AVSEENDE LÅN TILL TREDJE LAND BERÄKNINGSUNDERLAG FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN UNDERLAG FÖR INBETALNING TILL FONDEN VID PARTIELLA GARANTIER INBETALNING TILL GARANTIFONDEN RESTERANDE UTRYMME I RESERVEN FÖR GARANTIER ÅTERSTÅENDE UTLÅNINGSKAPACITET , III. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 38 38 39 39 40 40 41 D E L I: OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 1997, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN I. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR låne- och De risker som garantitransaktioner av två slag: transaktioner med makroekonomiska mål och transaktioner med mikroekonomiska mål. täcks av garantier ur gemenskapens budget avser I. A Transaktioner med makroekonomiska mål Detta rör sig framför allt om betalningsbalanslån till medlemsstater eller till tredje land. Lånen beviljas utifrån väl definierade ekonomiska villkor och åtaganden. Till kategorin hör även det lån på 1. 250 miljoner ecu som syftar till att finansiera import av jordbruksprodukter och livsmedel till länder i före detta Sovjetunionen, eftersom riskerna härvidlag till stor del beror på den makroekonomiska och politiska utvecklingen i mottagarländerna. I. B Transaktioner med mikroekonomiska mål Här rör det sig om lån för finansiering av projekt, där återbctalningstiden vanligen är lång och återbetalning sker med hjälp av de medel som projektet i fråga är avsett att generera. I allmänhet är det finansiella och andra företag samt tredje länder som beviljas dessa lån, och lånen omfattas, förutom av gemenskapsgarantin, av sedvanliga bankgarantier. Det avser Euratomlån till medlemsstater och lån till medlemsstater inom ramen för de nya gemenskapsinstrumenten, samt Euratomlån och EIB-lån till länder utanför gemenskapen (Medelhavsområdet, Central- och Östeuropa och vissa andra icke-medlemsländer - utvecklingsländer i Asien och Latinamerika samt Sydafrika). II. OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 1997 De mest betydelsefulla operationer som har inletts under det andra halvåret 1997 är följande: I I. A Georgien, Arménien, Tadzjikistan Georgien, Arménien och Tadzjikistan har drabbats hårt av den ekonomiska kollapsen till följd av planekonomins sammanbrott och Sovjetunionens upplösning. Med beaktande av den mycket svåra situation Georgien, Arménien och Tadzjikistan befinner sig i, anser kommissionen att ett extraordinärt stöd krävs för att man skall -6 kunna upprätthålla de program för stabilisering och strukturella reformer som fastställts i samarbete med Internationella valutafonden. På grund av detta lade kommissionen den 3 februari 1997 fram ett förslag till rådets beslut om exceptionellt finansiellt stöd till Georgien, Arménien och eventuellt Tadzjikistan, i form av ett lånebelopp på 170 miljoner ecu under maximalt 15 år och ett gåvobclopp på 50 miljoner ecu. Den 17 november 1997 antog rådet ett beslut om exceptionellt finansiellt stöd till Arménien och Georgien i form av ett lånebelopp på 170 miljoner ecu och ett gåvobelopp på 95 miljoner ecu. II. B Ukraina Inom ramen för ett heltäckande stödprogram till Ukraina lade kommissionen den 12 november 1997 fram ett förslag till rådets beslut om kompletterande makrofinansiellt bistånd till Ukraina på 150 miljoner ecu i form av lån under maximalt 10 år. Rådet hade vid datum för rapporten ännu inte tagit något formellt beslut. II. C från Lån förmån investeringsprojekt i före detta jugoslaviska republiken Makedonien investeringsbanken Europeiska till för Den 13 januari 1998 lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut om en gemenskapsgaranti som skall täcka 70 % av lånen till investeringsprojekt i före detta jugoslaviska republiken Makedonien. Denna garanti har ett generellt tak på 150 miljoner ecu för perioden från och med 1998 till och med den 31 december 2000. Rådet hade vid datum för rapporten ännu inte tagit något formellt beslut. III. RISKSITUATIONEN Bedömningen av de risker som påverkar gemenskapemas budget kan genomföras med två olika metoder, nämligen - den metod som ofta används av banker och som utgår från det totala utestående lånebeloppet en bestämd dag för transaktionerna i fråga, och - den i budgetarbete vanligare metoden, enligt vilken den högsta totala summa som gemenskapen kan behöva betala ut under budgetåret beräknas. Denna andra metod har i sin tur tillämpats på två olika sätt, nämligen : - genom att man endast tagit hänsyn till verkliga utbetalningar fram till datum för rapporten, vilket ger det minsta riskbeloppet för gemenskapen om inga tidiga återbetalningar sker (se tabell 2 nedan), och - genom att man även blickat framåt och tagit hänsyn till alla transaktioner som rådet beslutat om eller som föreslagits av kommissionen, så att effekten på framtida budgetar kan beräknas. Detta ger, i det fall då alla kommissionens förslag i fråga godtas, det största riskbeloppet för gemenskapen (se tabell 3 nedan). Den senare metoden ger en uppfattning om omfattningen av de risker som är förknippade med förslagen. Den kräver emellertid att ett antal antaganden görs vad gäller utbetalningsdatum, villkor för återbetalning, räntesatser1 och växelkurser2. Närmare uppgifter om detta återfinns i bilagan. Resultaten framgår av tabell 1-3, där beräkningar av risker i samband med lån till länder inom respektive utanför gemenskapen återges. De totala angivelserna innefattar risker av skilda slag. I fallet makroekonomiskt stöd gäller det lån till en enda stat, medan det t. ex. inom ramen för Europeiska investeringsbankens verksamhet och de nya gemenskapsinstrumenten (NGI) rör sig om projektlån. I den analys som följer görs skillnad mellan total risk, risker som hänför sig till medlemsstater och risker som gäller icke-medlemsstater. III. A Utestående belopp vid datum för rapporten Läget beskrivs i tabell 1. Den totala risken belöpte sig till 12. 171 miljoner ecu vid datum för rapporten, jämfört med 11. 941 miljoner ecu föregående halvår, alltså en ökning på 2 %3. 1 Antagandet görs med en genomsnittlig räntesats på 10 % för EIB-lånen. För in- och utlåningstransaktioner är den genomsnittliga räntesatsen 4,4 %. 2 När det gäller lån i andra valutor än ecu tillämpas växelkurserna den 31 december 1997. 3 Delar av skillnaden i förhållande till den föregående sexmånadersperioden beror på förändringar i växelkurser vid lån i andra valutor än ecu. 8- De transaktioner som påverkat det utestående beloppet sedan den föregående rapporten återfinns i nedanstående tabell. Utestaende belopp den 30 juni 1997 Aterbetalningar av Ian Euratom Nya gemenskapsinstrument (NGI) Ekonomiskt bistand F. d. Sovjetunionen EIB Forandring av vaxelkurser for andra valutor I forhallande till ecu Utbetalningar av Ian Ekonomiskt bistand EIB Utestaende belopp den 31 december 1997 i miljoner ecu 11. 941,00 -1,30 -110,70 - 825,00 -115,33 -150,00 + 6,33 +195,00 +1. 231,00 12. 171,00 Det utestående beloppet (exklusive räntor) till förmån för medlemsstater var vid datum för rapporten 4. 497 miljoner ecu, vilket är 3,2 % lägre än motsvarande belopp den 30 juni 1997. Denna minskning beror främst på återbetalningen av Euratom- och NGl-lån på 112 miljoner ecu. För övriga medlemsstater ligger det utestående lånebeloppet kvar på samma nivå som tidigare. Vad gäller de risker som hänför sig till tredje land kan en ökning av det utestående beloppet konstateras: 7. 674 miljoner ecu, vilket är en ökning med 5,2 % jämfört med beloppet föregående halvår. III. B Maximal risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad år för år: belopp som har utbetalats fram till datum för rapporten Läget beskrivs i tabell 2. Den totala risken, redovisad år för år, uppgår till 3. 289 miljoner ecu år 1998 och kommer att öka till 3. 682 miljoner ecu år 2000. En speciell situation kommer dock att råda under 1999 eftersom inga betalningsbalanslån till medlemsstaterna skall amorteras det året, och eftersom amorteringarna på lånen till Ungern, Tjeckien och Slovakien samt lånet på 290 miljoner ecu till Bulgarien slutförts under 1998. - Beloppet för de transaktioner som avser medlemsstater uppgår år 1998 till 1967 miljoner ecu. Detta belopp kommer att variera beroende på när amorteringsdatum infaller för betalningsbalanslånen till Grekland och Italien. Risken kommer år 2000 att uppgå till 2. 734 miljoner ecu med sista återbetalningen av lånet till Italien. - Risken i samband med transaktioner gentemot tredje land uppgår till 1. 323 miljoner ecu år 1998, med hänsyn till att följande amorteringar då kommer att förfalla: - Ungern: 100 miljoner ecu. Tjeckien: 123 miljoner ecu. - Slovakien: 62 miljoner ecu. - Bulgarien: 150 miljoner ecu. - Rumänien: 185 miljoner ecu. - EIB-lån: 288 miljoner ecu. Från och med 1999 kommer man att erfara en minskning av de belopp som förfaller till amortering. Risken i fråga om tredje land kommer under perioden 1999-2005 att uppgå till i genomsnitt 880 miljoner ecu. III. C Maximal teoretisk risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad år för år Läget beskrivs i tabell 3. Denna risk uppgår år 1998 till 3. 400 miljoner ecu och kommer att öka till 4. 266 miljoner ecu år 2000, för att sedan stabiliseras vid i genomsnitt 2. 550 miljoner ecu under perioden 2001-2005 (år 1999 kommer risken att uppgå till 1. 544 miljoner ecu). - Vad gäller transaktioner gentemot medlemsstaterna blir den maximala teoretiska riskens utveckling fram till och med år 2000 ungefär densamma som den som framgår av tabell 2. Det året uppgår risken till 2. 734 miljoner ecu. - Risken vid transaktioner gentemot tredje land kommer att minska från 1. 433 miljoner ecu år 1998 till 1. 263 miljoner ecu år 1999. Man konstaterar en ökad risk från och med år 2000 till och med år 2005 på i genomsnitt 20 % per år. -10- IABELU UTESTÅENDE GARANTERADE BELOPP • GODKÄNDA TRANSAKTIONER (I mlljonei ecu) 1 Id flH III Ironsaktlonoi HOgtla godklnda belopp IJInnlAfinilp lönebelopp den 30. 6. 97 UtnilnondU lånebelopp den 31. 12. 97 Alertlod nil] batata ill den 31. 12. 97 MEDLEMSSTATERNA Betalningsbalanslan 1. Grekland 2. Italien B. Ovriga 3. Euratom 4. Nya gemenskapsinstrument (NGI) och NGI-jordbavn. stod 5. EIB Medelhavsomradet Spanlen, Grekland, Portugal 14000 4000 6830 1500 500 3455 120 327 246 500 3448 118 219 212 MEDLEMSSTATER TOTALT 26330 4648 4497 TREDJE LAND A. Ekonomlskt slod 1. Ungern 2. Tjecklen 3. Slovaklen 4. Bulgarian 5. Rumflnlon 6. Algertet 7. Israel (*) 8. F. d. jugoslav. rep. Makedonlen 9. Baltlkum 10. Moldova H. Ukraina 12. Vitryssland A3. Georgien, Armenien 14. F. d. Sovjetunionen (**) B. Ovriga 15. EIB Medelhavsomradet 16. EIB Central- och Osteuropa 17. EIB Utvecklingslflnder i Asien och Latinamerika 18. ElBSydafrika 180 250 125 650 580 600 160 40 220 60 285 55 170 1250 8672 8220 1925 675 180 250 125 400 510 500 160 0 135 60 185 30 0 331 2541 1531 301 56 100 123 62 260 580 250 0 25 130 60 285 30 0 216 3150 1919 385 100 0 0 0 0 0 0 0 0 0 250 0 100 0 15 85 0 0 25 170 0 2513 4052 653 199 TREDJE LAND TOTALT 24117 7294 7674 8062 TOTALT 50447 11941 12171 8062 C) Län som återbetalats till (ullo 31. 12. 97 (") Det utestående beloppet pä 216 miljoner ecu motsvarar de utestående belopp som ej betalats In 31 12 97. BILAGA TILL TABELL 1 EIB:S TRANSAKTIONER - SITUATIONEN DEN 31. 12. 1997 Transaktioner TakfOr godkända lån Tillgangliga anslag minus Ursprungligt utbetalat belopp Utestaende den 31. 12. 97 annulleringar Medelhavsomradet medlemsstatema Tredje land gamla mandat: Medelhavsprotokoll Central- och Osteuropa I Central- och Osteuropa II Asien och Latinamerika I Asien och Latinamerika II Sydafrika Tredje land nya mandat('): Medelhavsomradet Central- och Osteuropa Asien och Latinamerika Sydafrika Totalt 1500 6362 1700 3000 750 275 300 2310 3520 900 375 20992 1465 5736 1628 3000 657 153 300 934 1466 215 0 15553 1590 212 4251 1255 762 324 78 100 114 30 0 0 8503 3036 1128 761 307 78 100 114 30 0 0 5765 (*) Rådets boslut av don 14 4 07 M. 1fk Dol faklurn all dol iirBpriin(jll(ja utbatalado buloppol Ibland nvantlkjor beloppot lor do lån «om godkänts bornr pä variationer I ecuns vAxolkurs mollan dagon lör undortocknando av kontraktet och datum lor rapporten IABELL2 MAXIMAL RISK AR FÖR AR I GEMENSKAPENS BUOGET (Uppiikultnlmiar I miljoner ecu med utgångspunkt (riWi tramuktlonef soin skett (ram Ml den 31 12 97) tUlIB 1000 2000 2001 2002 2003 2004 2005 TOTAL MEDLEMSSTATER LANEBELOPP A Betalnlngsbalanslan 1. Grekland 2. Italien B. Strukturella Ian 3. Euratom 4. NGI. NGI jordbavn. sttd 5. EIB; Medelh. , gamla protok. Spa. , Gre. , Por. 500 981 91 50 45 2467 12 40 38 15 40 40 Lanebetopp totatt 1667 96 2557 RANTOR A. Betalnlngsbalanslan 1. Grekland 2 Italien B. Strukturella Ian 3. Euratom 4. NGI. NGIJordbavnslod S. EIB; Medelhavsomradet, gamla pre tok Spanlen, Grekland, Portugal 48 209 10 16 18 155 155 3 13 14 1 10 11 71 21 92 7 7 Rantor totalt 300 184 177 15 500 3448 118 219 211 4496 48 519 13 51 62 693 8 8 1 1 23 23 22 22 2 6 7 2 3 5 17 15 32 2 2 4 MEDLEMSSTATER TOTALT 1ÖH7 280 2734 107 30 27 38 8 5189 TREDJE LAND LANEBELOPP A. Ekonomlskt stod 6. Ungern 7. TJecklen 8. Slovaklen 9. Bukjarien 10. Rumanlen n. Algerlet 12. F. d. jugoslav. rep. Makedonlen 13. De baltlska staterna 14. Moldavlen 15. Ukralna 16 Vltryssland B. Garantler 17. EIB, Medelhavsomradet 18. EIB, Central- och Osteuropa 19. EIB, Latinamerika och Asien 20 EIB, Sydafrika 100 123 62 150 185 190 80 5 5 174 92 22 200 134 27 95 5 215 172 34 70 150 9 17 8 233 183 40 34 55 100 25 12 37 6 243 182 43 19 40 12 57 6 250 175 50 70 12 57 6 236 172 22 7 57 6 226 164 23 100 123 62 260 580 250 0 130 57 225 30 1777 1274 260 53 Lanebetopp totalt 912 556 601 742 721 590 575 483 5180 RANTOR A Ekonomlskt stod 6. Ungern 7. TJecklen 8. Slovaklen 9. Butgarten 10. Rumanlen n. Algerlet 12. F. d. jugoslav. rep. Makedonlen 13. De baltlska staterna 14. Moldavlen 15. Ukralna 16. Vltryssland B. Garantler 17. EIB. Medelhavsomradet 18. EIB, Central- och Osteuropa 19. EIB, Latinamerika och Asien 20. EIB, Sydafrika 2 3 1 8 22 18 1 7 3 13 2 185 115 18 15 5 14 16 1 7 3 13 2 178 109 15 15 5 8 16 1 6 3 13 2 164 101 15 15 5 6 16 1 1 3 13 2 149 90 14 15 2 6 5 1 I 2 12 1 135 79 12 9 2 3 1 2 11 1 119 88 11 7 3 1 1 8 1 104 57 10 7 2 3 1 27 62 67 9 21 18 88 13 1124 866 104 88 1 1 5 1 90 47 9 7 Rantor totalt 410 378 347 315 265 225 192 160 2292 TREDJE LANDER TOTALT 1323 933 948 1056 986 815 767 643 7472 TOTALT (Osteuropa) (ovriga) 3289 1213 3682 1163 1016 842 803 652 12661 892 430 482 451 490 459 405 651 419 566 377 438 388 380 288 356 3741 3731 TABELL 3 MAXIMAL TEORETISK RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD AR FÖR AR (Berflknlng i miljoner ecu baserad på kommissionens ullflrda, beslutade och föreslagna Iransaktioner) 1098 1999 2000 2001 200? 2003 2004 2005 TOTAL MI. DLIMSS1AIER LANEBELOPP A. Betalnlngsbalanslan 1. Grekland 2. Italien B. Strukturella Ian 3. Euratom och NGI 4. EIB Sp. Gre. Port Lanebelopp totalt RANTOR A. Betalningsbalans 1. Grekland 2. Italien B. Strukturella Ian 3. Euratom och NGI 4 EIB Sp. Gre. Port 500 981 141 45 1667 48 209 26 18 2467 52 38 2557 55 40 96 155 155 15 14 11 11 Rantor totalt 300 184 177 71 21 92 7 7 15 23 23 22 22 2 6 7 2 3 5 17 15 32 2 2 4 500 3448 337 211 4496 48 519 65 62 693 8 8 1 1 Ml UU MSSTATF. RNA TOTALT 196/ 280 2734 10/ 30 27 36 8 5189 IMFUJELAND 1ANEBLLOPP A. Ekonomlskt stOd 5. Ungern 6. Tjeckien 7. Slovakien 8. Bulgarien 9. RumSnien 10. Algeriet 11. F. d. jugoslav. rep. Makedonien 12. Baltikum 13. Moldova 14. Ukraina 15. Vltryssland 16. Georgien 17. Armenien 18. Euratom Central- och Osteuropa B. Garantier 19. EIB Medelhavsomradet 20. EIB Central- och Osteuropa 21. EIB Latinamerika och Asien 22. EIB Sydafrika 100 123 62 150 185 190 80 5 5 95 5 174 92 22 200 134 27 215 172 34 70 12 72 11 31 100 17 7 87 11 12 37 6 1 5 14 100 123 62 251 580 350 0 147 57 250 40 0 0 20 436 470 107 23 509 596 110 35 537 631 127 42 2706 2722 554 171 70 150 9 17 6 283 267 53 40 55 100 25 12 37 6 352 360 74 31 Lanebelopp lolalt 913 556 601 895 1052 1092 1420 1604 8133 RANTOR A. Ekonomlskt slOd 5. Ungern 6. Tjeckien 7. Slovakien 8 Bulgarien 9. Rumflnien 10. Algeriet 11. F. d. jugoslav. rep. Makedonien 12. Ballikum 13. Moldova 14. Ukraina 15. Vltryssland 16. Georgien 17. Armenien 18. Euratom Central- och Osteurop B. Garantier 19. EIB Medelhavsomradet 20. EIB Central- och Osteuropa 21. EIB Latinamerika och Asien 22. EIB Sydafrika R3ntor totalt 2 3 1 13 22 21 2 11 3 16 3 5 3 1 205 166 26 16 520 15 14 21 2 11 3 19 3 5 3 5 272 267 43 25 707 15 8 21 2 10 3 19 3 5 3 14 341 385 68 35 15 6 21 2 5 3 19 3 5 3 30 419 513 99 44 12 6 14 2 5 2 18 2 5 3 49 469 587 123 47 12 3 9 2 5 2 17 2 5 3 69 476 593 135 48 12 3 9 2 5 1 14 2 5 3 86 457 569 136 47 11 4 2 5 1 11 2 5 3 98 362 519 128 42 931 1186 1343 1380 1350 1192 2 3 1 105 62 120 16 57 18 133 20 39 21 352 3001 3599 758 306 8613 TREDJE LAND TOTALT 1433 1263 1532 2081 2395 2472 2771 2796 16746 TOTALT 3400 1544 4266 2188 2426 2500 2807 2805 21935 (varav Osteuropa) (varav ovriga tredje lander) 965 468 673 590 816 716 970 1111 1183 1212 1236 1236 1466 1305 1452 1344 8764 7982 -13 IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN IV. A Användning av de likvida medlen Kommissionen har även brukat sina likvida medel i enlighet med artikel 12 i rådets förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om tillämpning av beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet för gemenskapemas egna medel. Genom detta förfarande har man undvikit förseningar av kommissionens utbetalningar i de fall då inbetalningen från låntagaren är försenad. IV. B Intervention från garantifonden Om en förfallodag för en betalning av ett lån som beviljats eller garanteras av gemenskapen överskrids av låntagaren, skall garantifonden täcka underskottet inom tre månader cfler för fal lodagen. Dröjsmålsränta mellan den dag då de likvida medlen görs tillgängliga och datumet för fondens intervention skall belasta garantifonden och återföras till de likvida medlen. Under de sex senaste månaderna har fonden belastats i samband med lån till följande låntagare: Tredje land F. d. Jugoslavien Datum 16. 10. 97 Belopp (lanebelopp + rantor) 6. 134. 806,85 I J IV. C Försenade återbetalningar Under den period som omfattas av denna rapport har följande tredje länder, efter för fal lodagen, återbetalat belopp för vilka garanti fonden tidigare intervenerat. Dessa belopp har således nu betalats tillbaka till fonden i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (BG, Kuratorn) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om inrättande av en garanti fond för åtgärder avseende tredje land. Före detta jugoslaviska republiken Makedonien (FYROM) har återbetalat totalt 19,7 miljoner ecu, vilket motsvarar det totala beloppet av landets försenade återbetalningar. Tredje land Armenien FYROM FYROM Totalt Aterbetalningsdag Belopp (lanebelopp + rantor + drdjsmSlsrantor) 28. 11. 97 3. 11. 97 23. 12. 97 8. 000. 000,00 16. 509. 236,82 3. 195. 400,83 27. 704. 637,65 14- IV. I) Situation den 31 december 1997 vad gäller ännu ej genomförda återbetalningar De belopp som ännu inte hade återbetalats vid periodens slut är följande: Tredje land Tadzjikistan Georgien Armenien F. d. Jugoslavien Totalt Belopp (lanebelopp + rantor + drojsmSlsrantor) 72. 130. 543,72 127. 912. 418,30 48. 510. 587,09 67. 207. 757,63 315. 761. 306,74 | V. ANALYS AV EUROPEISKA UNIONENS KAPACITET VAD GÄLLER UTLÅNING TILL TREDJE LAND Systemet med fonden och reserven för garantier innebär i praktiken en begränsning av unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land, eftersom de anslag som är disponibla för de obligatoriska avsättningarna i samband med varje beslut om lån (eller årlig delutbetalning - tranch - om det gäller garantier för fleråriga lånetransaktioner) begränsas till det belopp som anges för garantireserven i budgetplanen4. Vid varje givet tillfälle motsvarar utlåningskapaciteten det utrymme som står till förfogande under taket för garantireserven. Detta utrymme är lika med reservens totala storlek minus summan av de avsättningar som redan skett eller som är under förberedelse. Tabell 4 innehåller en beräkning av unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land under perioden 1997-1999, med utgångspunkt från garantifondssystemet. En närmare beskrivning av tillvägagångssättet för beräkningen återfinns, jämte hänvisningar till rättsakter, i bilagan till denna rapport. Mot bakgrund av de beslut som antagits av rådet samt förslag till beslut och beslut under förberedelse (se tabell 4) förväntas ett utnyttjande av garantin för reserver på 259 miljoner ecu år 1998. Det disponibla utrymmet i reserven skulle därmed bli 79 miljoner ecu vid 1998 års utgång. Det utestående beloppet för lån och lånegarantier till förmån för tredje länder, omfattande kapitalbelopp och obetald till betalning förfallen ränta, uppgick den 31 december 1997 till 7. 961 miljoner ecu. Enligt förordningens definition uppgår förhållandet mellan fondens tillgångar och de utestående beloppen till 10,83 %, vilket är högre än de 10% som i fondens inrättandeförordning fastställts som målbelopp. Enligt föreskrifterna skall «överskottet Det belopp som har förts in i budgetplanen är 300 miljoner ecu i 1992 års priser. -15 föras upp på en särskild post i inkomstberäkningen i Europeiska gemenskapernas allmänna budget». Vid utgången av räkenskapsåret 1997 uppgick det överskjutande beloppet till 66 miljoner ecu. I garanti fonden skulle i så fall ett belopp på 1 100 miljoner ecu finnas tillgängligt vid utgången av räkenskapsåret 1998, förutsatt: - att 259 miljoner ecu överförs från reserven år 1998. - att inga nya uteblivna betalningar kräver att fonden belastas. - att inga försenade återbetalningar genomförs av de länder som ligger efter med betalningar. - att avkastningen på fondens tillgångar uppgår till omkring 40 miljoner ecu. Beroende av hur reserven för garantier påverkas av avsättningar till garantifonden i samband med lån om vilka beslut fattats, föreslagits eller är under förberedelse för perioden 1998-1999, kommer utlåningskapaciteten att variera: - mellan 516 miljoner ecu och 568 miljoner ecu vad gäller lån som garanteras helt och hållet genom gemenskapens budget, och - mellan 688 miljoner ecu och 757 miljoner ecu för lån som garanteras till 70 % (enligt garantiavtalet mellan EG och EIB som undertecknades den 25 juli 1997 och den 29 juli 1997). VI. GARANTI FONDENS RELATIVA SOLIDITET Förhållandet mellan beloppet i garantifonden den 31 december 1997 (862 miljoner ecu) och den maximala risk för lån till tredje länder som förutses för 1998 enligt tabell 3 (definierat som det totala belopp som förfaller till betalning under året, 1 433 miljoner ecu) är 60 %. 16 1ÉBELLA GEMENSKAPENS PRELIMINÄRA TEORETISKA U T L A N I N G S K A P A C I T ET OCH KAPACITET ATT STÄLLA GARANTIER TILL FÖRMAN FÖR TREDJE LAND UNDER PERIODEN 1997-1999 med avseende pé garantifondssystemet(*) I miljoner ecu Situation Prognos 3i. ii. M7 im Prognos 4999 Reserv for garantler avseende Ian till tredje land 329 338 346 BerBknfngsunderlag for avsflttningar till garantlfonden - ElB-lan - Medelhavsomradet (a) - Lander I Central- och Osteuropa (b) - Latinamerika och Asien (c) - Sydafrlka (d) - ElB-lan totalt - Euratom-lan - Makroekonomiskt stdd AvsSttningar till garantlfonden Resterande utrymme i reserven fftr garantier Aterstaende utlanlngskapacitet (betalningsbalanslan, ElB-lan och Euratom-lan) 553 850,5 60 125 1588,5 931,6 665,7 190,55 17,5 1805,35 693,25 710,5 322 105 1830,75 0 305 0 50 286 250 43 79 0 125 274 72 - Hogsta belopp vid fultt utnyttjande (100 %) av garantln (t. ex. BB-lan) - Hogsta belopp vid fullt utnyttjande (vid t. ex. ElB-lan) av garanti till 70 % 286 409 568 811 516 737 (*). Den tillämpliga inbetalningssatsen för 1998 och 1999 är 14 %, eftersom fondens målbelopp uppnåddes i slutet av 1997. (se rådets rekommendationer från 2. 12. 96 och 27. 01. 97) Län som skall återbetalas till fonden under perloden 1997-1999: - EIB a. Medelhavsområdet: - heslutade lån: 1994-1996: 115 miljoner ecu enligt det 4:e finansprotokollet med Syrien (en heltäckande garanti på 75 %). 31. 01. 97-31. 01. 2000: 2 310 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande garanti på 70 %. - föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1998-2002: 750 miljoner ecu i samband med det ekonomiska samarbetet med Turkiet. 1998-2001: 230 miljoner ecu i samband med det ekonomiska samarbetet med Kroatien. 1998-2000:150 miljoner ecu i samband det ekonomiska samarbetet med den f. d. jugoslaviska republiken Makedonien. b. Länder i Central- och Östeuropa: - beslutade lån: 31. 01. 97-31. 01. 2000: 3 520 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande garanti på 70 %. c. Latinamerika och Asien: - heslutade lån: 1993-1996: 750 miljoner ecu. Inställda lån på 54,6 miljoner ecu. 1996: 275 miljoner ecu (garanti på 100 %). Ett belopp på 122 miljoner ecu återstod att utanordna när beslutet av den 14. 04. 97 antogs och överfördes till systemet med en heltäckande garanti på 70 %. 31. 01. 97-31. 01. 2000: 900 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande garanti på 70 %. d. Sydafrika: - beslutade lån: 1. 07. 97-1. 07. 2000: 375 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande garanti på 70 %. • Euratom Inga lån föreslagna. ' Makroekonomiskt stöd - beslutade lån: 1997: 25 miljoner ecu till Vitryssland kommer att frigöras och överföras 1999; inställda lån på 130 miljoner ecu till Slovaki 1998: 100 miljoner ecu till Algeriet kommer att frigöras 1998 och överföras 1999. - föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1998: 150 miljoner ecu till Ukraina. 17 Del 2: Bedömning av potentiella risker - ekonomiskt och finansiellt läge i de tredje länder som är föremål för de mest betydande lånetransaktionerna I. INLEDNING De siffror som angetts i de två föregående delarna av rapporten ger information om de kvantitativa aspektema på de risker som belastar den allmänna budgeten. Dessa uppgifter behöver emellertid kompletteras med en redogörelse för de kvalitativa aspektema, d. v. s. som berör typen av transaktioner och låntagarnas situation. I detta avsnitt analyseras de händelser som inträffat under den senaste tiden och som kan påverka riskerna vad avser de aktuella länderna. Den riskbedömning per land som redovisas i detta kapitel bygger på en rad riskbedömningsindikatorer som tillämpas på de länder i Central- och Östeuropa, nya oberoende stater samt länder i Medelhavsområdet som mottagit makroekonomiskt stöd. Indikatorerna redovisas i form av en helsidestabell per land. Som ett komplement till detta bifogas en ytterligare analys i textform gällande de länder där viktig ny information som inverkar på riskbedömningen har blivit tillgänglig sedan den senaste rapporten, som omfattade första halvåret 1997. En kortfattad analys i textform ges också för de länder som fortfarande är återbetalningsskyldiga för utestående lån som tecknades i samband med att 1 250 miljoner ecu i handelskrediter gjordes tillgängliga för dåvarande Sovjetunionen år 1991. Bedömningen i detta avsnitt omfattar inte EU:s riskexponering i andra regioner än de som omnämns, i huvudsak därför att denna riskexponering (väsentligen genom garantier för EIB:s utlåning) endast utgör en liten del av den totala riskexponeringen (mindre än 3 %) och dessutom är spridd över många länder. Från och med nästa rapport kommer Israel inte längre att omfattas, eftersom landet i december 1997 återbetalade det lån på 160 miljoner ecu som beviljades av gemenskapen år 1991. II. CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDER BULGARIEN läge Bulgariens fortsätter att förbättras. Det standby-avtal med Internationella valutafonden (IMF) som slöts på våren 1997 fungerar fortfarande enligt plan. Valutareserven räcker mer än väl till att täcka centralbankens skulder enligt det nya system som infördes den 1 juli (valutarådssystemet). Budgetunderskottet uppgick till ca 4 % av BNP, dvs. 2 procentenheter lägre än det mål som fastställdes i samråd med IMF. Detta beror bland annat på att räntorna legat lägre än 18- väntat, vilket speglar en lyckad stabilisering av ekonomin och en minskad efterfrågan på kapital. Vidare har strukturreformerna påskyndats. Prissättningen har avreglerats med undantag för ett fåtal baslivsmedel. En omfattande privatisering av stora företag har inletts, och torde fortsätta i ökande takt under 1998. En bank har privatiserats, och flera andra banker lär komma att säljas inom en snar framtid. Inflödet av utländska direktinvesteringar under första halvåret 1997 var större än under hela 1995 och 1996 tillsammans. Trots dessa framsteg torde Bulgariens externa finanser förbli instabila under en tid: betalningarna på utlandslån är fortfarande omfattande, med ca 1 miljard amerikanska dollar (nedan benämnda: "dollar") per år. I detta sammanhang bör nämnas att Bulgarien i december 1997 återbetalade 140 av de 400 miljoner ecu som hittills utbetalats av gemenskapen såsom makrockonomiskt stöd, samt att rådet beviljat ett ytterligare makroekonomiskt stöd på upp till 250 miljoner ecu genom ett beslut från juli 1997. Det kommer att krävas fortsatta reforminsatser för att Bulgarien skall kunna försäkra sig om fortsatt stöd från IMF och andra internationella institutioner, och åstadkomma en ytterligare ökning av de utländska direktinvesteringarna. TJECKISKA REPUBLIKEN (TJECKIEN) Läget i Tjeckien visar fortfarande vissa tecken på instabilitet. Under andra halvåret 1996 minskade tillväxten ytterligare, till 0,8 % räknat på tolvmånadersbasis. Under första halvåret 1997 var produktionssiffrorna relativt låga, och den återhämtning man hoppats på under tredje kvartalet hämmades av de svåra översvämningarna under sommaren. Även om flera stora industriföretag blev tvungna att stoppa produktionen under flera veckor blev emellertid den totala produktionen under tredje kvartalet något större än motsvarande period 1996. Denna tendens till ökad industriproduktion fortsatte under det sista kvartalet, då vissa tecken på återhämtning kunde skönjas, särskilt inom tillverkningsindustrin. Däremot visade byggsektorn fortsatt ogynnsamma siffror, vilket bland annat berodde på de nedskärningar i de offentliga utgifterna som följt av de finanspolitiska åtstramningspaketen tidigare under året. Vad gäller utrikeshandeln ledde den fortsatt svaga tillväxten i kombination med devalveringen av valutan i maj till en klar förbättring i handelsbalansen under andra halvåret 1997. Trots förbättrad handels- och bytesbalans förblev valutan emellertid instabil, främst på grund av den politiska osäkerheten, som kulminerade i och med regeringens avgång i slutet av november, och som förväntas fortsätta tills landet håller nya val. Detta förväntas ske tidigast i mitten av 1998. I december 1997 återbetalade Tjeckien ca 127 av de totalt 250 miljoner ecu som beviljats av gemenskapen i makroekonomiskt stöd. 19- ESTLAND Trots omvälvningarna i Estlands finanssektor bedöms kreditriskerna vara bland de lägsta i regionen. Den estniska ekonomin växer mycket snabbt, liksom exporten (den reala BNP-tillväxten låg på 11,7 % under första halvåret 1997 jämfört med samma period föregående år, och värdet i dollar på exporten under de första tio månaderna 1997 var 38 % större än samma period 1996). Landet visade dessutom ett överskott i den offentliga budgeten. Utlandsskulden är fortfarande liten i förhållande till BNP, och landets goda ekonomiska utveckling ledde i september till att två oberoende kreditvärderingsinstitut gett Estland goda betyg: Moody's har tilldelat Estland en s. k. rating vad gäller investeringar och en långsiktig valutarating på nivån Baal, och ICBA på nivån BBB både vad gäller investeringsrating och långsiktig valutarating. Moodys rating är den bästa som tilldelats ett land i före detta Sovjetunionen, och Estland ligger här på samma nivå som Tjeckien. tecknen på överhettning av ekonomin, De mänga i synnerhet det växande bytcsbalansundcrskottct och den mycket starka expansionen i bankernas utlåning, föranledde en rad åtstramningar från regeringens sida under sista kvartalet 1997. Inom finanspolitiken skedde detta särskilt genom att medlen från en rad inkomstkällor andra än skatter deponerades utomlands (500 miljoner estniska kronor under 1997) och genom att det förutsedda överskottet för 1998 ökades. Vidare höjdes kravet vad gäller kapitaltäckningsgraden från 8 % till 10 % den 1 oktober, och kraven på bankernas reserver har skärpts. Dessa åtgärder kommer visserligen att dämpa tillväxten under 1998, men motverkar å andra sidan vissa obalanser i landets ekonomi. Till följd av problemen på den internationella finansmarknaden och regeringens åtgärder för att kyla ner ekonomin fick Estland svåra likviditetsproblem under sista kvartalet 1997. Detta ledde i sin tur till en kraftig uppgång i interbankräntan och en massiv försäljnings våg på aktiemarknaden, där kurserna föll med mer än 50 % mellan slutet av augusti och slutet av november. Dessa svårigheter inom finanssektorn har försämrat bankernas utsikter, men har inte hindrat dem från att fortsätta söka finansiering på den internationella finansmarknaden. 1 november 1997 enades Estland med IMF om ett nytt avtal ("memorandum") för den ekonomiska politiken, men meddelade också att man inte hade för avsikt att göra några uppköp inom ramen för det standby-avtal som ligger till grund för memorandumet. F. D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN F. d. jugoslaviska republiken Makedonien har sedan självständigheten gjort betydande framsteg när det gäller att avreglera och stabilisera ekonomin, och man har vidtagit en rad strukturåtgärder för att reformera ekonomin, vilka medverkat till en (låg) ensiffrig inflation, en stabil växelkurs (så när som på en devalvering i juli 1997) och ett slut på den nedåtgående trenden. Landet har därmed fått ett gott rykte både vad gäller stabilitet och vilja till reformer. Även om BNP åter har börjat växa 1996 (med ca 1 %) och öka med 2 % 1997, ligger produktionsnivån fortfarande kvar på 60 % av 1991 års produktion, och F. d. jugoslaviska republiken Makedonien är fortfarande ett av Europas fattigaste länder. 20- Undcr 1997 fortsatte landet sin ekonomiska omvandling inom ramen för ett ESAF- program ("Extended Structural Adjustment Facility") som IMF beviljat i april 1997. Efter en justering av programmet i juli (i samband med devalveringen på 14 %) har det genomförts på ett tillfredsställande sätt och fortgår nu enligt plan. Ett viktigt mål för detta program var att landets eftersläpande betalningar gentemot gemenskapen och EIB skulle regleras, vilket också skedde den 10 september. Som ett komplement till IMF-programmet har rådet också beslutat om ett lån från gemenskapen på 40 miljoner ecu, varav den första delutbetalningen på 25 miljoner ecu skedde den 30 september, och den andra förväntas ske i början av 1998. Den goda ekonomiska stabiliteten och det faktum att landet reglerat sina sista eftersläpande betalningar till utlandet är definitivt positiva aspekter vid riskbedömningen. Under 1995 och 1996 träffade landet överenskommelser med Paris- och Londonklubbarna om omläggning av lån, och de sista av de bilaterala avtalen med Parisklubben håller på att fullgöras. Landets skulder har stigit till 38 % av BNP, medan amorteringar och räntebetalningarna har minskat till måttliga 8,7 % av exporten av varor och tjänster. Trots detta bedöms riskerna generellt sett vara relativt stora. Detta beror bland annat på den politiska instabiliteten i regionen som helhet, och det särskilda minoritetsproblemet inom landet. Dessutom återstår mycket att göra när det gäller omstrukturering av företagen och förstärkning av banksektorn. LETTLAND Lettlands ekonomiska läge är fortsatt gynnsamt. Tillväxten ökade till 4,6 % under första halvåret 1997, medan inflationen föll, räntorna minskade betydligt under året och budgetläget fortsatte att förbättras, till den grad att Lettland kunde uppvisa ett överskott i statsbudgeten 1997. Däremot ökade obalanserna i utrikeshandeln, men valutan bedöms trots detta inte vara under någon allvarlig press för närvarande. LITAUEN Den litauiska ekonomin gjorde fortsatta framsteg under 1997. BNP växte med 2,5 % under det första halvåret, främst till följd av ökade investeringar och konsumtion. Arbetslösheten och inflationen minskar inte längre, men ligger dock kvar på en relativt låg nivå (5,9 % respektive 9 % i oktober, jämfört med samma tid föregående år). Skatteintäkterna har blivit större än väntat, och budgetunderskottet kunde därmed hållas inom de 1,9 % som satts som mål. Handelsbalansen har försämrats betydligt till följd av att den inhemska efterfrågan kommit importen att stiga mer än exporten. Handelsbalansunderskottet för de första nio månaderna 1997 var därmed nästan lika stort som underskottet för hela 1996. Denna ogynnsamma situation i utrikeshandeln kunde dock lätt finansieras. Man har kunnat låna till allt mer förmånliga såväl internationella portföljinvesteringarna som de utländska direktinvesteringarna har ökat kraftigt. De officiella valutareserverna växte under första halvåret 1997, och motsvarar drygt två månaders import. Utlandsskulden steg kraftigt under de första nio månaderna, men är kapitalmarknaden, räntor den och på 21- utgör fortfarande en liten andel av BNP. Enligt nya bestämmelser som införts för upplåningen utomlands får denna aldrig överstiga 20 % av BNP. Banksektorn fortsätter att återhämta sig efter 1995 års bankkris. Myndigheterna har skärpt lagstiftningen och tagit i med hårdare tag mot de svagaste bankerna. Detta har bland annat lett till konkurs för en av de banker till vilka den litauiska regeringen på egen risk vidarebefordrat gemenskapens makroekonomiska stöd. Som ett led i en ytterligare omstrukturering av finanssektorn slutför regeringen för närvarande planerna på privatisering av två av de tre statliga bankerna. RUMÄNIEN Även om Rumänien fortfarande är ett av de länder i Europa där kreditrisken är störst fortsatte dock risken att minska under första halvåret 1997. Ett år efter det att den rumänska regeringen lanserade sitt omfattade och radikala ekonomiska program har stora framsteg kunnat konstateras när det gäller omvandlingen av ekonomin och övergången till en fungerande marknadsekonomi. Genomförandet av det ekonomiska programmet har dock medfört en nedgång i den ekonomiska aktiviteten. BNP föll med totalt ca 6 % under 1997, och de makroekonomiska ramarna är fortsatt bräckliga. Efter en period under sommaren då räntorna sjönk till den lägsta nivån sedan början av året inträffade en plötslig inflationstopp, med hela 6,5 % inflation på månadsbasis i oktober. Omstruktureringen av stora offentliga företag har också drabbats av förseningar, och det har rått en viss osäkerhet vad gäller de rättsliga villkoren för privatisering och för utländska investeringar. På några viktiga områden har det emellertid gjorts viktiga framsteg. Finanspolitiken har stramats åt ordentligt, och staten håller noggrann kontroll över sina utgifter. Antalet offentliganställda hade i november till exempel sjunkit med ca 10 %. Den externa balansen förbättrades också under 1997. Ett relativt stort kapitalinflöde kompenserade mer än väl underskottet i bytesbalansen, och den rumänska centralbanken har kunnat öka på sina valutareserver från 700 miljoner dollar i februari till 2,6 miljarder dollar i november, vilket motsvarar mer än tre månaders import. Bytesbalansunderskottet för 1997 uppgick till 2 miljarder dollar, dvs. nästan 25 % mindre än 1996. De utländska investeringarna, särskilt direktinvesteringar, ökade också kraftigt under 1997. Detta speglar det ökade förtroende som investerare har fått för Rumänien. Enligt Romanian Development Agency uppgick de utländska direktinvesteringarna till 1,3 miljarder dollar under de första nio månaderna 1997, vilket motsvarar ca två tredjedelar av det belopp som flöt in under hela perioden 1989—1996. Rumänien fick också godkänt vid IMF. s första översyn inom ramen för standby-avtalet. Tre delutbetalningar har redan skett inom detta avtal. Rumänien har också skött sina förpliktelser gentemot Världsbanken vad gäller de olika lån som beviljades i juli. Av de totalt 125 miljoner ecu i makroekonomiskt stöd som beviljades av rådet 1994 utbetalade gemenskapen det återstående beloppet på 70 miljoner ecu under andra halvåret 1997. Dessutom är den ommöblering i regeringen som blev officiell i december och det faktum att reformvänliga och oberoende personer tillsatts vid flera ministerier av central betydelse för ekonomin tecken på myndighetemas bestämda föresats att fortsätta och påskynda reformarbetet. -22 SLOVAKIEN Vad gäller Slovakien är risknivån fortsatt relativt måttlig, även om utrikesbalanserna försämras och utlandsskulden ökar snabbt. Efter en kraftig försämring av bytesbalansen under 1996 stabiliserades den externa situationen något under 1997, dock fortfarande med stora underskott. Åtta månader in på året var bytesbalansunderskottet nere på 8,5 % av BNP, jämfört med 10 % 1996. Utlandsskulden fortsatte dock att växa snabbt för att finansiera de externa underskotten. Den snabba ekonomiska tillväxten under 1995 och 1996 avtog endast obetydligt under första halvåret 1997, och en överhettning av ekonomin har blivit följden. Preliminära siffror för de första två kvartalen 1997 visar att ekonomin växte med 6 %, jämfört med knappt 7 % under 1995 och 1996. Inflationen har nu börjat stiga efter tre år av konstant avtagande inflation. Allteftersom finanspolitiken blev mer expansiv fick penningpolitiken successivt stramas åt, i syfte att förhindra makroekonomisk instabilitet. Penningpolitiken blev särskilt restriktiv efter det starka trycket mot valutan i maj och juni 1997, med höga räntor och starka begränsningar av penningmängden. Om underskottet i den offentliga budgeten inte kan minskas ordentligt kan man knappast förvänta sig någon större förbättring av bytesbalansen, och det finns i stället risk för att valutan utsätts för ökat tryck. I december 1997 återbetalade Slovakien 63 miljoner av de totalt 125 miljoner ecu som beviljats av gemenskapen i makroekonomiskt stöd. 23 III. DE NYA OBEROENDE STATERNA ARMENIEN Arméniens ekonomi fortsatte för fjärde året i följd sin återhämtning, om än i en lägre takt än väntat (BNP växte med 3 % i stället för de 6 % man satt som mål). Den genomsnittliga inflationen föll ytterligare under 1997, och slutade på nivån 14 %, vilket dock fortfarande ligger väsentligt över regeringens mål på 9,5 %. Dessutom ökade bytesbalansunderskottet ytterligare under 1997, bland annat till följd av den blockad som riktats mot landet (underskottet exklusive offentliga transfereringar ökade till 450 miljoner dollar, eller 28 % av BNP). Utlandsskulden ökade också till ca 50 % av BNP vid årets slut, och nivån på de utländska direktinvesteringarna är fortfarande låg — ca 25 miljoner dollar under 1997. Däremot har stora framsteg gjorts när det gäller privatiseringar och avreglering av priser och handel. Det krävs emellertid ytterligare omstrukturering inom storföretagen och inom banksektorn, som fortfarande är svag (med en stor andel dåliga lån och otillräcklig kapitalstruktur). I juni beviljade IMF en andra årsetapp inom ramen för ett ESAF-program (47 miljoner dollar). Den armeniske presidentens plötsliga avgång har vidare medfört vissa frågetecken på vägen mot en fredlig lösning av Nagomo-Karabach-konflikten. Dessutom har Arméniens skuld gentemot gemenskapen ännu inte reglerats så som man förutsett. Av dessa orsaker bör Arménien även fortsättningsvis räknas till de länder som representerar en hög risk. VITRYSSLAND Bedömningen av Vitryssland har inte förändrats nämnvärt sedan den förra rapporten. Den ekonomiska och politiska utvecklingen i Vitryssland är fortfarande allvarligt oroande. Det är framför allt bristen på grundläggande ekonomisk och politisk frihet som hämmar utvecklingen mot marknadsekonomi. Censur och manipulerade uppgifter försvårar vidare en rättvis bedömning av det ekonomiska läget. BNP anges i reala termer ha ökat med 2,6 % 1996 och med över 10 % under första halvåret 1997. Den officiella siffran för tillväxten i industriproduktionen är särskilt överväldigande med drygt 18 % under första halvåret 1997 jämfört med samma period föregående år. Denna plötsliga tillväxtökning kan dock inte bedömas som varaktig, eftersom den främst grundat sig på en expansiv kreditpolitik samt en återbetalning av utestående skulder till Gazprom genom byteshandel. Den makroekonomiska stabiliteten är också i fara, och den expansiva penningpolitiken har haft inflationsdrivande effekter. Trots omfattande politiska ingrepp i prissättningen uppmättes inflationen till 75 % i oktober mätt på tolvmånadersbasis. Strukturreformerna har genomförts långsamt. Insatserna har varit otillräckliga på många områden, t. ex. när det gäller att avreglera priser och handel inom landet, öka konkurrensen genom att släppa in utländska företag på marknaden, förbättra metoderna för företagsledning, påskynda privatiseringen av statliga företag och av förvaltningen av bostadsbeståndet eller inleda en privatisering av markägandet. Vitryssland är även fortsättningsvis starkt beroende av importerad energi, och exportens sammansättning är i 24- princip oförändrad sedan Sovjettiden. Den offentliga utlandsskulden är dock fortfarande låg, med 900 miljoner dollar eller 6,9 % av BNP. Den totala risknivån är fortfarande hög. För att risken skall minska på ett påtagligt sätt krävs kraftfulla insatser för att angripa de allvarliga obalanser som kännetecknar landets ekonomi. Detta bör genomföras efter en övergripande plan som omfattar såväl makro- och mikroekonomiska aspekter som strukturella och institutionella reformer. GEORGIEN Den tillväxt på ca 12 % som noterades för 1997 kan ses som en bekräftelse på den positiva utveckling som skett inom Georgiens ekonomi sedan 1995. En stram penningpolitik har lett till att underskottet i statens budget minskat till ca 3,5 % av BNP (räknat i gjorda åtaganden), och inflationstakten sjönk mot slutet av året till 8 % på årsbasis. Nivån på statens inkomster är dock otillfredsställande låg, och de utländska direktinvesteringama förväntades uppgå till blygsamma 70 miljoner dollar för 1997. Ett positivt faktum är att strukturreformerna genomförs i en takt som uppfyller IMF:s och Världsbankens förväntningar. Vidare har såväl omstrukturering som privatisering i banksektorn utvecklats mycket gynnsamt. Energisektorn är emellertid fortfarande en källa till viss oro på grund av problemen med att driva in fordringar — detta trots att vissa förbättringar skett, särskilt genom att en förnuftig ramlagstiftning antagits. Regeringen fortsätter att anta nya, mer marknadsorienterade lagar, och faster nu främst vikten vid att stärka rättssystemets förmåga att kontrollera att lagstiftningen följs. I oktober 1997 godkände IMF formellt avslutandet av den andra halvtidsöversynen inom ett ESAF- program. Georgien förväntas också inom kort kunna reglera alla sina försenade återbetalningar till gemenskapen, vilket borde kunna återskapa balansen i det finansiella samarbetet mellan Georgien och gemenskapen. Vissa politiska problem är dock fortfarande olösta, bland annat problemen i Abchazien och Sydossetien. Risknivån bedöms därför fortfarande vara hög. MOLDOVA Moldova har gjort stora framsteg på vägen mot makroekonomisk stabilitet. Framstegen i strävan mot en stram och stabil makroekonomisk politik behöver emellertid konsolideras. Eftersom det finansiella läget fortfarande kännetecknas av viss osäkerhet kan det inte tas för givet att den ekonomiska stabiliteten kommer att bli varaktig. Inflationen ha dock kunnat pressas ner en hel del, och den trendmässiga inflationen bedöms för närvarande ligga på ca 10 %. Växelkursen för landets valuta leu har varit anmärkningsvärt stabil sedan i maj 1995. Däremot har ett ökande budgetunderskott satt viss press på penningpolitiken och bytesbalansen, och skatteuppbörden är fortfarande alltför ineffektiv. Dessutom kan konstateras en stor eftersläpning vad gäller utbetalningen av löner och, framför allt, pensioner. Dessutom går reformerna långsamt såväl inom jordbruket som när det gäller privatisering och strukturomvandling. Det är också en försvårande omständighet att dessa problem fortgått i en situation av konstant sjunkande produktion. På det hela taget tyder siffrorna från andra halvåret 1997 på att risknivån är på väg att stiga, vilket bekräftar slutsatserna från den senaste bedömningen. Framför allt har ett ökat - 2 5- beroende av utländsk finansiering lett till en stadigt ökande utlandsskuld, som nu ligger klart över 50 % av BNP. Det är visserligen ingen exceptionellt hög siffra, men skulden har ökat mycket snabbt (fördubblats varje år sedan 1993) och ungefar en tredjedel utgörs av kortfristiga lån. Detta kan visa sig vara en känslig faktor på den del av den internationella finansmarknaden som ägnar sig åt utlåning till de nya ekonomierna. För att landets ekonomiska sårbarhet skall minska krävs grundläggande förändringar i ekonomin, inte minst vad gäller betalningsbalansen och det finanspolitiska läget. Det är också viktigt att försöka gjuta i jordbrukssektorn genom privatisering, omstrukturering av jordbruksföretag samt genom att försöka skapa en marknad för köp och försäljning av mark. liv TADZJIKISTAN Produktionen ökade med 4 % under 1997 efter en kraftig nedgång under 1996 (-20,1 %). Den årliga inflationen, som föll kraftigt under 1996 (till 40 %) tack vare en stram penningpolitik ökade åter till 80 % för de första sju månaderna 1997, på grund av riktade krediter från centralbanken samt ett stort budgetunderskott, som låg på 13 % av BNP under första halvåret 1997. Myndigheterna stramade emellertid åt penning- och finanspolitiken under den senare delen av året. Underskottet i bytesbalansen har förbättrats och ligger på ca 5 % av BNP under 1997, samtidigt som valutareserverna ökat till motsvarande två veckors import. Tadzjikistans utlandsskuld motsvarar 100 % av BNP, men några av landets viktigaste långivare har gått med på en omläggning av de lån som ursprungligen förföll till betalning under 1996 och 1997. Trots att vissa "minimiåterbetalningar" skett på försenade lån från gemenskapen ligger landet fortfarande efter med betydande belopp. Regeringen har försökt utöva direkt kontroll över växelkursen och Över utrikeshandeln, men valutahandeln har sedan i juli åter inletts, och växelkursen är således i huvudsak marknadsbestämd. Exportskatter har avskaffats, och det finns planer på att införa en låg enhetlig importtull och harmonisera punktskatterna. Privatiseringen av företagen och inom jordbruket förlöper väl, och ett reformarbete har inletts inom banksektorn. IMF beviljade i december 1997 ett särskilt program till följd av de konflikter som landet drabbats av ("post-conflict facility"). Trots en del bakslag under senare tid fortsätter landets politiska situation att förbättras. Risknivån är fortfarande mycket hög i absoluta termer men utvecklingen under de senaste månaderna har varit positiv. UKRAINA Den ekonomiska tillbakagången i Ukraina har planat ut, med en produktionsminskning på 3,4 % under 1997 jämfört med en minskning på 10 % under 1996. Processen mot makroekonomisk stabilitet har emellertid samtidigt försvagats under de senaste månaderna, i samband med att en lång valrörelse inletts. Valen till parlamentet planeras äga rum i mars 1998, och presidentvalet i mitten av 1999. De offentliga utgifterna har ökat kraftigt och det ackumulerade budgetunderskottet ökade till 7,3 % för de första nio månaderna 1997, jämfört med 4,6 % totalt under 1996. De ökade utgifterna har lett till att man överskridit det mål för budgetunderskottet som fastställts i standby-avtalet med IMF, men programmet går åter enligt planerna efter en översyn i slutet av november. 26 Gemenskapen har genom beslut av rådet 1995 beviljat 200 miljoner ecu i makroekonomiskt stöd, varav de 100 miljoner ecu som återstod betalades ut under andra halvåret 1997. 1 november såg sig centralbanken tvungen att höja vissa viktiga räntor och göra långtgående ingrepp i såväl valutahandeln som i handeln med statsskuldväxlar, till följd av att kursen för landets valuta (hryvnia) vid upprepade tillfallen fallit utanför det intervall som fastställts gentemot dollarn. De externa balanserna utvecklas i en ogynnsam riktning. Handels- och tjänstebalanserna uppvisade tillsammans ett underskott på 1,23 miljarder dollar för det första halvåret 1997, jämfört med 1,1 miljard för hela 1996. Strukturomvandlingen, och särskilt privatiseringen, har närmast stagnerat de senaste månaderna. Sammanfattningsvis bör risknivån bedömas vara hög. IV. MEDELHAVSLÄNDERNA ALGERIET Även om den makroekonomiska stabiliteten fortsatte att förbättras under 1997, förblir risknivån hög till följd av det upptrappade politiska våldet och osäkerheten kring den ekonomiska utvecklingen på medellång sikt. Grundförutsättningen för mera optimistiska framtidsutsikter är att en varaktig fred kan uppnås inom landet. Trots att parlamentsval och lokala val hölls i juni respektive oktober, och trots att den olagliga islamiska organisationen Front Islamique du Salut förklarat att den avser upphöra med sin väpnade opposition, har säkerhetsläget i landet ytterligare kraftigt försämrats de senaste månaderna. Under 1997 gjorde man däremot fortsatta framsteg när det gäller ekonomisk stabilisering och strukturreformer, med stöd av ett treårigt IMF-program. Från slutet av juni till slutet av september uppfyllde Algeriet alla IMF:s ekonomiska kriterier. Beräkningen av den reala BNP-ti 11 växten för 1997 måste justeras nedåt till ca 2,3 % till följd av den allvarliga torkans negativa effekter på jordbruket. Industriproduktionen fortsatte att sjunka under 1997, medan sektorn för fossila bränslen uppvisade en tillväxt på mer än 8 %. Vidare ledde en stram penningpolitik till att utvecklingen av konsumentpriserna beräknad på tolvmånadcrsbasis föll frän 16 % i december 1996 till 3 % i oktober 1997. Inflationen låg på ca 6 % för året som helhet. 1 september 1997 beslutade Algeriets regering att göra dinaren konvertibel för bytesbalanstransaktioner och godtog villkoren i artikel VIII i avtalet med IMF. Bytesbalansen och och statens budget visade stora överskott motsvarande 6,7 % respektive 2,3 % av BNP. Bruttoreserverna i utländsk valuta, som redan fördubblades till 4,2 miljarder dollar under 1996, ökade ytterligare under 1997, och uppgick vid slutet av året till hela 7,5 miljarder dollar, eller 9 månaders import. Algeriets utestående utlandsskuld minskade från 73,2 % av BNP under 1996 till under 70 % under 1997, och landet återbetalade i december 250 miljoner ecu av de totala 500 miljoner som totalt har betalats ut inom ramen för gemenskapens makroekonomiska stöd. fortlöpande strukturomvandling Trots finanssektorn, omstrukturering av statliga företag och en fortlöpande privatiseringsprocess är ekonomin fortfarande föga diversifierad, och man är fortsatt känslig för såväl variationer i energipriser som for väderförhållanden. Även om de algeriska myndigheterna uppgett att man inte kommer att sträva efter ett nytt avtal med IMF när det nuvarande löper ut i juni inom utrikeshandeln och 27- 1998, går det inte att bortse ifrån att landet betalningsbalans kommer att förbli sårbar på grund på exportens sammansättning (brist på diversifiering), de begränsade utländska direktinvesteringarna och det faktum att landet saknar möjligheter till finansiering via den internationella kapitalmarknaden. Om oljepriserna ligger kvar på nuvarande, relativt låga nivå under de kommande åren torde landets utrikesbalanser komma att försämras betydligt. Det kommer att krävas såväl social sammanhållning som folkligt stöd för att Algeriet skall kunna fortsätta den reformprocess som inletts och få igång en dynamisk privat sektor. Problem som växande arbetslöshet (ca 28,3 % 1996), tilltagande sociala problem och brist på bostäder har emellertid redan nu kommit dessa reformer att tappa en del kraft. - 2 8- BlLAGA I. R I S K ER S OM T Ä C KS G E N OM G E M E N S K A P E NS BUDGET : F Ö R K L A R A N DE ANMÄRKNINGAR FÖRKLARINGAR TILL TABELL 1-3 I. A I. A. I Högsta möjliga belopp i beviljade lån (tabell 1) 1. A. 2 Utestående in- och utlånade belopp (tabell 1) I. A. 3 Riskbelopp på årsbasis (tabell 2 och 3) TABELLER ÖVER LÅNETRANSAKTIONER SOM GARANTERAS GENOM BUDGETEN I. B FÖRVÄNTADE UTANORDNANDEN OCH UTBETALNINGAR AV EIB-LÂN I. C FÖRFARANDE VID UTBETALNING AV GARANTIER I. D In- och utlåningstransaktioner I. D. I I. D. 2 Garantier avseende tredje land 29 29 29 29 30 31 36 37 37 37 II. METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDSSYSTEMET (TABELL 4) 38 ILA II. B II. C II. D II. E II. F RESERV FÖR GARANTIER AVSEENDE LÅN TILL TREDJE LAND BERÄKNINGSUNDERLAG FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN UNDERLAG FÖR INBETALNING TILL FONDEN VID PARTIELLA GARANTIER INBETALNING TILL GARANTIFONDEN RESTERANDE UTRYMME I RESERVEN FÖR GARANTIER ÅTERSTÅENDE UTLÅNINGSKAPACITET III. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 38 38 39 39 40 40 41 29 I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET ANMÄRKNINGAR : FÖRKLARANDE LA Förklaringar till tabell 1-3 Tabell 1-3 syftar till att ge en överblick över de utestående garanterade lånebeloppen och de årliga amorteringar och räntor på in- och utlåningsoperationer som innebär risker för gemenskapens budget. Dessa siffror utgör tillsammans den maximala risk som dessa transaktioner kan medföra för gemenskapen. De skall däremot inte tolkas så som att budgeten faktiskt kommer att belastas med alla dessa belopp. Beträffande tabell 3 är det inte ens säkert att alla de utbetalningar som redovisas kommer att äga rum. LA. I Högsta möjliga belopp i beviljade lån (tabell 1) Det högsta möjliga beloppet beviljade lån definieras såsom summan av de lånetak som fastställts för varje låneoperation genom beslut av rådet. För att få en fullständig bild av den risk som belastar gemenskapens budget, måste man även beakta följande faktorer, som påverkar risken: En faktor som höjer riskbeloppet: de räntor som är kopplade till lånen måste läggas till det högsta beviljade lånebeloppet (lånetaket). Riskbeloppet minskar : • genom att gemenskapen Medelhavsområdet till 75 %, endast garanterar EIB-lånen till länder i genom att gemenskapen endast garanterar EIB-lånen till 70 % inom ramen för de lånetransaktioner gällande vissa tredje land som beviljats genom rådets beslut av den 14 april 1997, och genom att risken delas mellan gemenskapen och EIB, eftersom garantin i vissa fall endast täcker politiska risker, genom att det redan skett återbetalningar, eftersom det här (utom vad gäller betalningsbalanslån till medlemsstaterna) rör sig om högsta beviljade lånebelopp, och inte om beviljade utestående belopp, • på grund av det faktum att de belopp som beviljas inte nödvändigtvis utnyttjas i sin helhet. LA. 2 Utestående in- och utlånade belopp (tabell 1) Det utestående beloppet definieras såsom den del av de utbetalade beloppen som vid ett givet datum ännu inte har återbetalats. Till skillnad från den storhet som beskrivs under den föregående punkten omfattar alltså det utestående beloppet inte de summor som ännu inte betalats ut, eller de summor som redan betalats tillbaka. Den anger alltså vilka belopp som är "i arbete" vid en viss tidpunkt. 30 LA. 3 Riskbelopp på årsbasis (tabell 2 och 3) Detta belopp utgörs av summan av de amorteringar och räntor som förfaller till betalning under ett visst budgetår. Beloppet kan räknas fram på grundval av : a) de lån som betalats ut (tabell 2); det belopp som skall återbetalas motsvarar då det utestående beloppet enligt ovan, eller b) de lån som betalats ut plus de lån om vilka beslut fattats men som ännu inte betalats ut, plus de län som föreslagits av kommissionen men om vilka ännu inget beslut fattats (tabell 3). I det fallet motsvaras det lånebelopp som skall återbetalas av summan av de tak som fastställts i besluten om lån plus de lånebelopp som kommissionen föreslagit, men där beslut ännu inte fattats. -31 LB Tabeller över lånetransaktioner som garanteras genom budgeten TABELL 5a Lån till medlemsstaterna Utveckling under halvåret av fordringarna i länen tifl medlemsstaterna LAND Besluts- referens Datum för beslut Langd på länen (*r) Lanes ituation - avslutade (a) • deMs utbetatda (b) • hett utbeUWa (c) - annu inte utbetaMa (d) GREKLAND 91/136/EEG 4. 3. 1991 6 6 6 (3) (3) IT ALIEN 93/67/EEG 18. 1. 1993 Euratom Nya gemenskaps- instument 77/270-271/Euratom 80/29/Euratom 82/170/Euratom 85/537/Euratom 90/212/Euratom 29. 3. 1977 20. 12. 1979 15. 3. 1982 5. 12. 1985 23. 4. 1990 78/B70/EEG 81/19/EEG(1) 81/1013/EEG<2) 82/169/EEG 83/20Q7EEG 87/182/EEG 16. 10. 1978 20. 1. 1981 14. 12. 1981 15. 3. 1982 19. 4. 1983 9. 3. 1987 (c) (d) (d) (c) (c) (d) (d) (c) (c) (c) (bX4) (dX4) (c) (c) (c) (c) (c) (c) Beslutade belopp Fordringar per den 1. 07. 97 Operationer utfBrda under ha rvaret UtbetaMa belopp AtartwUtta betopp Fordringar per den 31. 12. 97 Tyfoner ecu 500. 00 3. 454,50 500,00 3. 447. 80 119. 60 1,30 118,40 327,30 110,70 218. 60 2. 200,00 1. 000,00 600,00 600,00 8. 000,00 2. 000,00 2. 000,00 2. 000,00 2. 000,00 4. 000,00 500,00 500,00 1. 000,00 1. 000,00 1. 000,00 6. 830,00 1. 000. 00 1. 000,00 60,00 1. 000,00 3. 000,00 750,00 Totalt 21. 030,00 4. 401,40 0,00 112,00 4. 284,80 (5) (1) Extra stöd för återuppbyggnad i områden drabbade av jordbävningen i Italien 1980. (2) Extra stöd för återuppbyggnad i områden drabbade av jordbävningen i Grekland 1981. (3) Långfristiga lån vars förfallodatum beror på datum för utbetalning. (4) Rådet har beslutat att genom beslut 94/179/Euratom av den 21 mars 1994 utsträcka Euratom-lårten till finansiering av projekt i vissa tredje lander. Inget lån har vid datum för rapporten beviljats i tredje lander. (5) Avvikelse p. g. a variation i växelkursen för de andra valutorna jämfört med ecu. TABELL 5b (1) Lån - ekonomiskt stöd till tredje länder Utveckling under halvåret av fordringarna, uppdelat på mottagarländer och i trancher LAND Besluts- referens Datum för beslut Lanens längd (år) amor- teringar Lanes ituation - avslutade (a) - delvis utbetalda (b) - heft utbetalda (c) - annu inte utbetalda (d) Beslutade belopp Fordringar per den 1. 07. 97 Operationer utforda under halvaret Utbetalda belopp AterbetaMa belopp Fordringar per den 31. 12. 97 i miljoner : UNGERN 1:atranchen 2:a tranchen TJECKIEN 1:a tranchen 2:a tranchen SLOVAKIEN 1:a tranchen 2:a tranchen BULGARIEN I 1:a tranchen 2:a tranchen BULGARIEN II 1:a tranchen 2:a tranchen RUMANIEN I 1:a tranchen 2:a tranchen 91/310/EEG 24. 6. 1991 91/106/EEG 25. 2. 1991 91/106/EEG 25. 2. 1991 91/311/EEG 24. 6. 1991 92/511/EEG 19. 10. 1992 91/384/EEG 22. 7. 1991 RUMANIEN II RUMANIEN III 92/551 /EEG 94/369/EG 27. 11. 1992 20. 6. 1994 92/542/EEG 23. 11. 1992 1:a tranchen 2:a tranchen BALTIKUM ESTLAND 1:a tranchen 2:a tranchen LETTLAND 1:a tranchen 2:a tranchen 7 5 7 5 7 5 7 5 7 7 7 6 7 7 - 7 - 7 - 18. 3. 1998 15. 12. 1997 18. 3. 1998 15. 12. 1997 18. 3. 1998 15. 12. 1997 18. 3. 1998 15. 12. 1997 7. 12. 2001 29. 8. 2003 1. 2. 1999 18. 3. 1998 26. 2. 2000 20. 11. 2002 - 31. 3. 2000 - 31. 3. 2000 - (c) (a) (c) (a) (c) (a) (c) (a) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (d) (c) (d) 180,00 100,00 80,00 250,00 123,30 126,70 125,00 61,70 63,30 290,00 750,00 140,00 110,00 70,00 40,00 375,00 190,00 185,00 80,00 125,00 55,00 70,00 220,00 40,00 20,00 20,00 80,00 40,00 40,00 100,00 80. 00 123. 30 126,70 61,70 63,30 150,00 140,00 70. 00 40,00 190,00 185,00 80,00 55. 00 0,00 20,00 0,00 40. 00 0,00 80. 00 126. 70 63. 30 140. 00 5,00 100,00 0,00 123,30 0,00 61,70 0,00 150,00 0,00 70,00 40,00 190,00 185. 00 80,00 55,00 70. 00 15,00 0,00 40,00 0,00 70,00 TABELL 5h (21 Lån - ekonomiskt stöd till tredje länder Utveckling under halvåret av fordringarna, uppdelat på mottagarländer och i trancher LAND Besluts- referens Besluts- datum Lanens längd (år) Amor- teringar Lanes ftuation - avslutade (a) - delvis utbetalda (b) - helt utbetalda (c) - Snnu inte utbetalda (d) Beslutade belopp Fordringar per den 1. 07. 97 Operationer utfdrda under halvaret Utbetalda belopp Aterbetalda belopp Fordringar per den 31. 12. 97 /' miljoner ecu LITAUEN 1 :a tranchen 2:a tranchen MOLDAVAI 1:a tranchen 2:a tranchen MOLDAVA II UKRAINAI UKRAINA II 1/2 tranche 1/2 tranche 2:a tranchen VITRYSSLAND 1:a tranchen 2:a tranchen Fdre detta jugoslaviska republiken Makedonien 1:a tranchen 2:a tranchen ALGERIET I 1:a tranchen 2:a tranchen ALGERIET II 1:a tranchen 2:a tranchen ISRAEL FD. SOVJETUNIONENO TOTALT 94/346/EG 13. 6. 1994 96/242/EG 94/940/EG 95/442/EG 25. 3. 1996 22. 12. 1994 23. 10. 1995 95/132/EG 10. 4. 1995 97/471/EG 22. 07. 97 91/510/EEG 23. 9. 1991 94/938/EG 22. 12. 1994 91/408/EEG 91/6567EEG 22. 7. 1991 16. 12. 1991 7 7 10 10 10 10 10 10 10 - 15 - 5 7 7 - 5 3 27. 7. 2000 16. 8. 2002 7. 12. 2004 8. 8. 2005 30. 10. 2006 28. 12. 2005 29. 8. 2006 30. 10. 2006 28. 12. 2005 - 27. 09. 2012 - 15. 12. 1997 17. 8. 2001 27. 11. 2002 - 15. 12. 1997 28. 9. 1997 (c) (b) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (d) (c) (d) (a) (c) (c) (d) (a) 100,00 50,00 50,00 45,00 25,00 20,00 15,00 85,00 200,00 55,00 30,00 25,00 40,00 25,00 15,00 400,00 250,00 150,00 200,00 100,00 100,00 160,00 1. 250,00 50,00 25,00 25,00 20,00 15,00 85,00 50,00 50,00 0,00 30,00 0,00 0,00 0,00 250. 00 150,00 100,00 0,00 160,00 331,30 50. 00 25,00 25,00 20,00 15,00 85. 00 50. 00 50,00 100. 00 30,00 0. 00 25,00 0. 00 0,00 150,00 100,00 0,00 0,00 216,00 100,00 25,00 250,00 160,00 115,30 4. 205,00 2. 866,30 195,00 940,30 2. 121. 00 GEOGRAFISCHE ZONE Referentie van besluit Datum van besluit Garantie- percentage Looptijd (in jaren) Datum van waarborg- contract Goedgekeurd bedrag Ondertekende leningen Uitstaand bedrag TABEL 6 LENINGSGARANTIES VOOR DE EIB MED. financier protocotten. (l) 8. 03. 77 75% (2) MED. nonzontale f amenwerking V/1762/92/EEG 29. 06. 92 75% (2) TOTAAL MED. L M O EI 90/62/EEG(4) 12. 02. 90 LMOE II A L AI ALA II ALA II 91/252/EEG(5) 14. 05. 91 93/696/EG(6) 13. 12. 93 93/115/EEG 15. 02. 93 96/723/EG 12. 12. 96 96/723/EG 12. 12. 96 100% 100% 100% 100% 100% 70% ZUID-AFRIKA 95/207/EG 01. 06. 95 100% NIEUWE MANOATEN 97/256/EG (7) 14. 04. 97 70% TOTAAL 15 15 15 15 15 15 15 15 15 15 30. 10. 78/10. 11. 78 09. 11. 92/18. 11. 92 24. 04. 90/14. 05. 90 19. 01. 93/04. 02. 93 22. 07. 94/12. 08. 94 04. 11. 93/17. 11. 93 18. 03. 97/26. 03. 97 21. 10. 97 04. 10. 95/16. 10. 95 25. 07. 97/29. 07. 97 per 1. 07. 97 tijdens halfjaar per 1. 07. 97 per 31. 12. 97 6062 1800 7862 1000 700 3000 750 153 122 300 7105 20992 5385 1800 7185 (3) 928 700 3000 647 50 0 176 75 12761 - - 15 0 15 (3) 0 10 103 52 124 2488 2792 2321 466 2787 664 380 486 250 51 0 56 0 2469 779 3248 691 437 761 307 78 0 100 144 4674 5765 UJ (1 ) Waarvan 1. 500 miljoen ecu ten behoeve van Spanje, Griekenland en Portugal. (2) Algemene garantie van 75 % van atte veretrekte teringen in het kader van leningsoperaiies waarvoor tussen de Gemeenschap en de EIB een waarborgcontract werd gesloten op 30. 10. 78 en 10. 11. 78. Etij wijze van uitzondering bedraagt de garantie 100 % van de leningen in het kader van de spoedhulp aan Portugal overeenkomstig het besluit van de Raad van 7 oktober 1975. (3) Het door de Gemeenschap gegrandeerde gedeelte bedraagt 5. 435,9 miljoen ecu, waarvan 141,5 miljoen met een garantie van 100 % (Portugal). (4) Begunsbgde derde tanden : Polen, Hongarije. (5) Begunstigde derde landen : Tsjechie, Slowakije, Bulgarije, Roemeniô. (6) Begunstigde derde landen : Polen, Hongarije. Tsjechie, Slowakije, Bulgarije, Roemeniô, Battische Staten en Albania. (7) Begunstigde derde landen : LMOE. mediterrane landen, ALA en Zuid-Afrika. 36 I. C Förväntade utanordnanden och utbetalningar av EIB-lån De siffror som ligger till grund för beräkningen i tabell 3 härrör från EIB (EIB-lån till tredje länder ur EIB:s egna medel). Förväntade utanordnanden Vid datum för rapporten återstår 4 838 miljoner ecu att utanordna. Beloppet fördelar sig som följer: Medelhavsomradet: foregaende mandat (protokollen med Syrien) Medelhavsomradet: Central- och Osteuropa: Latinamerika och Asien: beslut i december 1996 Latinamerika och Asien: Sydafrika: 225 miljoner ecu 1. 376 miljoner ecu 2. 054 miljoner ecu 70 miljoner ecu 738 miljoner ecu 375 miljoner ecu Förväntade utbetalningar Vad gäller utbetalningen av återstående lånemedel har följande antaganden gjorts: året för utanordnandet: 0 %, andra året: 10 %, tredje till femte året: 25 % per år, sjätte året: 15%. Vid datum för rapporten återstod 7. 417 miljoner ecu att utbetala på lån som utanordnats fram till detta datum. Detta belopp fördelar sig enligt följande5: Medelhavsomradet: Central- och Osteuropa: Latinamerika och Asien: Sydafrika: 2. 513 miljoner ecu 4. 052 miljoner ecu 653 miljoner ecu 199 miljoner ecu -—,—statCBEEsBEEECSOBBeanonB>BBs•Ba^Bs^Diaa^E^saB^Kna^nHBas^HmBs^^naaHai^BBaBa^HMnmiMn^HaiMn^H^BH^HaB^HM 5 Baserat på antagandet om utbetalningar över fyra år (25 % per år) och en genomsnittlig beräknad löptid på 15 år, av vilka tre är amorteringsfria. 37- I. D Förfarande vid utbetalning av garantier I. D. 1 In- och utlåningstransaktioner Gemenskapen lånar upp medel på finansmarknaden för att sedan återutlåna dessa medel på samma räntevillkor och löptid till medlemsstater (betalningsbalans), till tredje länder (ekonomiskt stöd pä medellång sikt) och till företag (NGI, Euratom-lån). Återbetalningen av dessa lån skall täcka återbetalningen av de lån som gemenskapen har tagit upp. Om låntagaren inte betalar i tid skall kommissionen återbetala lånet på det fastställda datumet med egna medel. De medel som krävs för att betala budgetgarantin när den som tagit ett lån från gemenskapen inte har återbetalat i tid skall anskaffas på följande sätt: a) Genom provisoriskt utnyttjande av likvida medel enligt artikel 12 i rådets förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om genomförande av beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel. Denna metod har upprättats för att gemenskapen omedelbart på den fastställda förfallodagen skall kunna återbetala lån om låntagaren inte betalar i tid. b) Om den försenade återbetalningen har bekräftats tre månader efter förfallodagen skall kommissionen vända sig till garantifonden för att möta den konstaterade bristen. Denna hänvändelse syftar till att återställa kommissionens likviditet. c) Genom överföringsförfarandet kan de nödvändiga anslagen för att täcka den konstaterade bristen föras in under budgetposten för garantier. Varje disponibelt utrymme i reserven för garantier skall användas i första hand. Denna metod skall tillämpas när garanti fondens disponibla medel är otillräckliga. För att metoden skall få tillämpas måste den budgetansvariga myndigheten först ha gett sitt godkännande. d) Genom återanvändning av belopp som tidigare återvunnits från låntagare som brustit i återbetalning och för vilka gemenskapsgarantin har trätt i funktion. Denna metod gör det i praktiken möjligt att betala snabbt, givetvis under förutsättning att återvunna medel finns disponibla. L. D. 2 Garantier avseende tredje land Gemenskapens lånegaranti gäller i fråga om tredje land för lån som beviljats av finansiella företag såsom Europeiska investeringsbanken (EIB). När EIB har konstaterat att en låntagare, vars lån är garanterat, inte har återbetalat på den utsatta förfallodagen, begär banken att gemenskapen betalar skuldbeloppet enligt garantiavtalen. Garantin skall betalas senast tre månader efter det att en begäran från EIB inkommit till gemenskapen. EIB skall förvalta lånet med all den noggrannhet som krävs enligt bankpraxis och skall återvinna de medel som inte återbetalats sedan garantin trätt i funktion. Sedan förordningen om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land trätt i kraft, föreskrivs enligt bestämmelserna i konventionen mellan gemenskapen och EIB om förvaltningen av fonden att kommissionen på grundval av EIB:s begäran om aktivering - 3 8- av garantin vid en konstaterad bristande återbetalning skall bevilja att banken inom tre månader tar ut de medel som fattas från garanti fondens konto. Om fondens medel är otillräckliga aktiveras garantin genom samma förfarande som för inlånings- och utlåningstransaktioner. II. METODBESKRIVNING BERÄKNADE UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDSSYSTEMET (TABELL 4) UNIONENS ANALYS FÖR AV ILA Reserv för garantier avseende lån till tredje land I överensstämmelse med Europeiska rådets slutsatser i Edinburgh enades institutionerna om att Europeiska gemenskapernas allmänna budget, i enlighet med rådets beslut om budgetdisciplin och avtalet mellan institutionerna av den 29 oktober 1993, bör innehålla en reserv för lån och garantier för lån till tredje land. Denna reserv är avsedd att möta garanti fondens behov av medel och i förekommande fall garantiansökningar som överstiger fondens disponibla medel, så att dessa kan påföras budgeten. Reservens garantibclopp är del belopp som avsatts i budgetplanen, dvs. 300 miljoner ecu i 1992 års penningvärde. Del reserverade beloppet uppgår till 338 miljoner ecu år 1998. Villkoren för inbetalningar till samt utnyttjande och finansiering av garantireserven fastställs genom följande beslut: • Rådets beslut nr 94/729/EG av den 31 oktober 1994 om budgetdisciplin. • Rådets förordning (EKSG, EG, Euratom) nr 2730/94 av den 31 oktober 1994 om ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. • Rådets beslut nr 94/728/EG av den 31 oktober 1994 om systemet för gemenskapernas egna medel. II. B Beräkningsunderlag för inbetalningar till garantifonden Underlaget för inbetalningar till fonden beräknas genom tillämpning av gällande garantiniväer (70 %, 75 % eller 100 %): på lånegarantier som beviljats av rådet och för lånegarantier som föreslagits eller är under förberedelse av kommissionen, på grundval av uppskattade belopp för utanordnande av lån i finansieringsöversiktema (EIB-lån, Euratom-lån), - på lånebelopp som beviljats (för finansiellt stöd) av rådet och lån som föreslagits och är under förberedelse av kommissionen. I bilagan till rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land, som rör sätten för betalning till garantifonden, anges att för in- eller utlåningstransaktioner eller garantier till finansieringsorgan inom ett flerårigt ramprogram med en mikroekonomisk eller strukturell -39 inriktning, skall inbetalningar till fonden ske i form av årliga trancher vars storlek beräknas på grundval av de belopp som angivits i den ekonomiska redogörelse som bifogas kommissionens förslag och som vid behov anpassas mot bakgrund av rådets beslut. Vad gäller gemenskapens övriga in- och utlåningstransaktioner, såsom betalningsbalanslån till tredje land, verkställda i en eller flera trancher, skall belopp som betalas till fonden beräknas på grundval av det totala belopp som rådet fastställt för transaktionen. I förordningens bilaga anges att från och med det andra året (för transaktioner som sträcker sig över flera år) skall de belopp som betalas in till fonden justeras med den skillnad som föreligger den 31 december föregående år mellan de uppskattningar som låg till grund för den föregående betalningen och det faktiska utfallet av de lån som godkändes under året. Skillnader som avser det föregående året medför en betalning det påföljande året. I bilagan anges även att när kommissionen inleder ett betalningsförfarande skall den gå igenom de transaktioner som redan föranlett betalningar, och i de fall de tidsfrister som ursprungligen fastställts inte iakttagits skall den föreslå att detta beaktas vid beräkningen av den första betalning inom ramen för påbörjade låneoperationer, som skall göras vid början av det påföljande räkenskapsåret. Den budgetansvariga myndigheten antog under det andra halvåret 1997 överföring 58/97, som syftade till inbetalning till garanti fonderna för låneoperationerna till tredje länder (lån till Bulgarien, före detta jugoslaviska republiken Makedonien, Georgien och Arménien). II. C Underlag för inbetalning till fonden vid partiella garantier Vad avser EIB-lån som garanteras till 75 % baseras inbetalningen till fonden på 75 % av det totala beloppet för de beviljade operationerna. De EIB-lån som beviljades av rådet den 14 april 1997 omfattas av en garanti som begränsas till 70 % av de totala öppnade krediterna. Inbetalningen baseras på 70 % av de utanordnanden som förutses för året. II. D Inbetalning till garantifonden De belopp som inbetalas till garantifonden beräknas med hjälp av den tillämpliga inbetalningssatsen (14 %), enligt det underlag som definierats ovan. I förordningen om garantifonden fastställs i artiklarna 2 och 4 att fonden skall tillföras medel genom betalningar från den allmänna budgeten motsvarande 14% av transaktionsbeloppet till dess att fondens medel uppgår till målbeloppet. Eftersom målbeloppet hade uppnåtts den 31 december 1997 skall kommissionen enligt förordningen lägga fram förslag om omprövning av inbetalningssatsen. Förslagen kommer att ingå i den sammanfattande rapporten för fondens verksamhet som kommissionen skall utarbeta i enlighet med artikel 3 i förordningen om fondens inrättande. 40 ILE Resterande utrymme i reserven för garantier Det resterande utrymmet i garantireserven utgörs av skillnaden mellan reserven och rubriken inbetalning till garantifonden. II. F Återstående utlåningskapacitet Den återstående utlåningskapaciteten är lånesidans motsvarighet till det resterande utrymmet i garantireserven med utgångspunkt från de gällande garanti nivåerna. 41 III. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND -42 Landriskindikatorer Land: Bulgarien fotnoter 1995 1996 1997 Real BNP-tillvaxt (i %) Industriproduktion (procentuell fftrandring) Arbetsloshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec - dec) Valutakurs (lev pr. USD) (i slutet av perioden) 2,1 8,6 11,6 32. 8 71 -10,9 -8,3 12,5 310,8 487 -7,4 -11,5 13,7 580 1792 (5) (6) Hela offentllga sektorns flnanslella sparande (1 % av BNP) -5,7 -11,0 -3. 1 (5) Betalningsbalans Export av varor och tjanster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver, inkl. guld (i slutet av perioden) i mdr USD i antal manaders import av varor och tjanster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och rdntebetalningar (i mdr USD) amorteringar rantor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjanster (%) Amorteringar och rSntebetalningar/export av varor och tjanster (%) Forfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i mdr USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning EU:s riskexponeringslndlkatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/export av varor och tjanster (%) (1) IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvdrdighetsindlkatorer 7,0 -0,5 90 1,5 2,8 10,2 0,9 0,3 0,6 79 151 14 none none 7,3 5,7 7,7 - 6,3 0. 9 115 0,8 1,6 9,6 1. 0 0. 4 0,6 99 159 17 none none 8,1 6,5 10,0 (01/97-06/97) (01/97-09/97) 3,0 n. a. 328 2,3 4,6 9,7 (06/97) 0,5 0,3 0,2 n. a. n. a. n. a. none none 5,7 4,8 15,5 (06/97) (08/97) (06/97) (01/97-06/97) (01/97-06/97) SBA (7/96-2/98) no (4) SBA (6/97-5/98) yes Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kreditvardering none none 03/95 09/95 90 90 (187) (181) 03/95 09/95 93 94 (135) (135) 21. 9 22. 2 none none 03/96 09/96 99 92 (178) (178) 03/96 09/96 92 93 (135) (135) 23. 1 23. 5 B3 none 03/97 09/97 111 96 (179) (180) 03/97 09/97 97 99 (135) (135) 22. 5 22. 2 (2) (2) (3) (1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) (5) (6) Standby-avtal som avbröts i september 1996. Preliminära siffror. Gäller de första nio månaderna 1997 jämfört med samma period föregående år. 43- Landriskindikatorer Land: Tjeckiska republiken fotnoter llMtfi 100(1 \rntr Real BNP-tillvaxt (i %) Industriproduktion (procentuell Wrandring) Arbetsloshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (koruna pr. USD)(i slutet av perioden) 4,8 8,7 2,9 7,9 26,6 4,4 6,8 3,5 8,6 27,1 1,1 2,3 5,2 10,0 34,4 (4) (5) Hela offentliga sektorns finanslella sparande (I % av BNP) 0,3 -0,4 -1,7 (09/97) Betalningsbalans Export av varor och tjanster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i mdr. USD i antal manaders import av varor och tjanster 28,2 -2,9 2526 14,0 5,6 29,7 -8,6 1388 12,4 4,4 21,5 -7,4 845 11,0 4,6 (01/97-09/97) (01/97-06/97) (01/97-09/97) (10/97) (10/07) Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, 1 slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i mdr USD) amorteringar rantor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) Forfallna skulder (bade pa rantor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning 16. 5 20. 4 21,2 (06/07) 2,6 2,0 0. 6 35,1 58,6 9,2 none none 3,8 3,0 0,8 39,2 68,8 12,8 none none n. a. n. a. n. a. 41,3 73,8 n. a. none none (06/97) (06/97) EU:s riskexponeringsindikatorer EU. s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjanster (%) (D 5,8 2,6 2,5 7,3 2. 8 1,9 5,9 2,3 2,2 (06/97) (06/97) IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoron uppfylls Kreditvcirdlghetsindlkatorer. - - Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) S&P. s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kreditvardering Baa1 (09/95) A 03/95 09/95 35 41 (187) (181) 03/95 09/95 33 30 (135) (135) 55. 8 58. 4 Baa1 A 03/96 09/96 36 35 (178) (178) 03/96 09/96 30 29 (135) (135) 60. 1 62. 0 Baal A 03/97 09/97 37 37 (179) (180) 03/97 09/97 28 28 (135) (135) 62. 8 63. 1 (2) (2) (3) (1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) (5) Gäller de första nio månaderna 1997 jämfört med samma period föregående år. Gäller de första elva månaderna 1997 jämfört med samma period föregående år. 44 Landrlsklndlkatorer Land: Estland Real BNP-tillvaxt (i %) Industriproduktion (procentuell forandring) Arbetsloshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec-dec) Valutakurs (kroon pr. USD)(i slutet av perioden) fotnoter 1095 1990 1097 4. 3 1,4 4. 1 28. 9 11,5 4,0 1. 1 4,3 14,8 12,0 11,7 13,4 3,6 12,5 13,9 (5) Hela offentllga sektorns finansiella sparande (I % av BNP) -1. 2 -1,5 0,4 est Betalningsbalans Export av varor (i milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) (exkl. offentliga overforingar) Nettoinflode av utlandska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal manaders import av varor Utlandsskuld Utlandsskuld (inkl. IMF) (i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i milj. USD) amorteringar rantor + avgifter till IMF Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor (%) Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor (%) Forfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning EU. s rlskexponerlngslndlkatorer 1838 -7,4 199 583 2,7 2074 -11,7 111 640 2,4 2892 -12. 0 152 830 1. 8 | (01/97-06/97) (01/97-09/97) (12/97) 268,6 295,2 246,2 (4) 21,0 6,0 15,0 7,5 14,6 1,1 none none 51. 2 27,5 23,7 6. 8 14,2 2,5 none none est. est. 51,7 40,1 11. 6 5,3 8. 3 1,8 none none 0,6 19,9 1,7 EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor (%) (D 0,5 16,5 2,2 0,5 13,8 2,0 IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kredltvardighetslndlkatorer Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) S&Ps langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kreditvardering SBA (4/95-6/96) yes SBA (7/96-8/97) yes SBA (11/97-12/98) yes none none 03/95 09/95 68 76 (187) (181) 03/95 09/95 79 79 (135) (135) 25. 4 26. 3 none none 03/96 09/96 73 71 (178) (178) 03/96 09/96 76 71 (135) (135) 28. 9 31. 1 Baal BBB+ 03/97 09/97 69 63 (179) (180) 03/97 09/97 65 63 (135) (135) 33. 6 36. 9 (2) (2) (3) (1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) Angivelser i Estlands valuta kroon har omräknats enligt den genomsnittliga växelkursen gentemot dollarn under året. Under 1996 och 1997 återbetalade Estland utlandslån i förskott. Första halvåret 1997 jämfört med samma period föregående år. (5) -45 Landrtskindikatorer Land: F6re detta jugoslaviska republiken Makedonien Real BNP-tillvaxt (i %) Industriproduktion (procentuell forandring) Arbetsloshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (fOrinter pr. USD)(i slutet av perioden) fotnoter 1995 1996 1,6 10,0 23,7 8,6 38,0 0,9 3,0 • 24,9 0,7 41,3 1997 (8) 2,0 2,7 27,0 5,0 55,2 Konsollderat statllgt budgetsaldo (1 % av BNP) -1,3 -0,4 -0,6 Betalningsbalans Export av varor och tjanster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflode av utlandska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver inklusive guld (i slutet av perioden) i milj. USD i antal manaders import av varor och tjanster (4) (5) 1. 2 -6,2 13,0 270,0 1,9 1,1 -7,4 12,0 267,0 2,0 Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i milj USD) amorteringar rantor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) FOrfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning (milj. USD) EU:s riskexponeringsindlkatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjanster (%) 1,1 1,1 141,0 84,0 57,0 28. 5 78. 0 10,4 n. a. 326,0 124,0 70,0 54,0 30,8 86,1 9,5 34,0 37,0 (6) (D 1,2 -8,4 16,0 279,0 2,0 1,2 117,0 47,0 69,0 38,2 88. 6 8,7 none 87,0 0,3 2,4 2,4 IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvardighetsindikatorer SBA (05/95-04/96) yes SBA (05/95-04/96) yes ESAF (04/97) yes (7) Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kreditvardering none none none none none none (2) (2) (3) 03/95 09/95 108 118 (187) (181) none 03/96 09/96 85 59 (178) (178) none 03/97 09/97 107 151 (179) (180) none none none none (1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) (5) (6) (7) (8) Det finns luckor i handelsstatistiken till följd av varierande tillgång till uppgifter, särskilt under 1996. Siffrorna för bytesbalansunderskottet kan vara för höga till följd av bristande uppgifter om vissa överföringar. Återbetalningarna av skulder inkluderar inte skulder till IMF. Siffrorna avser en uppskattning av betalningarna 1 Haivtidsöversynen fullbordades den 31 oktober 1997, efter vissa justeringar av programmet. Extrapoleringar. I kommersiella långivare. 46 Landriskindikatorer Land: Ungern fotnoter 1995 1996 1997 Real BNP-tillvaxt (i %) Industriproduktlon (procentuell forandring) Arbetsloshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (forinter pr. USD)(i slutet av perioden) 1,5 4,6 10. 4 28. 5 139,5 1. 3 3,4 10,5 19,8 164,0 4. 0 11,2 10. 4 18,4 195,4 (6) (6) (08/97) Konsollderat statllgt budgetsaldo (1 % av BNP) -6,8 -3,3 -4,6 (5) Betalnlngsbalans Export av varor och tjanster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i mdr USD i antal manaders import av varor (4) 12,8 -5,8 4453 12,0 9,5 14,2 -3,9 1987 9,7 6,9 22,2 n. a. 1835 8,7 5,0 (01/97-11/97) (01/97-11/97) (11/97) (11/97) Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i mdr USD) amorteringar, inkluslve tidigarelagda aterbetalningar rantor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) FOrfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU. s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjanster (%) (1) IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kredltvardlghetslndikatorer 31,7 27,6. 22,8 (11/97) 7,7 5,3 2,4 72,3 185,9 43,8 none none 13,0 3,1 6,6. 7,4 5,1 2,3 63,6 144,1 44,7 none none n. a. n. a. n. a. n. a. n. a. n. a. none none 9,6 2,7 5,2 8,6 3,1 3,2 (11/97) (11/97) SBA (3/96-2/98) yes SBA (3/96-2/98) yes Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kreditvardering (1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. Avser endast varor 1995 och 1996. (4) Preliminära angivelser. (5) Ba1 BB+ 03/95 09/95 50 44 (187) (181) 03/95 09/95 45 48 (135) (135) 46. 4 45. 0 Baa3 BBB- 03/96 09/96 44 44 (178) (178) 03/96 09/96 50 50 (135) (135) 43. 6 44. 7 Baa3 BBB- 03/97 09/97 46 41 (179) (180) 03/97 09/97 48 46 (135) (135) 47. 6 49. 7 (2) (2) (3) 47 Landrlsklndlkatoror Land: Lettland fotnoter 1995 1996 1997 Real BNP-tillvaxt (i %) Industriproduktion (procentuell forandring) Arbetsloshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec - dec) Valutakurs (lat pr. USD) (i slutet av perioden) -0,8 -6,3 6,1 23,1 0,54 2,8 1,4 7,2 13,0 0,56 5,6 6,1 6,7 7,0 0,59 (4) Hela offentliga sektorns finanslella sparande (1 % av BNP) -3,4 •1,9 n. a. Betalningsbalans Export av varor och tjanster (i milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflode av utiandska direktinvesterlngar (i milj. USD) Officiella valutaroserver (i slutet av perioden) i milj. USD i anlal manadors import av varor och tjanster (tjanster exkl. Detaining fOr produktionsfaktorer) 2088,0 -0,4 180 527 2,9 2628,0 -8,3 288 652 2,9 1304,0 -8. 0 165 (01/97-06/97) (01/97-06/97) (01/97-06/97) n. a. n. a. Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i milj. USD) amorteringar rantor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) FOrfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning EU:s riskexponeringsindlkatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor (%) (1) 403 409 394 (10/97) 39,0 n. a. n. a. 9,2 19,3 3,0 none none 0,7 12,3 4,0 71,0 n. a. n. a. 8,2 15,6 4,9 none none 0,7 12,4 1,9 n. a. n. a n. a 7. 5 15,1 n. a. none none 0,7 14,8 4,5 (10/97) (10/97) (10/97) (06/97) IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvardighetsindikatorer Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s ISngsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kreditvardering SBA (4/95-4/96) no SBA (5/96-8/97) yes SBA (9/97-2/99) yes none none 03/95 09/95 106 116 (187) (181) 03/95 09/95 91 89 (135) (135) 22. 6 23. 4 none none 03/96 09/96 89 75 (178) (178) 03/96 09/96 86 88 (135) (135) 24. 7 25. 7 none BBB 03/97 09/97 63 59 (179) (180) 03/97 09/97 79 74 (135) (135) 29. 1 32. 6 (2) (2) (3) (1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) Gäller de första nio månaderna 1997 jämfört med samma period föregående år. -48 Landrlsklndlkatorer Land: Litauen fotnoter 1995 1996 1997 Real BNP-tillvaxt (i %) Industriproduktion (procentuell forandring) Arbetsloshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec - dec) Valutakurs (litas pr. USD) (i slutet av perioden) 3,0 5,3 7,3 35,7 4,0 4,2 3,7 6,2 13,1 4,0 6,4 0,7 6,7 8,6 4. 0 (5) (11/97) Hela offentllga tektorns finansiella sparande (1 % av BNP) Finansiell balans (financial balance) Kapitalbalans (fiscal balance) (4) (4) -1. 8 -3,3 -1,9 -3,6 n. a. n. a. Betalnlngsbalans Export av varor och tjanster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) exkl. offentliga OverfOringar Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden, utiandska bruttotlllgangar) i milj. USD i antal manaders import av varor och tjanster 3,2 -3,2 71 819 3,9 4,2 -2,7 153 8 3 4' 2,4 3. 7 n. a. 256 1063 2,1 (01/97-09/97) (01/97-09/97) Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (I milj. USD) amorteringar rantor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) FOrfallna skulder (bade rantor och amorteringar, 1 milj. USD) Avtal om skuldnedsattnlng och skuldomlaggnlng EU:s riskexponerlngsindlkatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s EU:s riskexponering/Export av varor och tjanster (%) riskexponering/Utlandsskuld (%) IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvardighetsindikatorer Moody's Idngsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kreditvarderlng 757 1076 1407,0 69 n a. n a. 13,9 34,3 3. 1 none none 1,4 13,9 4,8 120 n. a. n. a. 15,3 32,7 3,6 none none 1. 4 10,2 2,6 n. a. n. a. n. a. 15,4 n. a. n. a. none none 1,6 9,4 3,6 (6) (10/97) (06/97) (D EFF EFF EFF (10/94-10/97) (10/94-10/97) (10/94-10/97) yes yes yes none none 03/95 09/95 108 118 (187) (181) 03/95 09/95 95 90 (135) (135) 21. 7 22. 9 Ba2 none 03/96 09/96 85 59 (178) (178) 03/96 09/96 89 90 (135) (135) 23. 8 25. 3 Ba1 BBB- 03/97 09/97 72 62 (179) (180) 03/97 09/97 85 80 (135) (135) 27. 4 31. 1 (2) (2) (3) (1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) (5) (6) I den finansiella balansen räknas inte statens nettoutlåning med, till skillnad från i kapitalbalansen. Gäller de första nio månaderna 1997 jämfört med samma period föregående är. Preliminära angivelser. 49 Landrlsklndlkatorer Land:Rumänien fotnoter 1995 1996 1997 Real BNP-tillvaxt (i %) Industriproduktion (procentuell fOrandring) Arbetsloshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (lei pr. USD) (i slutet av perioden) 7,1 9,4 8,0 27,8 2760 4,1 9,9 6,3 56,9 4035 -6,5 -8,2 8,8 151,4 8023 (6) (11/96-11/97) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) -2,6 -3,9 -4,5 est. Betalningsbalans Export av varor och tjanster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal manaders import av varor och tjanster 7,9 -5 417 334 0,4 8,1 -7,2 263 551 0,6 7,1 -5,4 806 2555 2,8 (01/97-10/97) est. (01/97-09/97) (12/07) (10/07) Utlandsskuld Utlandsskuld (inkl. kortfristiga) (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i milj. USD) amorteringar rantor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) FOrfallna skulder (bade i rantor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning 6,5 8,2 8,8 (08/97) 1366 1073 293 18,1 68,7 14,5 none none 2000 1632 368 23,1 85,1 20,7 none none 2600 1900 700 27,2 89,0 23,8 none none est. est. est. est. est. est. EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjanster (%) (1) 10,2 11. 5 10,1 10,2 9,2 12,5 11,0 10,2 12,6 (08/97) (10/07) IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvardighetsindlkatorer Moody's ISngsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) S&P. s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kreditvardering SBA (5/94-12/95) yes SBA (4) no (5) SBA (4/97-5/98) yes none none 03/95 09/95 68 64 (187) (181) 03/95 09/95 73 71 (135) (135) 28. 1 29. 7 Ba3 BB- 03/96 09/96 67 61 (178) (178) 03/96 09/96 68 72 (135) (135) 30. 9 31. 0 Ba3 BB- 03/97 09/97 75 75 (179) (180) 03/97 09/97 64 67 (135) (135) 32. 7 34. 1 (2) (2) (3) (1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) (5) (6) Standby-avtalet beviljades i maj 1994 och utvidgades och gavs förlängd löptid under hela 1997. Avtalet avbröts i mars 1996. Ett nytt avtal beviljades dock av IMF den 22 april 1997. Första halvåret 1997 jämfört med samma period föregående år. - 5 0- Landriskindikatorer Land: Slovakien fotnoter 1995 1996 1997 Real BNP-tillvaxt (i %) Industriproduktion (procentuell forandring) Arbetsloshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (SKK pr. USD) (i slutet av perioden) 6,8 8,3 13,1 7,2 29. 6 6,9 2,5 12,8 5. 4 31,9 6,0 2,0 12,5 6,4 34,8 (5) Hela offentllga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) 0,1 -1,3 n. a. Betalningsbalans Export av varor och tjanster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal manaders import av varor och tjanster 11,0 2,3 134 3418 4,1 10,9 -10,1 106 3473 3,4 9,2 8,4 61 3299 3,2 (01/97-10/97) (01/97-10/97) (01/97-10/97) 5,7 7,7 9,6 (01/97-09/97) 1390 1130 260 32,9 52,0 12,7 none none 1444 1186 258 40,6 70,6 13,3 none none n. a. n. a. n. a. 50,6 87,4 n. a. none none 4. 3 3. 6 3,8 (01/97-09/97) (01/97-09/97) (09/97) (09/97) Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i milj. USD) amorteringar rantor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) FOrfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning EU:s riskexponeringsindlkatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjanster (%) (1) 4,1 5,2 2,8 4,5 4,5 3,2 IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvardighetsindikatorer - - SBA (7/94-3/96) no (4) Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kreditvardering Baa3 BB+ 03/95 09/95 53 51 (187) (181) 03/95 09/95 61 59 (135) (135) 33. 2 35. 7 Baa3 BBB- 03/96 09/96 48 49 (178) (178) 03/96 09/96 57 53 (135) (135) 38. 6 41. 2 Baa3 BBB- 03/97 09/97 53 54 (179) (180) 03/97 09/97 52 52 (135) (135) 43. 9 44. 8 (2) (2) (3) (1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) (5) Den halvtidsöversyn av programmet som hade planerats för februari 1995 slutfördes inte. Gäller de första nio månaderna 1997 jämfört med samma period föregående år. 51 Landrlsklndlkatorer Land: Moldova Real BNP-tillvaxt (i %) Industriproduktion (procentuell fOrandring) Arbetsloshet (i slutet av perioden) Inflationstakt (arsgenomsnitt) Valutakurs (leu pr. USD) (i slutet av perioden) fotnoter 1995 1996 -1,9 -6,0 1,4 23,8 4,50 -8,0 -5,1 1. 8 15,1 4,59 1997 (3) -0,5 n. a. 1,6 11,2 4,68 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) -5,9 -10,0 -4,5 est. Betalningsbalans Export av varor (i milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal manadors import av varor 739,0 -8,1 63,7 257 3. 2 801,0 -18,8 40,0 315 4,1 573,2 n. a. 15,7 358 n. a. (01/97-09/97) (01/97-06/97) Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i milj. USD) amorteringar rantor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor (%) Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor (%) FOrfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning EU:s riskexponerlngsindlkatorer EU. s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor (%) (D IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls KreditvMrdlghetslndikatorer 696,3 818,2 935,0 91,0 n. a. n. a. 38,0 91,1 11,0 none none 0,8 8,7 7,9 n. a. n. a. n. a. 57,6 102,1 n. a. none none 1,0 9,3 9,5 n. a. n. a. n. a. n. a. n. a. n. a. none none 0,8 n. a. n. a. v SBA (3/95-3/96) yes EFF (5/96-5/99) yes EFF (5/96-5/99) no Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kreditvardering none none 03/95 09/95 157 141 (187) (181) none none 03/96 09/96 134 125 (178) (178) Ba2 none 03/97 09/97 113 104 (179) (180) (2) none none none none none none (1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. Preliminära uppgifter om inget annat anges 52 Landriskindikatorer Land: Vitryssland (01/97-11/97)1 Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt på årsbasis (genomsnitt) Valutakurs (rubier pr. USD) (genomsnitt) fotnoter 1995 1996 1997 -10,4 -11,5 2,7 244 11500 2,6 3,3 3,9 39,3 15500 9,8 17,6 2,3 63,8 31000 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (I */• av BNP) -2,3 -1,8 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nolloinflödo av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiolla valutiirosorver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i miljoner USD) Skuldomläggningsavtal 4,7 -4,7 7 377,0 0,7 1. 513 178 n. a. n. a. 14,7 32,7 3,4 460 none EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (1) 0,5 2,6 0,8 5,4 -9. 1 10,0 0,0 0,95 163. 2 n. a. n. a. 8,1 17,6 3 n. a. none 0,5 4,0 0,7 6,4 n. a. n. a. n. a. n. a. 0,9 170. 4 n. a. n. a. 7,9 n. a n. a n. a none 0,4 3,8 n. a. IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kredltvärdlghetsindlkatorer SBA (12/95-11/96) no (4) SBA (12/95-11/96) no (4) Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering none none 03/95 09/95 135 134 (187) (181) 03/95 09/95 112 112 (135) (135) 15. 2 15. 5 none none 03/96 09/96 128 142 (178) (178) 03/96 09/96 116 118 (135) (135) 14. 5 14. 6 none none 03/97 09/97 154 131 (179) (180) 03/97 09/97 118 121 (135) (135) 14. 5 14. 2 (2) (2) (3) (1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) Den översyn efter första fjärdedelen av programmet som ursprungligen planerats för december 1995 har inte genomförts. 53 Landrlsklndlkatorer Land: Ukralna fotnoter 1995 1996 Real BNP-tillvaxt (i %) Industriproduktion (procentuell fOrandring) (i slutet av perioden) Arbetsloshet Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (karb. pr. USD) (Hrv. per USD 1996) auktion/interbank kontant (i slutet av perioden) (i slutet av perioden) -11,8 -11,7 0,6 182,0 179400 186000 -10,0 -5,1 1. 3 39,7 1,9 1. 9 1997 (6) -3 -1,9 2. 6 15,0 1. 7-1,9 1,7-1. 9 (7) (08/97) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 */• av BNP) -5. 0 -3,2 -4. 6 Betalnlngsbalans Export av varor och tjanster (i mdr USD) Bytesbalans (exkl. OverfOringar) (i % av BNP) Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i mrd USD) Officiella valutareserver, brutto i milj. USD i antal veckors import av varor och tjanster 16,4 -5,0 0,27 20,3 -3,9 0,52 1134,0 3,7 1994,0 5,3 Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i milj. USD) amorteringar rantor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) FOrfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) Avlal om skuldnedsattning och skuldomiaggning EU:s riskexponeringslndikatorer EU;s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU. s riskoxponering/Export av varor och tjanster (%) (1) 8,1 1531 986 545 23,3 53. 6 9,3 236 (4) 1,5 1,4 0,7 9,2 1221 716 505 21,2 45,3 6. 0 na. (4) 3,0 2,6 1,2 20. 9 -3. 6 0. 41 2406 6. 0 10. 3 1500 944 556 19,4 49,2 7,1 n. a (4) 4. 0 3,1 1. 5 IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvaidighetsindikatorer SBA (04/95-04/96) no (5) SBA (05/96-02/97) yes SBA (07/97-06/98) yes Moody's langsiktiga rating av utidndsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kroditvardering none none 03/95 09/95 145 138 (187) (181) 03/95 09/95 109 111 (135) (135) 15. 5 15. 7 none none 03/96 09/96 136 135 (178) (178) 03/96 09/96 107 111 (135) (135) 16. 7 16. 6 none none 03/97 09/97 136 129 (179) (180) 03/97 09/97 109 105 (135) (135) 17. 6 10 8 (2) (2) (3) (1) (2) (3) So de förklarande anmärkningarna. (4) (5) (6) (7) Omläggning av skulder till Ryssland och Turkmenistan. Avbrutet i november 1995. Extrapoleringar gjorda av IMF, om inget annat anges. Andra kvartalet 1997 jämfört med samma period föregående år. 54- Landriskindikatorer Land: Algeriet Real BNP-tillv3xt (i %) Gas- och oljeproduktion (procentuell forandring) Inflationstakt (dec/dec) Valutakurs (dinarer pr. USD) (i slutet av perioden) fotnoter 1995 1996 3,9 4,4 21,9 52. 2 3,8 6,3 15,1 56,2 1997 (4) 2,3 8,3 6,1 58,0 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) -1,4 3,0 2. 3 Betalnlngsbalans Export av varor och tjanster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflode av utiandska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver i mdr USD i antal manaders import av varor och tjanster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och rantebetalningar (i mdr USD) amorteringar rantor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjanster (%) Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) Forfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning (mdr USD) 10,3 -5,4 0,0 2,1 2,1 32,5 9,4 7,1 2,3 78,6 297,1 42,5 none 4,9 13,2 2,7 0,3 4,2 4,5 33,5 7,4 5,2 2,2 73,2 240,1 29,2 none 3,5 13. 9 6,7 0,4 7,6 9,0 32,6 6,4 4,2 2,2 69,5 238,0 33,1 none 2,2 EU:s riskexponeringslndikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjanster (%) (1) 12,2 2,8 8,9 11,6 2,7 6,8 7,7 1,9 4,5 IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls Kreditvardighetsindikatorer Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s ISngsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kreditvardering (1 ) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) Extrapoleringar. SBA/EFF (5/94 - 5/95) yes EFF/CCFF (5/95 - 5/98) yes EFF (5/95-5/98) yes none none 03/95 09/95 102 107 (187) (181) 03/95 09/95 89 91 (135) (135) 23. 5 22. 8 none none 03/96 09/96 109 97 (178) (178) 03/96 09/96 95 95 (135) (135) 21. 5 22. 8 none none 03/97 09/97 102 97 (179) (180) 03/97 09/97 96 96 (135) (135) 23. 2 24. 5 (2) (2) (3) 55- Landriskindikatorer Land: Israel Real BNP-tillvaxt (i %) Industriproduktion (procentuell forandring) Arbetsloshet (arsgenomsnitt) Konsumentprisindex (arsgenomsnitt) Valutakurs (shekeler pr. USD) (i slutet av perioden) fotnoter 1995 1996 7,1 8,4 6,9 8,1 3,12 4,5 5,4 6,7 10,6 3,24 1997 (6) 2,0 3,2 8,1 6,8 3,53 (4) (5) Statens finansiella sparande (i % av BNP) -3,1 -4,2 -3,2 Betalningsbalans Varuhandel (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflode av utiandska direktinvesterlngar (i mdr USD) Officiella valutareserver, brutto i mdr USD i antal manaders import av varor Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, i mdr USD, i slutet av perioden) Amorteringar och rantebetalningar (i mdr USD) amorteringar rantor (brutto) Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjanster(%) Amorteringar och rantebetalningar/Export av varor och tjanster (%) FOrfallna skulder (bade rantor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomiaggning 29,2 -4,4 1,2 8,7 2,6 45,2 5,6 2,5 3. 1 51. 2 155,9 19,2 none none 31,0 -5,6 1,7 11,8 3,6 48,1 5,5 2,2 3. 3 49. 3 155,2 17,7 none none 32,9 -3,6 2,4 20,3 6,3 50,8 (9/97) 6,8 3,4 3,4 50,7 154,4 20,7 none none EU:s riskexponerlngslndlkatorer EU:s riskexponering/EU. s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor (%) (D 4,4 0,7 1,7 3. 9 0,6 1,6 1,5 0,2 0,4 (9/97) IMF-arrangemang Typ (Datum) Villkoren uppfylls KreditvMrdighetsindikatorer -. - Moody's langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s langsiktiga rating av utiandsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kreditv3rdering A3 A- 03/95 09/95 31 31 (187) (181) 03/95 09/95 43 42 (135) (135) 47. 9 49. 2 A3 A- 03/96 09/96 33 32 (178) (178) 03/96 09/96 41 40 (135) (135) 50. 8 52. 2 A3 A- 03/97 09/97 35 33 (179) (180) 03/97 09/97 39 40 (135) (135) 52. 2 52. 9 (2) (2) (3) (1) (2) (3) Se de förklarande anmärkningarna. (4) (5) (6) Avser de första nio månaderna 1997 jämfört med samma period föregående år. Uppgifterna för tredje kvartalet är justerade för säsongseffekter. Extrapoleringar, om inget annat anges. 56- Fftrklarinp till landriskindikatorer Standardfotnoter (1 ) (2) (3) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna och Modolhavslflndor Ju högre värduringslal, desto sämre kroditvärdlghot Länderna värdoras på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta riskon för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned pä ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv. för alla länder förbättras. Förkortningar och engelska ord som anvSnds I tabellerna S&P Standard and Poor's CCFF= Compensatory and Contingency Financing Facility EFF= SBA = STF= Extended Financing Facility Stand-By Arrangement Systemic Transformation Facility ekonomiskt stöd för kompensation och oförutsedda händelser förstärkt ekonomiskt stöd "stand-by"-avtal systemskiftesfaciliteten Estimates est. = na. = not available prelim. = Preliminary no none yes uppskattat värde ingen uppgift preliminär nej inga/inget ja r —, ISSN 1024-4506 K()M(98) 252 skilli* DOKUMENT SV 01 09 17 Katalognummer : CB-CO-98-271-SV-C ISBN 92-78-35347-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg