title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Tacis - teknisk bistand til de nye uafhængige stater og Mongoliet«

eurovoc_concepts:
Commonwealth of Independent States
EU programme
Mongolia
technical cooperation
trade policy

text: 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/75 eller afvise indførsel af affald fra den grønne liste. Manglende svar på en ansøgning bør under ingen omstændigheder kunne fortolkes som en stiltiende ac- cept af en sådan indførsel af affald. 2. 3. Derfor anser ØSU det for nødvendigt, at toldmyn- dighederne i EU’s medlemsstater — inden de tillader eksport af affald fra den grønne liste til et land uden for OECD — kontrollerer, om miljø- og toldmyndighederne i modtagerlandet har givet officiel tilladelse hertil. Desuden bør det kræves, at den potentielle EU-eksportør kontrollerer og sikrer sig, at modtagerlandet har tilstræk- kelig kapacitet til at behandle, genanvende og nyttiggøre det pågældende affald. Det kan eventuelt kræves, at modtagerlandets myndigheder bekræfter, at kapaciteten er tilstrækkelig, før de giver den endelige tilladelse. 2. 4. Endelig tilslutter ØSU sig Europa-Parlamentets anmodning om, at visse former for affald, især tekstiler, som har undergået en passende forarbejdning og behand- ling, ikke længere klassificeres som affald, således at de kan indgå i den normale frie varehandel. Bruxelles, den 29. april 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Tacis — teknisk bistand til de nye uafhængige stater og Mongoliet« (98/C 214/22) Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede på sin plenarforsamling den 10. juli 1997 at udarbejde en udtalelse om »Tacis — teknisk bistand til de nye uafhængige stater og Mongoliet«. På sin plenarforsamling den 29. og 30. oktober 1997 besluttede Det Økonomiske og Sociale Udvalg under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 3, i stedet at afgive en udtalelse. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Eksterne Forbindelser og Handels- og Udviklingspolitik, som udpegede Filip Hamro-Drotz til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 15. april 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 354. plenarforsamling af 29. og 30. april 1998, mødet den 29. april 1998, med 90 stemmer for, 1 imod og 1 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning »Tacis« er en forkortelse for »Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States« og er EU’s program for teknisk bistand til de nye uafhængige stater i Øst- og Sydøsteuropa samt Mongoliet. De tolv nye uafhængige stater er Den Russiske Fødera- tion, Ukraine, Kasakhstan, Belarus, Usbekistan, Aser- bajdsjan, Georgien, Armenien, Moldova, Kirgisistan, Turkmenistan og Tadsjikistan. Mongoliet har været tilknyttet programmet siden 1993. De tre baltiske stater blev placeret under dette program i 1991, men har siden 1992 været tilknyttet Phare-programmet. Den europæiske integration ligger ØSU meget på sinde, og det har tidligere fremlagt udtalelser og rapporter om EU’s forbindelser med Rusland og de andre nye uafhængige stater. I denne udtalelse tages der hensyn til disse udtalelser og rapporter, uden at der direkte henvises til dem. Bilag A, der er vedlagt udtalelsen, indeholder baggrunds- information om Tacis-programmet og dets situation. 2. Konklusioner Under udarbejdelsen af denne udtalelse har ØSU bl. a. skrevet til forskellige organisationer i de lande, som C 214/76 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 modtager Tacis-støtte, for at høre om deres syn på programmet og dets virkning i de pågældende lande. Repræsentanter for sådanne organisationer i visse af modtagerlandene deltog i januar 1998 i en høring, som ØSU arrangerede i Bruxelles. ØSU har desuden skrevet til de vigtigste erhvervs- og interesseorganisationer i EU for at høre om deres syn på Tacis-programmet. 3. 1. Tacis-programmets hovedmål for de enkelte sektorer (f. eks. energi og landbrug) og prioriteringer bør defineres nærmere. Der bør fastlægges så klare politiske, økonomiske, sociale og miljørelaterede målsætninger som muligt for Tacis-projekterne. Der bør foretages en vurdering af Tacis-projekternes betydning for bl. a. beskæftigelsen. Disse synspunkter er opført separat i bilag B og C. ØSU har i de følgende konklusioner og henstillinger taget hensyn til disse synspunkter. Det Økonomiske og Sociale Udvalg konstaterer føl- gende: — Tacis-programmet har indtil nu med forholdsvis stor succes gennemført de vedtagne målsætninger om at støtte modtagerlandenes overgang til markedsøko- nomien samt fremme demokratiseringsprocessen. — ØSU er imidlertid klar over, at Revisionsretten har valgt at rette særlig hård kritik mod Tacis (og Phare), mens Europa-Parlamentet nægter at godtage Kommissionens redegørelse for sine udgifter i 1996, før man har klaret problemerne i forbindelse med disse støtteprogrammer. — For at kunne gennemføre de vedtagne målsætninger vil modtagerlandene også fremover have brug for mange forskellige typer støtte fra EU og dets med- lemsstater samt fra andre lande og internationale finansieringsinstitutter og organisationer. — Tacis-programmet vil i de kommende år komme til at spille en central rolle i udviklingen af relationerne mellem EU og modtagerlandene, især i betragtning af Samarbejds- og Partnerskabsaftalernes ikrafttræden og EU’s igangværende udvidelsesbestræbelser i Cen- traleuropa. Tacis-programmet bør efterhånden helt koncentreres om gennemførelsen af målsætningerne for Partnerskabs- og Samarbejdsaftalerne. — Den nye Tacis-forordning, som er under udarbejdel- se, vil væsentligt forbedre EU’s muligheder for at effektivisere samarbejdet med modtagerlandene. Denne chance må udnyttes, således at forordningen har virkning fra og med år 2000. 3. Henstillinger Hovedvægten i Tacis-programmet bør fortsat lægges på at fremme en velfungerende økonomi og iværksætterånd i modtagerlandene, styrke SMV’s og industriens interna- tionale konkurrenceevne, forbedre lederuddannelser og knowhow, skabe en sociallovgivning og et socialsikrings- system, der fungerer, samt udvikle infrastrukturen, trafiknettet og landbruget over en bred front. Disse Tacis-foranstaltninger bør ledsages af aktioner med henblik på at støtte reformprocesser, der bygger på principperne om borgerrettigheder, demokrati og retssikkerhed. Til en velfungerende økonomi hører også et velfungerende arbejdsmarked og en frugtbar social dialog mellem repræsentative og selvstændige interesse- organisationer, f. eks. på arbejdsmarkedet og i landbrugs- sektoren, samt mellem disse og regeringen. Modtagerlan- dene bør med Tacis-bistand bestræbe sig på at skabe og udvikle disse strukturer såvel som deres knowhow og velfungerende trepartssystemer. Det bør overvejes, om programmet vedrørende nuklear sikkerhed bør tages ud af Tacis-programmet for at gøre administrationen af denne vigtige og meget ressource- krævende opgave så effektiv som mulig. 3. 2. De multilaterale regionale programmer bør prio- riteres højere for at styrke modtagerlandenes indbyrdes samarbejde og samarbejde med nabostaterne over en bred front. Dette bør man også holde sig for øje i forbindelse med EU’s udvidelsesforberedelser i Central- europa. Administrationen og samordningen af projekter under Tacis-programmerne for grænseoverskridende samar- bejde bør væsentligt forbedres, så programmerne kan fungere effektivt. Ordningerne for samfinansiering mel- lem flere programmer (Tacis, Phare og Interreg) bør gøres mere fleksible. Det er hensigtsmæssigt at bevare Tacis-programmets opdeling i nationale programmer, multilaterale regionale programmer og såkaldte faciliteter, og ØSU fremsætter følgende henstillinger med henblik på at effektivisere det nuværende Tacis-program, og især den nye Tacis- forordning, der er under udarbejdelse. 3. 3. Henstillingerne i Kommissionens evaluerings- rapport om at effektivisere Tacis-programmet peger generelt i den rigtige retning. ØSU har med tilfredshed bemærket, at Kommissionen allerede har iværksat pas- sende foranstaltninger og retningslinjer. Det er vigtigt 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/77 at udbedre de identificerede mangler inden den nye forordnings ikrafttræden. at yde en troværdig vejledning, bør der udarbejdes Tacis-projekter med sigte på at udrydde netop sådanne mangler. Der er fortsat behov for at forenkle og effektivisere de administrative procedurer i programplanlægningen. Phare-programmet kan tjene som forbillede ved refor- men af programplanlægningen. Man bør fortsat arbejde på at udrydde overflødigt bureaukrati, overlapninger og ringe samordning. For at effektivisere Tacis-programmet og dettes gennemførelse bør EU konsultere erhvervs- og interesseorganisationerne på EU-niveau og i medlems- staterne. Kommissionen og medlemsstaterne bør i for- bindelse med programmets gennemførelse benytte sig af disse aktører, ligesom der bør tages hensyn til de tilsvarende aktørers synspunkter og prioriteter i modta- gerlandene. 3. 4. Tacis-programadministrationen bør i større grad lægges ud til modtagerlandene. Man bør øge Kommissio- nens tilstedeværelse i disse, f. eks. ved at oprette nye Tacis-kontorer, og de administrative procedurer bør udvikles fra land til land på grundlag af det pågældende lands specifikke udvikling og knowhow. Tacis-programmet bør fremme initiativer i modtagerlan- dene, så støtten kan kanaliseres ud til projekter, som modtagerlandene anser for vigtige. Man bør i større udstrækning støtte udnyttelsen af den lokale ekspertise, og modtagerlandene bør ud fra hvert enkelt lands særlige forudsætninger gives større beslutningskomptence i forbindelse med programmets retningslinjer og gennem- førelse. Man bør også stræbe efter at knytte Tacis- projekterne sammen med modtagerlandenes egne udvik- lingsprojekter for at forbedre koordinationen med de pågældende staters og regioners budgetter, bl. a. med henblik på at sikre større medfinansiering. I forbindelse med Tacis-finansieringen skal der også tages hensyn til de enkelte modtagerlandes fremskridt, for så vidt angår opfyldelsen af programmets målsætninger. Administrationen af Tacis-programmet bør via en hen- sigtsmæssig social dialog tage højde for synspunkterne hos modtagerlandenes virksomheder, lønmodtagere, landbrugskredse, forbrugere og andre vigtige erhvervs- og interessegrupper. Der vil være langt bedre muligheder for at opfylde Tacis-programmets målsætninger, hvis man hører disse kredse om programmets målsætninger og prioriteringer og om planlagte projekter, og hvis man inddrager dem i projekternes gennemførelse og den regelmæssige vurdering og opfølgning af projekterne, idet man herved drager nytte af den viden og de erfaringer og synspunkter, de har. Bl. a. »Democracy and Partnership«-programmerne bør udnyttes i denne forbindelse, så interesseorganisationer- ne kan integreres i Tacis-programmets samfundsudvik- lende aktiviteter. Samtidig bør det være muligt at bruge andre programmer, f. eks. Bistro, idet man ud fra objektive kriterier giver forskellige uafhængige aktører adgang. Der er blevet skabt nye virksomhedsstrukturer, navnlig inden for den mindre industri, ved hjælp af Tacis- programmets projekter. De små og mellemstore virk- somheder har dog ofte svært ved at klare sig, når Tacis-finansieringen standser. For at afhjælpe problemer af denne type kunne de samfundsmæssige aktører i EU (erhvervslivet, landbruget og lønmodtagerne mv. ) stille deres ekspertise og knowhow til rådighed for modtager- landene og deres organisationer. 3. 5. Skønt der er blevet gjort meget for at informere om Tacis-programmet i modtagerlandene, bør man fortsat satse målbevidst på dette. Tacis-programmets informationskanaler i modtagerlandene bør styrkes, eventuelt ved at iværksætte særlige projekter med sigte på at forbedre den nødvendige knowhow og systemerne til at behandle og sprede information. Det er vigtigt, at dette sker på en effektiv måde, f. eks. ved at inddrage modtagerlandenes sociale aktører og deres organisatio- ner i informationsformidlingen og efter behov forbedre deres forudsætninger for at deltage i disse aktiviteter. Der er også et større behov i modtagerlandene for mere regelmæssig videreformidling af opdateret information og feedback, herunder også om afsluttede Tacis- projekter. 3. 6. Man bør sikre, at der i EU’s næste budget afsættes tilstrækkelige ressourcer til den nye Tacis-forordning. Samtidig bør man tilstræbe en bedre koordination af den økonomiske støtte med de øvrige internationale og nationale finansieringskilder. Det spirende samarbejde mellem EU, Verdensbanken og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) er et godt eksempel. Også nye finansieringskilder såsom Den Europæiske Investeringsbank bør inddrages i denne koordination. Der er i denne henseende brug for større åbenhed mellem de ansvarlige myndigheder i modtagerlandene, f. eks. mellem Tacis-koordinatorerne og de relevante organisa- tioner. Dette kræver, at der i modtagerlandene etableres rådgivnings- og interaktionsmekanismer i forbindelse med Tacis-administrationen. Hvis de selvstændige og repræsentative erhvervs- og interesseorganisationer i modtagerlandene ikke har tilstrækkelig kompetence til Tacis-programmet bør også have som mål at stabilisere modtagerlandenes banksystemer og børsmarkeder, der er en betingelse for at tiltrække national og udenlandsk privatkapital til produktionsinvesteringer. Tacis-støtte til fremme af en lovgivning, der konsoliderer ejendoms- retten og retsstaten vil fortsat være en vigtig forudsæt- ning for investeringer. Tacis-programmet bør ikke C 214/78 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 mindst skabe bedre forudsætninger for EU-landes in- vesteringer o. l. Norge har tilkendegivet, at landet er parat til at forhandle med EU om bidrag til Tacis-programmets finansiering af bl. a. infrastruktur. ØSU finder dette positivt, idet et samarbejde med Norge antagelig kun vil forbedre mulighederne for at opfylde Tacis-programmets mål- sætninger. 3. 7. Der bør afsættes betydeligt flere midler fra Tacis-programmets budget til støtte af investeringspro- jekter for at fremskynde strukturreformerne, under forudsætning af at modtagerlandene samtidig påtager sig en tilsvarende større del af ansvaret for finansieringen. For at øge investeringerne i modtagerlandene bør de midler, som er øremærket til at forberede projekter, også kunne anvendes til at støtte fremstillingsvirksomheders projektforberedelser. En del af Tacis-programmets res- sourcer bør kunne anvendes som garantisum, bl. a. i modtagerlandenes miljøbeskyttelses- og infrastruktur- projekter, og sådanne investeringer bør fremmes med rentestøtte. ØSU understreger dog, at Tacis i henhold til den oprindelige hensigt fortsat primært bør være et program til formidling af teknisk bistand med henblik på skabe en investeringsfremmende atmosfære. I denne forbindel- Bruxelles, den 29. april 1998. se er investeringer i lederuddannelse og anden udvikling af de menneskelige ressourcer og administrationen af stor betydning. sikre en mere 3. 8. Programplanlægning, projektforberedelse og projektgennemførelse bør gøres hurtigere, hvilket også vil effektiv udnyttelse af Tacis- programmets midler. Der bør totalt afsættes flere midler til støtte af den type, som er til rådighed under Bistro-programmet, og den maksimale størrelse for projekter, som finansieres med midler fra de såkaldte faciliteter, bør hæves, bl. a. for at nedbringe omkostning- erne ved overflødigt bureaukrati til fordel for den egentlige støtte. 3. 9. ØSU vil fortsat bistå Kommissionen ved at fremlægge sine synspunkter om programmet og knytte tættere forbindelser til modtagerlandenes erhvervs- og interesseorganisationer. ØSU har i sinde at afgive tillægs- udtalelser, styrke samarbejdet med Europa-Parlamentet og Regionsudvalget, sætte sig ind i aktørernes syns- punkter og observationer i modtagerlandene om Tacis- programmets aktiviteter i de pågældende lande og videreformidle dette til Kommissionen og andre EU- institutioner samt støtte, at man, som foreslået i denne udtalelse, styrker modtagerlandenes samfundsstruktu- rer. Målet er at bidrage til at opfylde målsætningerne for EU’s Tacis-program. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1161/98 do Deputado Roberta ANGELILLI à Comissão. Resíduos em Roma e legislação italiana nesta matéria

eurovoc_concepts:
Latium
clean technology
domestic waste
environmental protection
public health
storage of waste
waste disposal
waste incineration
waste management
waste recycling

formats: html pdf print

text: 22. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 50/13 Nos termos da proposta da Comissªo relativa (cid:224)s regras de participa(cid:231)ªo de empresas, centros de investiga(cid:231)ªo e universidades e (cid:224)s regras de difusªo dos resultados da investiga(cid:231)ªo para execu(cid:231)ªo do Quinto Programa-Quadro da Comunidade Europeia (1998-2002) (1), qualquer entidade jur(cid:237)dica estabelecida na regiªo dos A(cid:231)ores continuarÆ a poder participar nas ac(cid:231)ıes indirectas de investiga(cid:231)ªo e desenvolvimento tecnol(cid:243)gico (IDT) e a beneficiar de um financiamento comunitÆrio nas condi(cid:231)ıes aplicÆveis (cid:224)s entidades jur(cid:237)dicas dos Estados- -membros. (1) COM(97) 587 final. (1999/C 50/018) PERGUNTA ESCRITA E-1157/98 apresentada por Roberta Angelilli (NI) (cid:224) Comissªo (24 de Abril de 1998) Objecto: Contencioso na Postal Market Nos œltimos dias do mŒs de Fevereiro de 1998, a imprensa italiana publicou a not(cid:237)cia do poss(cid:237)vel encerramento das cinco centrais telef(cid:243)nicas de Bari, Cagliari, NÆpoles, Cat(cid:226)nia e Roma pertencentes (cid:224) empresa alemª «Otto Versand», proprietÆria da Postal Market, na sequŒncia de um plano de reestrutura(cid:231)ªo que prevŒ a centraliza(cid:231)ªo do servi(cid:231)o. Este encerramento poderÆ conduzir ao despedimento indiscriminado de mais de cem trabalhadoras, o que irÆ constituir um rude golpe para uma zona como a do Sul de ItÆlia, onde jÆ Ø bastante dramÆtica a crise provocada pelo desemprego, sobretudo o desemprego feminino. Assim, pergunta-se (cid:224) Comissªo: 1. Nªo considera necessÆrio, embora no respeito da livre concorrŒncia, solicitar uma interven(cid:231)ªo do governo italiano, com o objectivo de tomar todas as medidas necessÆrias para conseguir uma reestrutura(cid:231)ªo que tenha em conta a protec(cid:231)ªo do emprego em zonas de grave depressªo econ(cid:243)mica? 2. Quais as facilidades previstas pela Uniªo Europeia, e eventualmente poss(cid:237)veis no caso vertente, para proteger os postos de trabalho das cem trabalhadoras que correm o risco de despedimento? Resposta dada por PÆdraig Flynn em nome da Comissªo (6 de Julho de 1998) No que respeita aos eventuais despedimentos colectivos ocorridos no seguimento de uma reestrutura(cid:231)ªo da empresa Postal Market, recorde-se que o no1 do artigo 2o da Directiva 75/129/CE do Conselho, de 17 Fevereiro de 1975, relativa (cid:224) aproxima(cid:231)ªo das legisla(cid:231)ıes dos Estados-membros respeitantes aos despedimentos colectivos (1), alterada pela Directiva 92/56/CE do Conselho, de 24 de Junho de 1993 (2), estabelece que «sempre que tencione efectuar despedimentos colectivos, a entidade patronal Ø obrigada a consultar em tempo œtil os representantes dos trabalhadores, com o objectivo de chegar a um acordo». De acordo com o no 2 do artigo supracitado, «as consultas incidirªo, pelo menos, sobre as possibilidades de evitar ou de reduzir os despedimentos colectivos, bem como sobre os meios de atenuar as suas consequŒncias recorrendo a medidas sociais de acompanhamento destinadas, nomeadamente, a auxiliar a reintegra(cid:231)ªo ou reconversªo dos trabalhadores despedidos». (1) JO L 48 de 22. 2. 1975. (2) JO L 245 de 26. 8. 1992. (1999/C 50/019) PERGUNTA ESCRITA E-1161/98 apresentada por Roberta Angelilli (NI) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Res(cid:237)duos em Roma e legisla(cid:231)ªo italiana nesta matØria Uma vez que irÆ ser encerrado o dep(cid:243)sito de Malagrotta, o qual recolhe os res(cid:237)duos de todo o munic(cid:237)pio de Roma, o assessor regional responsÆvel por esta matØria, Sr. Hermanin, declarou grande parte dos res(cid:237)duos serªo enviados para novas esta(cid:231)ıes de incinera(cid:231)ªo. Ora, segundo os peritos, a incinera(cid:231)ªo abrangeria uma parte (cid:237)nfima dos res(cid:237)duos, verificando-se, por conseguinte, o risco de polui(cid:231)ªo devido a uma insuficiente selec(cid:231)ªo dos res(cid:237)duos


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1272/98 von Freddy BLAK an die Kommission. Einstellungstests

eurovoc_concepts:
European undertaking
confidentiality
data protection
labour law
protection of privacy
recruitment
testing

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1239/98 de los diputados Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA a la Comisión. Delitos contra la infancia

eurovoc_concepts:
UN convention
child
child protection
crime against humanity
fight against crime
human rights

text: 22. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europead C 402/99 Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (29 de mayo de 1998) Como continuaci(cid:243)n de su Libro Verde sobre la pol(cid:237)tica futura de lucha contra el ruido (1), la Comisi(cid:243)n estÆ creando grupos de trabajo responsables de la preparaci(cid:243)n tØcnica de esta pol(cid:237)tica futura, que trabajan en estrecha cooperaci(cid:243)n con expertos de los Estados miembros. El resultado de esta evaluaci(cid:243)n tØcnica aportarÆ a la Comisi(cid:243)n los datos necesarios para determinar cuÆles son la iniciativas mÆs adecuadas con respecto a las cuestiones a las que hace referencia su Seæor(cid:237)a. La Comisi(cid:243)n tiene intenci(cid:243)n de presentar una comunicaci(cid:243)n sobre el transporte aØreo y el medioambiente para finales de aæo. En este documento, se tratarÆn toda una serie de cuestiones medioambientales relacionadas con los aeropuertos y sus alrededores. (1) COM(96)540 final. (98/C 402/127) PREGUNTA ESCRITA E-1239/98 de Amedeo Amadeo (NI) y Salvatore Tatarella (NI) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Delitos contra la infancia Considerando que en el Informe del ComitØ preparatorio de las Naciones Unidas para la creaci(cid:243)n de un Tribunal Penal Internacional Permanente se afirma: «se considera como crimen contra la humanidad el hecho de cometer, de manera sistemÆtica, o a gran escala, uno de los siguientes actos: el sufrimiento, el exterminio, la tortura, la reducci(cid:243)n a la esclavitud, las persecuciones por motivos pol(cid:237)ticos, raciales, religiosos o Øticos, la discriminaci(cid:243)n institucionalizada que traen aparejada la violaci(cid:243)n de las libertades y de los derechos fundamentales del ser humano, la deportaci(cid:243)n forzada de poblaci(cid:243)n, llevada a cabo de manera arbitraria, el encarcelamiento arbitrario, el secuestro de personas, la inducci(cid:243)n a la prostituci(cid:243)n y todas las demÆs formas de violencia sexual, los demÆs actos inhumanos que traigan aparejados graves daæos para la integridad f(cid:237)sica y mental, para la salud o la dignidad humana, como las mutilaciones y abusos graves». 1. 2. 3. ¿Puede garantizar la Comisi(cid:243)n que las organizaciones que provocan sistemÆticamente el sufrimiento, la muerte y la explotaci(cid:243)n de menores sean equiparadas a las demÆs formas de delincuencia organizada (trÆfico de drogas, armas, fraudes)? ¿Puede garantizar la Comisi(cid:243)n que los cr(cid:237)menes cometidos contra los niæos se consideren cr(cid:237)menes contra la humanidad? ¿Puede garantizar la Comisi(cid:243)n que la capacidad de discernimiento de los menores o su presunto consentimiento se consideren circunstancias agravantes para la calificaci(cid:243)n de los delitos perpetrados? Respuesta de la Sra. Gradin en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de junio de 1998) La Comisi(cid:243)n comparte la execraci(cid:243)n de Sus Seæor(cid:237)as hacia los delitos enumerados en su pregunta, especialmente cuando las v(cid:237)ctimas de tales delitos son niæos. En la Uni(cid:243)n Europea, el derecho penal y, en concreto, la clasificaci(cid:243)n de los delitos, son competencia de cada uno de los Estados Miembros, supeditados a sus responsabilidades y sus compromisos conforme a las convenciones y los acuerdos internacionales. La Comisi(cid:243)n apoya fervientemente el trabajo que realiza la Unidad de Drogas Europol (UDE) en la lucha contra el trÆfico de seres humanos protegido por la Acci(cid:243)n Conjunta (1) adoptada por el Consejo de Justicia y Asuntos de Interior el 16 de diciembre de 1996 que ampl(cid:237)a el mandato de la UDE al trÆfico con seres humanos. (1) DO L 342 de 31. 12. 1996


title: WRITTEN QUESTION No. 1263/98 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Protection of the rights of animals under the Swiss civil code

eurovoc_concepts:
Switzerland
application of EU law
domestic animal
national law
protection of animals

text: 15. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 297/1 I (Tiedonantoja) EUROOPAN PARLAMENTTI KIRJALLISET KYSYMYKSET JA VASTAUKSET (1999/C 297/001) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1263/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Eläinten oikeuksien turvaaminen Sveitsin siviililakikirjassa Eräs Italian suurimmista sanomalehdistä on julkaissut tietoja, joiden mukaan Sveitsissä kissoilla ja koirilla on pian samankaltaiset oikeudet kuin ihmisillä. Näiden eläinten kohtelu muualla Euroopassa on räikeässä ristiriidassa tämän kanssa, sillä koiria ja kissoja pahoinpidellään kaikin tavoin eikä niiden asemaa ole turvattu vähimmässäkään määrin; niitä käytetään julmissa kilpailuissa (esimerkiksi häpeällisissä koirataisteluissa), eläinkokeissa, joissa edelleen harjoitetaan elävien eläinten silpomista. Aikooko komissio toimia sen puolesta, että mahdollisimman pian myös Euroopan yhteisön jäsenvaltioissa luodaan selkeät säännöt ns. seuraeläinten kohtelusta sekä perustetaan keskuksia kodittomia eläimiä varten? Voisiko komissio ehdottaa jäsenvaltioille samanlaisen asiaa koskevan liitteen lisäämistä siviililakikirjaan, kuten Sveitsissä tehtiin? Ottaen huomioon, että eläimillä ei ole oikeudellista asemaa voitaisiin määritellä selkeät säännöt eläinten hoidosta kuolemantapauksissa tai perheen hajoamistapauksissa. Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) Komissiolla ei ole tietoa Sveitsin lakiin tekeillä olevista muutoksista, jotka parlamentin jäsen kysymyksessään mainitsee. Jäsenvaltioilta ja yhteisöltä edellytetään eläinten hyvinvointiin liittyvien vaatimusten huomioon ottamista kaikin tavoin yhteisön maatalous-, liikenne-, sisämarkkina- ja tutkimuspolitiikkaa laadittaessa ja sovellettaessa. Tämä periaate sisältyy Amsterdamin sopimukseen liitettyyn pöytäkirjaan. Komissio ei kuitenkaan ole sitä mieltä, että olisi oikeudellisesti mahdollista antaa oikeuksia eläimille itselleen. Sen vuoksi se ei mielellään käytä ilmaisua ”eläinten oikeudet”


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1231/98 von Marie-Paule KESTELIJN- SIERENS an die Kommission. Begrenzung der Lärmbelästigung in der Umgebung von Flugplätzen

eurovoc_concepts:
European standard
air transport
airport
approximation of laws
environmental protection
noise
residential area
restriction on competition

text: C 402/98 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 22. 12. 98 (98/C 402/125) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1230/98 von Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Zonierung von Flugh(cid:228)fen aufgrund der L(cid:228)rmbel(cid:228)stigung f(cid:252)r die Umgebung In seiner Entschlie(cid:223)ung (A-0183/97) (1) vom 10. Juni 1997 zum Gr(cid:252)nbuch der Kommission (cid:132)K(cid:252)nftige L(cid:228)rm- schutzpolitik(cid:147) fordert das Europ(cid:228)ische Parlament die Kommission auf, auf der Grundlage eines europ(cid:228)ischen Systems zur Verringerung der L(cid:228)rmbel(cid:228)stigung eine Richtlinie mit verbindlichen Normen f(cid:252)r die Zonierung von Flugh(cid:228)fen auszuarbeiten (Ziffer 30 dieser Entschlie(cid:223)ung). Kann die Kommission folgendes mitteilen: 1. Gibt es bereits eine einheitliche Methode zur Messung der L(cid:228)rmbelastung in der Umgebung von Flugh(cid:228)fen? Wenn nein, ist die Kommission f(cid:252)r die Festlegung einer zuverl(cid:228)ssigen einheitlichen Me(cid:223)methode? 2. Ist sie f(cid:252)r die Zonierung von Flugh(cid:228)fen auf der Basis eines europ(cid:228)ischen Systems zur Verringerung der L(cid:228)rmbel(cid:228)stigung um eine klare (cid:220)bersicht (cid:252)ber die L(cid:228)rmbelastung der europ(cid:228)ischen Flugh(cid:228)fen zu erhalten, die zugleich als Grundlage f(cid:252)r weitere Ma(cid:223)nahmen hinsichtlich der Flugh(cid:228)fen dienen kann, die ihre Umgebung am st(cid:228)rksten belasten? (1) ABl. C 200 vom 30. 6. 1997, S. 28. Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (29. Mai 1998) 1. In der Gemeinschaft gibt es gegenw(cid:228)rtig kein einheitliches Verfahren zur Messung der L(cid:228)rmbelastung in der Umgebung von Flugh(cid:228)fen. Zur Vorbereitung einer k(cid:252)nftigen Gesetzesinitiative (cid:252)ber Umgebungsl(cid:228)rm wird die Kommission in enger Zusammenarbeit mit den Mitgliedstaaten und mit Organisationen von Sachverst(cid:228)n- digen untersuchen, ob eine gemeinsame Ma(cid:223)einheit zur L(cid:228)rmmessung und ein gemeinsames Me(cid:223)verfahren praktikabel sind. Ein k(cid:252)nftiger Vorschlag der Kommission w(cid:252)rde auf den Ergebnissen dieser technischen Untersuchung beruhen. Die Kommission wird auch eine kartographische Erfassung der Auswirkungen der L(cid:228)rmbelastung, 2. einschlie(cid:223)lich der L(cid:228)rmbelastung durch Flugzeuge in der Umgebung von Flugh(cid:228)fen, in Betracht ziehen. (98/C 402/126) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1231/98 von Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Begrenzung der L(cid:228)rmbel(cid:228)stigung in der Umgebung von Flugpl(cid:228)tzen In seiner Entschlie(cid:223)ung (A-0183/97) (1) vom 10. Juni 1997 zum Gr(cid:252)nbuch der Kommission (cid:132)K(cid:252)nftige L(cid:228)rm- schutzpolitik(cid:147) fordert das Europ(cid:228)ische Parlament die Kommission auf, (cid:132)verbindliche Normen f(cid:252)r den Flug- verkehr aufzustellen und auf eine Vereinheitlichung der Anforderungen f(cid:252)r die L(cid:228)rmbegrenzung bei Flugzeugen sowie in den in der Umgebung von Flugh(cid:228)fen liegenden Gebieten hinzuwirken(cid:147) (Ziffer 29 dieser Entschlie(cid:223)ung). Kann die Kommission folgendes mitteilen: 1. Welche Ma(cid:223)nahmen oder Initiativen hat sie inzwischen ergriffen, um dieser Aufforderung nachzukommen? 2. Teilt sie die Ansicht, da(cid:223) verbindliche Normen zur Begrenzung der L(cid:228)rmbel(cid:228)stigung die einzige M(cid:246)glichkeit sind, um zu verhindern, da(cid:223) bestimmte regionale Flugh(cid:228)fen eine laschere Politik im Bereich der L(cid:228)rmbe- k(cid:228)mpfung betreiben, um dadurch ihre Wettbewerbsf(cid:228)higkeit gegen(cid:252)ber den gro(cid:223)en Flugh(cid:228)fen zu verbes- sern? (1) ABl. C 200 vom 30. 6. 1997, S. 28


title: Information from the Commission - The market for solid fuels in the Community in 1997 and the outlook for 1998

eurovoc_concepts:
EU situation
economic forecasting
energy consumption
energy production
fuel
single market

text: 29. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 131/5 The market for solid fuels in the Community in 1997 and the outlook for 1998 (98/C 131/04) 1. (cid:217)This preliminary report analyses the forecasts for 1997 and 1998 prepared by the Member States and forwarded to the Commission in November 1997. Its purpose the ECSC Consultative Committee and the circles concerned with the most up(cid:220)to(cid:220)date information on the developments in the Community solid fuels market. to provide is A new report on the market for solid fuels in the Community in 1997 and the outlook for 1998 will be drawn up during the first quarter of 1998. 2. (cid:217)Economic activity in 1997 is expected to show a strong rebound from the estimated 1,8(cid:216)% growth in 1996, mainly thanks to sustained export growth and a pick(cid:220)up in private consumption in some Member States. For 1997 on average, real GDP is projected to rise by 2,6(cid:216)% in the Community as a whole. There are increasingly convincing signs that the acceleration in activity will continue in 1998, as favourable developments are already seen in the domestic economy because of continued budgetary consolidation, appropriate wage trends, sustainably low interest rates, returning consumer confidence and high profitability of investment. GDP should reach, on average, a rate of 3(cid:216)% in 1998. 3. (cid:217)With respect to energy demand, provisional figures for the first half of 1997 point to a decrease, in terms of gross inland consumption, of some 1,2(cid:216)% for the Community as a whole, due to the warmer weather. by By energy source, only nuclear and hydro have increased, respectively, compared to the same period of the previous year, whilst oil consumption has remained roughly static. All the other energy sources have seen consumption 2,4(cid:216)% 1,4(cid:216)% and decline, the most significant being the 5,2(cid:216)% decline in solid fuels (5,1(cid:216)% decline for hard coal and 5,6(cid:216)% decline for lignite and peat) and the 3(cid:216)% decline in natural gas. the in mind For 1998, bearing anticipated performance of the economy and assuming constant weather conditions, energy demand forecasts suggest an increase of 1,8(cid:216)%. With respect to solid fuels, however, the demand for both hard coal and lignite could decrease by 4(cid:216)% and 2(cid:216)% respectively. 4. (cid:217)Community hard coal production still continues to be affected to varying degrees by restructuring, rationalisation and modernisation plans; hard coal production in the Community for 1997 is expected to have dropped by 3,6 million tonnes ((cid:134)(cid:216)2,9(cid:216)%) to 123,1 million tonnes, compared to 1996. All coal producing Member States are expected to witness a decline in production, varying from France ((cid:134)(cid:216)1,3 million tonnes, (cid:134)(cid:216)18,2(cid:216)%), through Germany ((cid:134)(cid:216)1,2 million tonnes, (cid:134)(cid:216)2,2(cid:216)%) and the UK ((cid:134)(cid:216)0,9 million tonnes, (cid:134)(cid:216)1,8(cid:216)%) to Spain ((cid:134)(cid:216)0,3 million tonnes, (cid:134)(cid:216)1,4(cid:216)%). tonnes ((cid:134)(cid:216)12,3(cid:216)%) For 1998, current forecasts show a drop of some 15,2 million to 108 million tonnes. The United Kingdom is expected to account for the bulk of the decrease, nearly 12,2 million tonnes ((cid:134)(cid:216)25,5(cid:216)%), as the producers respond to the contraction of the electricity generating sector due to the penetration of gas. Germany expects to reduce hard coal production by just over 2 million tonnes ((cid:134)(cid:216)3,9(cid:216)%), France by 0,6 million tonnes ((cid:134)(cid:216)9,3(cid:216)%) and Spain by 0,4 million tonnes ((cid:134)(cid:216)2,3(cid:216)%). their market in Comparison of the main features of the solid fuel market (million tonnes) 1996 actual 1997 estimates 1998 forecast 1997/96 (%)(cid:216)(**) 1998/97 (%)(cid:216)(**) HARD COAL Resources -(cid:217)Production -(cid:217)Recoveries 126,8 123,1 108,0 (cid:134)(cid:216)2,9 (cid:134)(cid:216)12,3 3,0 2,5 2,2 (cid:134)(cid:216)16,1 (cid:134)(cid:216)11,9 -(cid:217)Imports from third countries 141,2 145,5 142,7 +3,0 (cid:134)(cid:216)2,0 Total 270,9 271,1 252,9 +0,1 (cid:134)(cid:216)6,7 C 131/6 EN Official Journal of the European Communities 29. 4. 98 Comparison of the main features of the solid fuel market (million tonnes) 1996 actual 1997 estimates 1998 forecast 1997/96 (%)(cid:216)(**) 1998/97 (%)(cid:216)(**) Deliveries -(cid:217)To coking plants -(cid:217)To power stations(cid:216)(*) -(cid:217)To others -(cid:217)Exports to third countries Total COKE Resources -(cid:217)Production -(cid:217)Imports from third countries Total Deliveries -(cid:217)To steel industry -(cid:217)Other deliveries within the Community -(cid:217)Exports to third countries Total LIGNITE Resources 54,2 185,2 32,0 0,3 271,8 40,3 6,5 46,8 41,8 5,5 0,4 47,6 53,3 182,9 32,0 0,5 268,7 39,9 7,4 47,3 42,3 5,6 0,3 48,2 51,4 161,8 30,3 0,5 244,0 39,4 7,2 46,6 42,1 5,2 0,4 47,7 (cid:134)(cid:216)1,7 (cid:134)(cid:216)1,3 (cid:134)(cid:216)0,1 +41,6 (cid:134)(cid:216)1,2 (cid:134)(cid:216)3,5 (cid:134)(cid:216)11,5 (cid:134)(cid:216)5,4 +9,4 (cid:134)(cid:216)9,2 (cid:134)(cid:216)0,9 +13,9 +1,1 (cid:134)(cid:216)1,3 (cid:134)(cid:216)2,1 (cid:134)(cid:216)1,4 +1,2 (cid:134)(cid:216)0,3 +2,1 (cid:134)(cid:216)25,3 +1,1 (cid:134)(cid:216)6,3 +22,6 (cid:134)(cid:216)0,9 -(cid:217)Production and imports 261,1 249,7 244,2 (cid:134)(cid:216)4,4 (cid:134)(cid:216)2,2 Deliveries -(cid:217)To briquetting plants -(cid:217)To power stations -(cid:217)Others (incl. exports to third countries) Total 27,5 229,0 4,0 260,6 23,1 223,0 3,2 249,4 18,6 222,7 2,8 244,1 (cid:134)(cid:216)16,0 (cid:134)(cid:216)2,6 (cid:134)(cid:216)20,3 (cid:134)(cid:216)4,3 (cid:134)(cid:216)19,5 (cid:134)(cid:216)0,1 (cid:134)(cid:216)13,5 (cid:134)(cid:216)2,1 PEAT Resources -(cid:217)Production and imports 14,3 13,3 13,1 (cid:134)(cid:216)7,1 (cid:134)(cid:216)1,6 Deliveries -(cid:217)To briquetting plants -(cid:217)To power stations -(cid:217)Others (incl. exports to third countries) Total 1,7 10,4 2,3 14,3 2,5 8,1 2,5 13,1 2,7 8,0 2,4 13,1 +53,5 (cid:134)(cid:216)21,5 +8,9 (cid:134)(cid:216)8,0 +5,4 (cid:134)(cid:216)1,3 (cid:134)(cid:216)4,1 (cid:134)(cid:216)0,5 (!) The sums may not add up due to rounding. (*) (**)(cid:217)The variations are calculated in kt. Including industrial and pithead power stations. 29. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 131/7 5. (cid:217)In 1997, in tonnes, deliveries to 172,9 million internal hard coal deliveries the Community could total 268,2 million tonnes, which is nearly 3,3 million tonnes down on the previous year. Reductions occurred in nearly all the consumer in deliveries to public sectors, most particularly power stations, which fell by 2,9 milion tonnes ((cid:134)(cid:216)1,7(cid:216)%) to coking plants ((cid:134)(cid:216)0,9 million tonnes, (cid:134)(cid:216)1,7(cid:216)%) and deliveries to other industries ((cid:134)(cid:216)0,8 million tonnes, (cid:134)(cid:216)3,9(cid:216)%), although deliveries for autogeneration use could tonnes increase by nearly 0,4 million (+(cid:216)6,8(cid:216)%). Deliveries to the iron and steel industry also grew (+(cid:216)1,2 million tonnes, +(cid:216)14,7(cid:216)%). By Member State, the most significant decreases are expected in the United Kingdom ((cid:134)(cid:216)3,0 million tonnes), Germany ((cid:134)(cid:216)2,2 million tonnes) and France ((cid:134)(cid:216)1,7 million tonnes), countered by small increases in Spain (+(cid:216)1,4 million tonnes), Finland (+(cid:216)0,8 million tonnes) and Italy (+(cid:216)0,6 million tonnes). With respect to the stocks of hard coal, there is expected to be a slight increase in stocks at the producers the United in Germany, Spain and Kingdom, whilst coal stocks with the electricity producers could increase from some 50,5 million tonnes to 53,3 million tonnes, mainly as a result of the higher stocks being held by the UK generators. internal hard coal deliveries are For 1998, total expected to drop by some 24,7 million tonnes to 243,5 million tonnes. The majority of this drop (21,1 million tonnes, or nearly 86(cid:216)% of the total decrease) will be from the reduction in deliveries to the power stations. Industrial use may drop by some 0,9 million tonnes, while deliveries to the domestic market are expected to reduce by 0,8 million tonnes, although there may be a very small increase in deliveries to the iron and steel industry, of just over 0,1 million tonnes. By country, the main reductions are foreseen in the United Kingdom ((cid:134)(cid:216)15,5 million tonnes), France ((cid:134)(cid:216)4,3 million tonnes), Denmark ((cid:134)(cid:216)3,0 million tonnes) and, to a lesser extent in Portugal ((cid:134)(cid:216)1,0 million tonnes) and Belgium ((cid:134)(cid:216)0,5 million tonnes). in the trends largely determines The electricity generating sector, as the main coal consumer, the deliveries of hard coal. However, it is important to note that the quantitative projections in coal use need to be treated with considerable caution, since the national analyses used to produce the figures tend to treat coal as the "residual fuel’ required to supply after determined amounts available from other fuels or supplied. Therefore, energy variations in the production of hydro, or in the performance of nuclear plants can introduce large changes in the projections for coal. Having said that, sources have been energy demand projected total there is no doubt of the increasing penetration of natural gas to the detriment of solid fuels, especially in the United Kingdom. 6. (cid:217)With respect to the electricity generating industry, total electricity generation could decrease by around 1,5(cid:216)% during 1997 compared to 1996. Whilst gas, nuclear and hydro generated electricity can be expected to increase, this will be more than offset by the decrease in electricity generation from oil, coal and lignite. Hard coal deliveries to public power stations could fall by 2,9 million tonnes during 1997 compared to 1996, with the main decreases expected in the United Kingdom ((cid:134)(cid:216)2,8 million tonnes), Germany ((cid:134)(cid:216)2,1 million tonnes) and France ((cid:134)(cid:216)2,0 million tonnes). These more than offset the smaller increases expected in Spain (+(cid:216)1,4 million tonnes), Finland (+(cid:216)0,9 million tonnes), Italy (+(cid:216)0,6 million tonnes), Denmark tonnes) and Portugal (+(cid:216)0,4 million tonnes). (+(cid:216)0,4 million Current 1998 forecasts indicate a potential drop of almost 20 million tonnes, of which over 14 million tonnes are accounted for by the United Kingdom alone, as a result of new non(cid:220)coal fired plants being commissioned, and about 2,9 million tonnes, 2,1 million tonnes and 0,7 million tonnes in Denmark, France and Portugal respectively. In most other Member States there is a stability or slight decrease in deliveries. 7. (cid:217)Deliveries to industry as a whole may have increased by 0,4 million tonnes (1,4(cid:216)%) to 29,5 million tonnes during 1997, due to the significant in deliveries of hard coal to the iron and steel industry, which more in deliveries industries. The current to indicate an overall forecasts for 1998, however, reduction of some 1 million tonnes to 28,5 million tonnes, despite the continued growth in deliveries to the iron and steel industry. than outweighed the other the decrease increase 8. (cid:217)Crude steel production for 1997 is likely to reach some 158,0 million tonnes, which would respresent an increase of about 7,3(cid:216)% (+(cid:216)10,8 million tonnes) compared to 1996. For 1998, crude steel production could increase by a further 5 million tonnes to reach 163 million tonnes. less than ((cid:134)(cid:216)0,9(cid:216)%) The final figure for coke production in 1997 may be 39,9 million tonnes, which would be 0,4 million tonnes in 1996. However, imports from third countries could have increased by 0,9 million tonnes to 7,4 million tonnes. Deliveries to steelworks could be 42,3 million tonnes (+(cid:216)1,2(cid:216)%), whilst other deliveries of coke in the Community are expected to be some 5,6 million tonnes, which would be 2,1(cid:216)% up on the previous year. C 131/8 EN Official Journal of the European Communities 29. 4. 98 For 1998 a decline can be expected in production (down 0,5 million in deliveries both to the steel industry (down 0,1 million tonnes or (cid:134)(cid:216)0,3(cid:216)%) and to other Community consumers ((cid:134)(cid:216)6,3(cid:216)%). tonnes or (cid:134)(cid:216)1,3(cid:216)%) and 9. (cid:217)Lignite and peat resources (production and imports) in the Community in 1997 are expected to be 12,4 million tonnes ((cid:134)(cid:216)4,5(cid:216)%) lower than in the previous year, at around 262 million tonnes. The significant decline in lignite production in Germany appears to be continuing, with a reduction of 11,7 million tonnes to 175,6 million tonnes, due to the lower demand ((cid:134)(cid:216)6,6 million the power plants tonnes), the briquetting plants ((cid:134)(cid:216)4,5 million tonnes) and "others’ ((cid:134)(cid:216)0,7 million tonnes). The principal producing area affected by the decline is Lausitz ((cid:134)(cid:216)8,7 million tonnes), while in Helmstedt lignite production is forecast to increase slightly from For 1998, lignite and peat resources are expected to decrease again by 5,7 million tonnes ((cid:134)(cid:216)2,2(cid:216)%), owing to the anticipated fall in demand in Germany, partly offset by planned for power generation in Greece (2,3 million tonnes, +(cid:216)3,9(cid:216)%). increases 10. (cid:217)In 1997, imports of hard coal from third countries are expected to have risen by 4,3 million tonnes (+(cid:216)3(cid:216)%) in comparison with the previous year. Total imports are estimated at 145,5 million tonnes, with the main increases expected in the United Kingdom (+(cid:216)4,7 million tonnes), Germany (+(cid:216)1,1 million tonnes) and Denmark (+(cid:216)1,1 million tonnes), partly offset by the decreases in Spain ((cid:134)(cid:216)2,9 million tonnes), and France ((cid:134)(cid:216)0,9 million tonnes). With respect to the suppliers, changes imports are principally expected to benefit Colombia (+(cid:216)5,1 million tonnes) and, to a lesser extent, Australia (+(cid:216)1,3 million tonnes), whilst South Africa may see a reduction of 0,7 million tonnes in tonnages into the Community. in in increase important imports foreseen In 1998, imports of hard coal from third countries could decrease by 2,8 million tonnes ((cid:134)(cid:216)1,9(cid:216)%), compared to 1997, to reach 142,7 million tonnes. The into Spain (+(cid:216)2,6 million tonnes) and Germany (+(cid:216)1,8 million tonnes) are more than outweighed by the decreases anticipated in most other Member States, especially Denmark ((cid:134)(cid:216)3 million tonnes), the United Kingdom ((cid:134)(cid:216)1 million tonnes) and France ((cid:134)(cid:216)0,5 million tonnes). to be By suppliers, changes are not excpected significant except for the fall of imports from the United States and South Africa ((cid:134)(cid:216)1,8 million tonnes and (cid:134)(cid:216)1,3 million tonnes respectively). tonnes), Portugal ((cid:134)(cid:216)1,5 million this reduction, but 11. (cid:217)After a robust end to 1996, traded coal prices have been falling in 1997. Some buyers are waiting for a further is not universally expected. After the very low rates of last autumn, freight rates were higher during the early part of 1997 and, after their customary weakness in the summer, appear to have been stronger during the autumn. However, particularly the Panamax market, some cheap deals have been available. in Competitor fuels have, in general, maintained their price levels. The crude oil price has been sustained at the higher levels of recent years, and the HFO price has already mirrored this. However, petcoke has been competing in the European market this year; prices have been lower than in 1996, when the US market was short of supplies. With respect to the prices for imported coal, the price for coking coal in the third quarter of 1997 is USD 57,54 per tonne of coal equivalent (tce) as against USD 57,44 per tce for the same quarter of the previous year. The weighted average price of steam coal consumed in power stations by utilities (contracts above and below one year, and all origins) imported into the Community in the first quarter of 1997 (the latest information available at the time of writing) was USD 47,69 per tce compared with USD 50,31 per tce for the same period in the previous year. Average price for coal imported from third countries Period 1/1995 2/1995 3/1995 4/1995 1/1996 2/1996 3/1996 4/1996 1/1997 2/1997 3/1997 Coking coal (USD/tce)(cid:216)(*) Steam coal (USD/tce)(cid:216)(**) 54,84 57,83 58,73 58,23 57,24 57,34 57,44 57,34 57,28 57,14 57,54 47,97 51,04 50,91 51,84 50,31 48,27 47,77 48,22 47,69 (*) Referred to a standard coal quality of: ash 7,5(cid:216)%, moisture 8,0(cid:216)%, sulphur 0,8(cid:216)% and volatile matter 26(cid:216)%. (**)(cid:217)For electricity generation purposes. 12. (cid:217)Despite expansion in the Community’s GDP during 1997 there is likely to be a slight reduction in total being hit energy demand, with particularly hard. The first forecasts for solid fuels for 1998 would indicate a continuation of the downwards trend displayed since 1991. solid fuels


title: QUESTION ECRITE no 1231/98 de Marie-Paule KESTELIJN-SIERENS à la Commission. Limitation du bruit des aéronefs dans les zones situées à proximité des aéroports

text: C 402/98 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 22. 12. 98 (98/C 402/125) QUESTION (cid:201)CRITE E-1230/98 posØe par Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) (cid:224) la Commission (29 avril 1998) Objet: Zonage des aØroports sur la base d(cid:146)un systŁme europØen de lutte contre le bruit Dans sa rØsolution A-0183/97 (1) sur le Livre vert de la Commission europØenne intitulØ «La politique future de lutte contre le bruit», adoptØe le 10 juin 1997, le Parlement europØen invite la Commission (cid:224) prØsenter une directive en vue de l(cid:146)Øtablissement de normes contraignantes et d(cid:146)un zonage des aØroports sur la base d(cid:146)un systŁme europØen de lutte contre le bruit (paragraphe 30). La Commission: 1. 2. dispose-t-elle dØj(cid:224) d(cid:146)une mØthode de mesures uniforme permettant de mesurer les nuisances sonores autour des aØroports? Dans la nØgative, envisage-t-elle la dØfinition d(cid:146)une telle mØthode de mesures uniforme? estime-t-elle que le zonage des aØroports sur la base d(cid:146)un systŁme europØen de lutte contre le bruit contribue (cid:224) rØduire considØrablement les nuisances sonores provoquØes par les aØroports europØens et sert de base pour des mesures supplØmentaires applicables aux aØroports les plus nocifs pour leur environnement? (1) JO C 200 du 30. 6. 1997, p. 28. RØponse donnØe par M. Kinnock au nom de la Commission (29 mai 1998) 1. Il n(cid:146)existe pas, actuellement, dans la CommunautØ de mØthodes uniformes de mesure des nuisances sonores aux alentours des aØroports. Dans le cadre de la prØparation d(cid:146)une future action lØgislative relative (cid:224) la pollution sonore, la Commission examinera, en Øtroite coopØration avec les (cid:201)tats membres et des organismes spØcialisØs, la possibilitØ d(cid:146)Ølaborer une unitØ et une mØthode de mesure communes du bruit. Toute future proposition de la Commission s(cid:146)appuiera sur le rØsultat de cette Øvaluation technique. De mŒme, la Commission examinera la question de l(cid:146)Øtablissement de cartes reprØsentant les effets des 2. nuisances sonores, dont celles qui sont imputables aux aØronefs aux alentours des aØroports. (98/C 402/126) QUESTION (cid:201)CRITE E-1231/98 posØe par Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) (cid:224) la Commission (29 avril 1998) Objet: Limitation du bruit des aØronefs dans les zones situØes (cid:224) proximitØ des aØroports Dans sa rØsolution A-0183/97 (1) sur le Livre vert de la Commission europØenne intitulØ «La politique europØenne future de lutte contre le bruit», adoptØe le 10 juin 1997, le Parlement europØen demande (cid:224) la Commission «d(cid:146)Øtablir et d(cid:146)uniformiser des normes contraignantes en matiŁre de limitation du bruit des aØronefs et des zones situØes (cid:224) proximitØ des aØroports» (paragraphe 29). La Commission: 1. 2. quelles mesures ou initiatives a-t-elle entre-temps prises pour donner suite (cid:224) cette demande? estime-t-elle que des normes europØennes contraignantes concernant la limitation des nuisances sonores reprØsentent la seule fa(cid:231)on d(cid:146)Øviter que certains aØroports rØgionaux mŁnent une politique plus laxiste (cid:224) l(cid:146)Øgard de la lutte contre le bruit, afin de renforcer ainsi leur position concurrentielle face aux grands aØroports? (1) JO C 200 du 30. 6. 1997, p. 28


title: Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de règlement (CE) du Conseil modifiant le règlement (CEE) nº 823/87 établissant des dispositions particulières relatives aux vins de qualité produits dans des régions de production»

eurovoc_concepts:
EU law
bottling
product quality
quality control of industrial products
wine of superior quality

text: 10. 7. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes C 214/71 Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de règlement (CE) du Conseil modifiant le règlement (CEE) no 823/87 établissant des dispositions particulières relatives aux vins de qualité produits dans des régions de production» (98/C 214/18) Le 3 mars 1998, le Conseil, conformément aux articles 43 et 198 du Traité instituant la Communauté européenne, a décidé de consulter le Comité économique et social sur la proposition susmentionnée. La section de l’agriculture et de la pêche, chargée de préparer les travaux du Comité en la matière, a adopté son avis le 2 avril 1998 (rapporteur: M. Espuny Moyano). Lors de sa 354e session plénière des 29 et 30 avril 1998 (séance du 29 avril), le Comité économique et social a adopté a adopté par 111 voix pour et 7 abstentions l’avis suivant. 1. Introduction 1. 1. La proposition de règlement a pour objet de permettre aux États membres de rendre obligatoire la mise en bouteille de certains vqprd à l’intérieur de la région déterminée sous certaines conditions objectives: — la mise en bouteille dans la région de production doit imprimer au vin des caractères particuliers ou constituer un élément important pour la conservation des caractères spécifiques acquis; — la presque totalité des opérateurs de la filière doit se prononcer en faveur de cette règle de mise en bouteille. 1. 1. 1. La nature juridique du titre de propriété indus- trielle et commerciale de l’appellation d’origine justifie la possibilité d’insérer l’obligation de mise en bouteille dans les fonctions spécifiques de l’appellation d’origine des vins pour la préservation de leur qualité, de leur réputation et de leur garantie d’origine, ainsi que pour le renforcement du contrôle de leur authenticité. La proposition oblige les États membres qui 1. 2. décident d’imposer la mise en bouteille de certains vqprd dans la région déterminée à admettre la mise en bouteille en dehors de celle-ci pendant une période transitoire de 5 ans commençant à compter de la mise à exécution de la mesure, par les opérateurs qui, pendant une durée minimale de 3 ans avant l’entrée en vigueur de ce règlement, ont embouteillé les vqprd concernés en dehors de la région déterminée. Les États membres ne pourront mettre à exécution cette obligation de mise en bouteille dans la région de production qu’après que la Commission a constaté que les conditions exigées sont bien remplies, Bruxelles, le 29 avril 1998. sur la base d’un dossier détaillé qu’ils doivent lui transmettre. 2. Observations générales 2. 1. Le Comité accueille favorablement cette initiative de la Commission. Cette proposition fournit un cadre juridique communautaire à quelques règles et pratiques traditionnellement et couramment appliquées dans tous les États membres producteurs allant dans le sens de l’obligation de mise en bouteille dans la zone de production de certains vqprd comme moyen de garantir la qualité, la typicité, la réputation et l’authenticité de ceux-ci. 3. Observations particulières Le Comité se félicite également du fait que la 3. 1. proposition de la Commission prévoit d’empêcher un État membre d’imposer l’obligation de mise en bouteille d’un vqprd dans la zone de production contre la volonté des opérateurs concernés dans la région déterminée, volonté exprimée à travers les organisations sectorielles reconnues. 3. 2. Toutefois, le Comité estime qu’à l’article premier, 2e alinéa, 1er et 2e tirets de la proposition, l’expression «organisation interprofessionnelle reconnue» doit être remplacée par «organisation interprofessionnelle ou sectorielle reconnue», dans le souci du respect du principe de subsidiarité et eu égard à l’hétérogénéité des dénominations et de la nature des diverses organisations sectorielles des appellations d’origine de vins existant dans les différents États membres. Le Président du Comité économique et social Tom JENKINS


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1287/98 von Gerardo FERNÁNDEZ- ALBOR an die Kommission. Unterstützung von Maßnahmen zur Förderung der Selbständigkeit von Jugendlichen

eurovoc_concepts:
action programme
employment aid
financial institution
labour market
self-employed person
youth employment

text: 11. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 386/107 (98/C 386/146) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1287/98 von Gerardo FernÆndez-Albor (PPE) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Unterst(cid:252)tzung von Ma(cid:223)nahmen zur F(cid:246)rderung der Selbst(cid:228)ndigkeit von Jugendlichen Einige Finanzinstitute haben beschlossen, verschiedene Strukturen zur Unterst(cid:252)tzung der Selbst(cid:228)ndigkeit von Jugendlichen zu schaffen, um einen Beitrag bei der Eingliederung eines Teils der zahlreichen arbeitslosen Jugendlichen in die Arbeitswelt zu leisten. Da die Ergebnisse zweifelsohne Anla(cid:223) zur Hoffnung geben, haben die Finanzinstitute die Bereitstellung eines Teils ihrer au(cid:223)erordentlichen Ertr(cid:228)ge f(cid:252)r die F(cid:246)rderung der Funktionsf(cid:228)higkeit und der Weiterentwicklung der genannten Strukturen fortgesetzt, um bei der Erschlie(cid:223)ung neuer Wege zur F(cid:246)rderung der Besch(cid:228)ftigung von Jugendlichen, insbesondere im Hinblick auf Jungunternehmer, innovativ zu wirken. Ist die Kommission der Meinung, da(cid:223) sie die entsprechenden positiven Erfahrungen nutzen sollte, um Modelle zu formulieren, nach denen Finanzinstitute einen Teil ihrer au(cid:223)erordentlichen Ertr(cid:228)ge zur F(cid:246)rderung der Selbst(cid:228)n- digkeit von Jugendlichen einsetzen sollten und auf diese Weise der Gesellschaft einen Teil der Ertr(cid:228)ge in Form einer sozialen Dividende zur(cid:252)ckgeben? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (25. Mai 1998) Die neue europ(cid:228)ische Besch(cid:228)ftigungsstrategie, die der Europ(cid:228)ische Rat auf seiner Sondertagung im November 1997 in Luxemburg ins Leben gerufen hat, und die daraus hervorgegangene Annahme der besch(cid:228)ftigungpoliti- schen Leitlinien verdeutlichen die hohe Priorit(cid:228)t, die dem Problem der Jugendarbeitslosigkeit einger(cid:228)umt wird. Die europ(cid:228)ische Strategie legt zwecks Verbesserung der Kapazit(cid:228)t zur Eingliederung der Jugendlichen unter anderem den Schwerpunkt auf die Entwicklung neuer Partnerschaften, insbesondere mit den Sozialpartnern und den Unternehmen. Das von dem Herrn Abgeordneten angef(cid:252)hrte Beispiel ist eine gute Veranschaulichung dessen, wie die Wirtschaftsakteure (cid:252)ber die F(cid:246)rderung der Selbst(cid:228)ndigkeit zur Eingliederung der Jugendlichen beitragen k(cid:246)nnen. Der Austausch von Informationen, Erfahrungen und bew(cid:228)hrten Verfahren war schon immer ein zentrales Element der Gemeinschaftst(cid:228)tigkeit. Diese T(cid:228)tigkeit wird durch den Beschlu(cid:223) des Rates 98/171/EG vom 23. Februar 1998 (cid:252)ber Gemeinschaftst(cid:228)tigkeiten in bezug auf Analyse, Forschung und Zusammenarbeit im Bereich der Besch(cid:228)ftigung und des Arbeitsmarkts (1) neue Impulse erhalten. Auch die bevorstehende Umsetzung von Artikel 129 des Vertrags von Amsterdam d(cid:252)rfte zu innovativen Projekten f(cid:252)hren, die die europ(cid:228)ische Besch(cid:228)ftigungsstrategie st(cid:252)tzen k(cid:246)nnen. Das Thema Unternehmertum und Selbst(cid:228)ndigkeit der Jugendlichen wurde als eines der Beispiele f(cid:252)r bew(cid:228)hrte Verfahren in dem Gemeinsamen Bericht zur Besch(cid:228)ftigung 1997 (2) angef(cid:252)hrt. Dies k(cid:246)nnte einer der Bereiche werden, in dem der Austausch gef(cid:246)rdert werden k(cid:246)nnte und somit die Gesamtheit der Mitgliedstaaten von den entsprechenden Erfahrungen anderer profitieren w(cid:252)rde. Abgesehen von dem oben erw(cid:228)hnten Erfahrungsaustausch werden Jugendliche, die im Anschlu(cid:223) an eine Periode des europ(cid:228)ischen Freiwilligendienstes eine T(cid:228)tigkeit aufnehmen bzw. sich selbst(cid:228)ndig machen wollen, durch das Gemeinschaftliche Aktionsprogramm (cid:132)Europ(cid:228)ischer Freiwilligendienst f(cid:252)r Jugendliche(cid:147) (3), das in K(cid:252)rze angenommen werden d(cid:252)rfte, in ihren Initiativen direkt unterst(cid:252)tzt. Auf Grund der positiven Erfahrungen, die im Rahmen des Programms (cid:132)Jugend f(cid:252)r Europa(cid:147) gemacht wurden, und bei dessen Zwischenbewertung sich herausstellte, da(cid:223) ein Drittel der Initiativen von Jugendlichen, die von der Gemeinschaft unterst(cid:252)tzt worden waren, Arbeitspl(cid:228)tze hervorgebracht hatte, k(cid:246)nnte die als Folge des europ(cid:228)ischen Freiwilligendienstes geleistete Gemeinschaftshilfe eine wichtige Ermutigung der Finanzinstitute in ihren Anstrengungen zur Arbeitsplatz- schaffung f(cid:252)r Jugendliche darstellen sowie eine angemessene Erg(cid:228)nzung zu der von ihnen bewilligten finanziellen Unterst(cid:252)tzung bilden. (1) ABl. L 63 vom 4. 3. 1998. (2) SEK(97) 1769 endg. (3) KOM(98) 201 endg


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1318/98 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL a la Comisión. Euro 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Luxembourg
budget policy
budgetary discipline (EU)
economic convergence
euro
profit
third stage of EMU

text: 19. 11. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 354/91 (98/C 354/145) PREGUNTA ESCRITA E-1317/98 de Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisio·n (29 de abril de 1998) Asunto: Euro 1999 Gracias al Pacto de estabilidad y crecimiento ›adoptado por el Consejo Europeo de Amsterdam, en junio de 1997› los Estados miembros fijara·n como objetivo presupuestario a medio plazo la obtencio·n de «situaciones que este·n cerca del equilibrio o excedentarias». Si continu·an sus ajustes presupuestarios en los an(cid:152)os siguientes, los Estados miembros contara·n con unas finanzas pu·blicas cuya situacio·n les permitira· hacer frente ma·s fa·cilmente a las consecuencias presupuestarias de posibles evoluciones desfavorables de la econom(cid:14)·a. ¿Cua·l cree la Comisio·n que ser(cid:14)·a la situacio·n actual en Italia si el Pacto de estabilidad hubiese sido aplicado durante el per(cid:14)·odo 1992-1997? Respuesta del Sr. de Silguy en nombre de la Comisio·n (2 de junio de 1998) El Pacto de estabilidad y crecimiento esta· constituido por una resolucio·n del Consejo Europeo de 7 de junio de 1997, el Reglamento (CE) no 1466/97 del Consejo, de 7 de julio de 1997 (1), relativo al reforzamiento de la supervisio·n de las situaciones presupuestarias y a la supervisio·n y coordinacio·n de las pol(cid:14)·ticas econo·micas (2) y el Reglamento (CE) no 1467/97 del Consejo, de 7 de julio de 1997, relativo a la aceleracio·n y clarificacio·n del procedimiento de de·ficit excesivo (2). El Pacto pretende lograr la disciplina presupuestaria en la Unio·n Econo·mica y Monetaria (UEM) y crear as(cid:14)· las condiciones apropiadas de estabilidad para generar un crecimiento sostenido. Al mismo tiempo, establece un poderoso sistema de incentivos para que los Estados miembros no incurran en un de·ficit excesivo y para que rectifiquen ra·pidamente, de darse el caso. En 1992, Italia ten(cid:14)·a un de·ficit de las administraciones pu·blicas del 9,7 % del producto interior bruto (PIB), que en 1993 fue del 9,5 %. Esta situacio·n desemboco· en una Decisio·n del Consejo, de 26 de septiembre de 1994, relativa a la existencia de un de·ficit excesivo en Italia (Art(cid:14)·culo 104c (6) del Tratado CE). En el periodo al que se refiere la pregunta formulada por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, el objetivo principal de la pol(cid:14)·tica presupuestaria italiana era la convergencia, es decir, corregir esta situacio·n de de·ficit excesivo para poder cumplir los criterios de convergencia desde un punto de vista presupuestario. Adema·s, los apartados 9 y 11 del art(cid:14)·culo 104c del Tratado CE, que hacen referencia a las sanciones, no eran de aplicacio·n en la segunda fase de la UEM. (1) DO C 236 de 2. 8. 1997. (2) DO L 209 de 2. 8. 1997. (98/C 354/146) PREGUNTA ESCRITA E-1318/98 de Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisio·n (29 de abril de 1998) Asunto: Euro 1999 Gracias al Pacto de estabilidad y crecimiento ›adoptado por el Consejo Europeo de Amsterdam, en junio de 1997› los Estados miembros fijara·n como objetivo presupuestario a medio plazo la obtencio·n de «situaciones que este·n cerca del equilibrio o excedentarias». Si continu·an sus ajustes presupuestarios en los an(cid:152)os siguientes, los Estados miembros contara·n con unas finanzas pu·blicas cuya situacio·n les permitira· hacer frente ma·s fa·cilmente a las consecuencias presupuestarias de posibles evoluciones desfavorables de la econom(cid:14)·a. ¿Cua·l cree la Comisio·n que ser(cid:14)·a la situacio·n actual en Luxemburgo si el Pacto de estabilidad hubiese sido aplicado durante el per(cid:14)·odo 1992-1997?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1273/98 του Freddy BLAK προς την Επ τροπή. Πρόσβαση στη γνώση και στην τεχνολογία των πληροφοριών

eurovoc_concepts:
access to information
information technology
multinational enterprise
new technology
telecommunications

text: C 402/104 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 22. 12. 98 (98/C 402/133) GRAPTH ERVTHSH E-1273/98 ypobolh· : Freddy Blak (PSE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Pro·sbash sth gnv· sh kai sthn texnologi·a tvn plhroforiv· n Mega·lew polyeunike·w epixeirh·seiw, o·pvw h Siemens-Nixdorf kai h IBM, apago·reysan thn pro·sbash tvn ypallh·lvn toyw sto Internet, kai toy·to para· to gegono·w o·ti oi epixeirh·seiw ayte·w asxoloy·ntai me thn pv· lhsh texnologikv· n me·svn ston tome·a tvn plhroforiv· n. Den uevrei· h Epitroph· o·ti ua pre·pei na analhfuei· prvtoboyli·a apo· thn EE, prokeime·noy na diasfalisuei· o·ti den epiba·llontai periorismoi· o·son afora· th xrh·sh tvn texnologiv· n tvn plhroforiv· n kai thn pro·sbash sth gnv· sh; Apa· nthsh toy k. Bangemann ej ono·matow thw Epitroph· w (18 Ioyni·oy 1998) H Epitroph· symfvnei· me to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy o·ti h pro·sbash sthn texnologi·a tvn plhroforiv· n kai sthn texnognvsi·a ei·nai aparai·thth gia tiw etairei·ew kai toyw organismoy·w, anejarth·tvw mege·uoyw, kauv· w kai gia toyw apasxoloy·menoyw se ayte·w. Ako·mh kai o·poy ei·nai h·dh egkatesthme·nh h apaitoy·menh diktyakh· ypodomh·, mia etairei·a dy·natai, vsto·so, na apofasi·sei o·ti den epiuymei· na pare·xei aperio·risth pro·sbash sto Internet. gia ka·ue apasxoloy·meno se ayth·n, lamba·nontaw ypo·ch seira· parago·ntvn. H etairei·a fe·rei katarxa·w to ko·stow paroxh·w toy aparai·thtoy ey·royw zv· nhw gia sy·ndesh me to Internet. H dapa·nh gia misuvme·new gramme·w sthn Eyrv· ph ei·nai dystyxv· w poly· ychlo·terh apo· to ana·logo ko·stow stiw Hnvme·new Politei·ew, molono·ti h eleyue·rvsh tvn thlepikoinvniv· n ua pre·pei na symba·lei sthn pi·esh gia mei·vsh tvn timv· n. Ende·xetai epi·shw na teuoy·n zhth·mata vw prow to forti·o tvn etairikv· n dikty·vn ejaiti·aw thw ki·nhshw sto Internet. Oi etairei·ew ende·xetai eja·lloy na problhmati·zontai vw prow ta piuana· ue·mata asfalei·aw apo· fo·rtvsh iv· n plhroforikh·w, vw prow th synepago·menh eyuy·nh apo· metafo·rtvsh pornografikoy· periexome·noy h· mh adei- odothme·noy logismikoy· kauv· w kai piuanh· «spata·lh xro·noy» apo· toyw apasxoloy·menoyw poy dapanoy·n ergasiako· xro·no gia na symboyleyuoy·n istoseli·dew poy den ei·nai ypo· aysthrh· e·nnoia synafei·w me thn epixei·rhsh. Epi· toy paro·ntow den uevrei·tai endedeigme·no na epixeirhuei· kauorismo·w kano·nvn se eyrvpai¤ko· epi·pedo sxetika· me th meuodologi·a prose·ggishw tvn uema·tvn aytv· n apo· tiw etairei·ew. H Epitroph· ua antimetvpi·sei, pa·ntvw, eynoi¤ka· prvtoboyli·ew etaireiv· n poy antimetvpi·zoyn paro·moia problh·mata gia thn apo· koinoy· eje·tash praktikv· n ly·sevn mazi· me toyw apasxoloy·menoyw se ayte·w h· me toyw ekprosv· poyw toyw. (98/C 402/134) GRAPTH ERVTHSH E-1278/98 ypobolh· : Gerhard Hager (NI) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Pro·gramma «Euro-Jus» Sto plai·sio toy koinotikoy· progra·mmatow «Euro-Jus» topikoi· nomikoi· sy·mboyloi synerga·zontai me ta grafei·a thw Epitroph·w sta kra·th me·lh kai pare·xoyn stoyw poli·tew antikeimenike·w kai anepi·shmew plhrofori·ew sxetika· me ta dikaiv· mata· toyw ba·sei tvn koinotikv· n nomouetikv· n diata·jevn, kauv· w kai sxetika· me tiw dynato·thtew ejasfa·lishw tvn en lo·gv dikaivma·tvn. Ba·sei tvn plhroforiv· n poy diaue·tv to en lo·gv pro·gramma tygxa·nei eyry·tathw apodoxh·w. Diaue·tei h 1. Epitroph· stoixei·a gia to me·geuow thw apodoxh·w ayth·w; Apo· poia kondy·lia toy proy¤pologismoy· xrhmatodotoy·ntai oi sxetike·w dapa·new kai po·so ychlo· ei·nai to 2. ko·stow toy dikty·oy; 3. Me ba·sh poia krith·ria epile·gontai oi «topikoi· nomikoi· sy·mboyloi»; 4. Poioi ei·nai oi nomikoi· sy·mboyloi toy «Euro-Jus» sthn Aystri·a;


title: Regulamento (CE) nº 920/98 da Comissão de 28 de Abril de 1998 relativo à suspensão da pesca do bacalhau por navios arvorando pavilhão da Suécia

eurovoc_concepts:
Sweden
authorised catch
catch quota
fishing area
sea fish
ship's flag

text: 30. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 128/57 REGULAMENTO (CE) Nº 920/98 DA COMISS(cid:212)O de 28 de Abril de 1998 relativo (cid:133) suspens(cid:209)o da pesca do bacalhau por navios arvorando pavilh(cid:209)o da Su(cid:130)cia A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 2847/93 do Conselho, de 12 de Outubro de 1993, que institui um regime de controlo aplic(cid:145)vel (cid:133) pol(cid:146)tica comum das pescas (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2635/97 (2), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 21º, Considerando que o Regulamento (CE) nº 61/98 do Conselho, de 19 de Dezembro de 1997, que reparte entre os Estados-membros as quotas de captura de 1998 para os navios que pescam nas (cid:145)guas da Federa(cid:135)(cid:209)o da R(cid:156)ssia (3), estabelece as quotas de bacalhau para 1998; (cid:133)s relativas Considerando que, a fim de assegurar o respeito das disposi(cid:135)(cid:210)es limita(cid:135)(cid:210)es quantitativas das capturas de um stock submetido a quota, (cid:130) necess(cid:145)rio que a Comiss(cid:209)o fixe a data na qual as capturas efectuadas por navios arvorando pavilh(cid:209)o de um Estado-membro s(cid:209)o consideradas como tendo esgotado a quota atribu(cid:146)da; giram a quota atribu(cid:146)da para 1998; que a Su(cid:130)cia proibira a pesca deste stock a partir de 23 de Janeiro de 1998; que (cid:130), por conseguinte, necess(cid:145)rio manter essa data, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º As capturas de bacalhau nas (cid:145)guas da divis(cid:209)o CIEM III d ((cid:145)guas da R(cid:156)ssia) efectuadas por navios arvorando pavilh(cid:209)o da Su(cid:130)cia ou registados na Su(cid:130)cia s(cid:209)o consideradas como tendo esgotado a quota atribu(cid:146)da (cid:133) Su(cid:130)cia para 1998. A pesca do bacalhau nas (cid:145)guas da divis(cid:209)o CIEM III d ((cid:145)guas da R(cid:156)ssia) efectuada por navios arvorando pavilh(cid:209)o da Su(cid:130)cia ou registados na Su(cid:130)cia (cid:130) proibida, assim como a conserva(cid:135)(cid:209)o a bordo, o transbordo e o desembarque deste stock capturado pelos navios ap(cid:155)s a data de apli- ca(cid:135)(cid:209)o do presente regulamento. Artigo 2º Considerando que, segundo a informa(cid:135)(cid:209)o comunicada (cid:133) Comiss(cid:209)o, as capturas de bacalhau nas (cid:145)guas da divis(cid:209)o CIEM III d ((cid:145)guas da R(cid:156)ssia), efectuadas por navios arvo- rando pavilh(cid:209)o da Su(cid:130)cia ou registados na Su(cid:130)cia, atin- O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. (cid:144) aplic(cid:145)vel a partir de 23 de Janeiro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 28 de Abril de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Emma BONINO Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 261 de 20. 10. 1993, p. 1. (2) JO L 356 de 31. 12. 1997, p. 14. (3) JO L 12 de 19. 1. 1998, p. 119


title: Regolamento (CE) n. 903/98 della Commissione del 28 aprile 1998 recante adattamento dei quantitativi globali fissati all'articolo 3 del regolamento (CEE) n. 3950/92 del Consiglio che istituisce un prelievo supplementare nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari

eurovoc_concepts:
agricultural levy
delivery
direct selling
milk
milk product
quantitative restriction

text: L 127/8 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 29. 4. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 903/98 DELLA COMMISSIONE del 28 aprile 1998 recante adattamento dei quantitativi globali fissati all’articolo 3 del regolamento (CEE) n. 3950/92 del Consiglio che istituisce un prelievo supplementare nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 3950/92 del Consiglio, del 28 dicembre 1992, che istituisce un prelievo supplemen- tare nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 551/98 (2), in particolare l’articolo 3, paragrafo 2 e l’articolo 4, para- grafo 2, considerando che, a norma dell’articolo 3, paragrafo 2 del regolamento (CEE) n. 3950/92, i quantitativi globali garantiti per l’Austria e la Finlandia possono essere aumentati a titolo di compensazione per i produttori soggetti all’applicazione del prelievo supplementare latte, entro un massimale di 180 000 tonnellate per l’Austria e 200 000 tonnellate per la Finlandia; che, a norma dell’arti- colo 6 del regolamento (CE) n. 671/95 della Commissio- ne (3), modificato dal regolamento (CE) n. 1390/95 (4), l’Austria e la Finlandia hanno comunicato i quantitativi suddetti per la campagna 1997/1998; che (cid:138) quindi oppor- tuno aumentare i quantitativi globali garantiti, secondo la procedura prevista all’articolo 30 del regolamento (CEE) n. 804/68 del Consiglio (5), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 1587/96 (6); considerando che l’articolo 4, paragrafo 2 del regolamento (CEE) n. 3950/92 dispone che il quantitativo di riferi- mento individuale (cid:138) aumentato o fissato, a richiesta del produttore debitamente giustificata, per tenere conto delle modifiche che incidono sulle sue consegne e/o vendite dirette; che l’aumento o la fissazione di un quantitativo di riferimento sono subordinati alla corrispondente ridu- zione o alla soppressione dell’altro quantitativo di riferi- mento di cui dispone il produttore; considerando che tali adeguamenti non possono compor- tare, per lo Stato membro interessato, un aumento della somma delle consegne e delle vendite dirette di cui all’ar- ticolo 3 del regolamento (CEE) n. 3950/92; che, qualora i quantitativi di riferimento individuali subiscano modi- fiche definitive, i quantitativi fissati dall’articolo 3 succi- tato sono adattati in conformit(cid:133), secondo la procedura di cui all’articolo 30 del regolamento (CEE) n. 804/68; considerando che a norma dell’articolo 8, terzo trattino del regolamento (CEE) n. 536/93 della Commissione (7), (1) GU L 405 del 31. 12. 1992, pag. 1. (2) GU L 73 del 12. 3. 1998, pag. 1. (3) GU L 70 del 30. 3. 1995, pag. 2. (4) GU L 135 del 21. 6. 1995, pag. 4. (5) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 13. (6) GU L 206 del 16. 8. 1996, pag. 21. (7) GU L 57 del 10. 3. 1993, pag. 12. modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2186/96 (8), il Belgio, la Danimarca, la Germania, la Spagna, la Fran- cia, l’Irlanda, l’Austria, i Paesi Bassi e il Regno Unito hanno comunicato i quantitativi convertiti definitiva- mente in virt(cid:151) dell’articolo 4, paragrafo 2, secondo comma del regolamento (CEE) n. 3950/92; che (cid:138) oppor- tuno pertanto adattare in conformit(cid:133) i quantitativi globali di tali Stati membri, fissati all’articolo 3 del regolamento (CEE) n. 3950/92; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per il latte e i prodotti lattiero-caseari, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 All’articolo 3, paragrafo 2, primo comma del regolamento (CEE) n. 3950/92 la tabella (cid:138) sostituita dalla seguente: Stati membri Consegne Vendite dirette «Belgio Danimarca Germania (1) Grecia Spagna Francia Irlanda Italia Lussemburgo Paesi Bassi Austria Portogallo Finlandia Svezia 3 125 099 185 332 4 454 649 699 27 767 500 97 316 629 817 5 452 064 23 772 759 5 235 902 696 114 886 463 039 9 862 9 698 399 231 661 268 098 951 10 988 594 86 098 2 383 182 366 195 1 835 461 2 388 183 3 300 000 37 000 10 000 3 000 Regno Unito 14 354 321 235 726 (1) Di cui 6 243 080 tonnellate per le consegne dei produttori nel territorio dei nuovi L(cid:132)nder e 10 287 tonnellate per le vendite dirette nei nuovi L(cid:132)nder. » (8) GU L 292 del 15. 11. 1996, pag. 6. 29. 4. 98 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 127/9 Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Esso si applica a decorrere dal 1o aprile 1997. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 28 aprile 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1331/98 van de leden Leonie van BLADEL , James JANSSEN van RAAY aan dee Raad. Vlaggen op 15 augustus

eurovoc_concepts:
European symbol
commemoration
history
international conflict
pacifism
peacekeeping
war

text: 21. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 323/127 (98/C 323/195) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1331/98 van Leonie van Bladel (UPE) en James Janssen van Raay (UPE) aan de Raad (28 april 1998) Betreft: Vlaggen op 15 augustus Op 15 augustus 1998 zal het 53 jaar geleden zijn dat de gruwelijke Wereldoorlog II ten einde kwam en de volkeren besloten nooit meer een wereldoorlog te voeren. Is de Raad bereid iedere 15de augustus te vieren als voorgenomen begin van de eeuwige vrede? Is de Raad bereid om in alle landen van de Europese Unie op deze 15de augustus als symbool van de vrede te laten vlaggen? De Raad heeft de kwestie waarnaar de geachte parlementsleden verwijzen, niet besproken. Antwoord (6 juli 1998) (98/C 323/196) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1349/98 van Sir Jack Stewart-Clark (PPE) aan de Raad (23 april 1998) Betreft: Verdrag inzake proeven met dieren Na juridisch advies heeft de Raad in 1986 besloten dat de richtlijn 86/609/EEG (1) inzake de bescherming van dieren die voor experimentele en andere wetenschappelijke doeleinden worden gebruikt, zal worden beperkt tot het gebruik van dieren bij de productontwikkeling en bij veiligheidsproeven. Anderzijds voorziet het Verdrag van de Raad van Europa (ETS 123) in bescherming van dieren voor alle experimentele doeleinden; de Gemeenschap had al lang tot dit verdrag moeten toetreden. Kan de Raad aangeven waarom er over deze zaak zo lang van gedachten wordt gewisseld? Kan het Parlement de verzekering krijgen dat een en ander tijdens het Britse voorzitterschap succesvol zal worden afgerond? (1) PB L 358 van 18. 12. 1986, blz. 1. Antwoord (13/14 juli 1998) De Raad is verheugd te kunnen meedelen dat hij op 23 maart 1998 het besluit heeft aangenomen tot sluiting van het door de Geachte Afgevaardigde genoemde verdrag. (98/C 323/197) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1351/98 van Richard Corbett (PSE) aan de Commissie (7 mei 1998) Betreft: Faciliteiten aan Franse autosnelwegen Kan en wil de Commissie met de Franse autoriteiten nader ingaan op het vraagstuk van de faciliteiten op parkeerplaatsen aan Franse autosnelwegen, gezien het feit dat miljoenen EU-burgers uit andere lidstaten daarvan jaarlijks gebruik maken?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1421/98 van Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA aan de Commissie. Blauwe vlaggen

eurovoc_concepts:
bathing water
environmental protection
environmental standard
non-governmental organisation
public awareness campaign
quality label
quality of the environment
water pollution


title: Regulamento (CE) nº 919/98 da Comissão de 28 de Abril de 1998 que fixa valores unitários para a determinação do valor aduaneiro de certas mercadorias perecíveis

eurovoc_concepts:
customs regulations
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods

text: 30. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 128/51 REGULAMENTO (CE) Nº 919/98 DA COMISS(cid:212)O de 28 de Abril de 1998 que fixa valores unit(cid:145)rios para a determina(cid:135)(cid:209)o do valor aduaneiro de certas mercadorias perec(cid:146)veis A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 2913/92 do Conselho, de 12 de Outubro de 1992, que estabelece o C(cid:155)digo Aduaneiro Comunit(cid:145)rio (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 82/97 (2), Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 2454/93 da Comiss(cid:209)o, de 2 de Julho de 1993, que fixa determinadas disposi(cid:135)(cid:210)es de aplica(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CEE) nº 2913/ /92, que estabelece o C(cid:155)digo Aduaneiro Comunit(cid:145)rio (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 75/98 (4), e, nomeadamente, o nº 1 do seu artigo 173º, Considerando que os artigos 173º a 177º do Regulamento (CEE) nº 2454/93 prev(cid:136)em os crit(cid:130)rios para a fixa(cid:135)(cid:209)o peri(cid:155)dica pela Comiss(cid:209)o de valores unit(cid:145)rios para os produtos designados segundo a classifica(cid:135)(cid:209)o do anexo 26 desse regulamento; Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o das normas e crit(cid:130)rios fixados nos artigos acima referidos aos elementos comuni- cados (cid:133) Comiss(cid:209)o em conformidade com o disposto no nº 2 do artigo 173º do Regulamento (CEE) nº 2454/93 conduz a fixar, para os produtos em quest(cid:209)o, os valores unit(cid:145)rios indicados no anexo ao presente regulamento, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º Os valores unit(cid:145)rios referidos no nº 1 do artigo 173º do Regulamento (CEE) nº 2454/93 s(cid:209)o fixados conforme se indica no quadro em anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 1 de Maio de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 28 de Abril de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Martin BANGEMANN Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 302 de 19. 10. 1992, p. 1. (2) JO L 17 de 21. 1. 1997, p. 1. (3) JO L 253 de 11. 10. 1993, p. 1. (4) JO L 7 de 13. 1. 1998, p. 3. L 128/52 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 4. 98 ANEXO Designa(cid:135)(cid:209)o das mercadorias Montante dos valores unit(cid:145)rios/100 kg peso l(cid:146)quido Rubrica 1. 10 Esp(cid:130)cies, variedades, c(cid:155)digo NC Batatas tempor(cid:209)s 0701 90 51 0701 90 59 1. 30 Cebolas (excepto cebolas de semente) 0703 10 19 1. 40 Alhos 0703 20 00 1. 50 Alho franc(cid:136)s ex 0703 90 00 1. 60 Couve-flor ex 0704 10 10 ex 0704 10 05 ex 0704 10 80 1. 70 Couve-de-bruxelas 0704 20 00 1. 80 Couve branca e couve roxa 0704 90 10 1. 90 Br(cid:155)colos [Brassica oleracea L. convar. botry- tis (L. ) Alef var. italica Plenck] ex 0704 90 90 1. 100 Couve-da-china ex 0704 90 90 1. 110 Alfaces repolhudas 0705 11 10 0705 11 05 0705 11 80 1. 120 End(cid:146)vias ex 0705 29 00 1. 130 Cenouras ex 0706 10 00 1. 140 Rabanetes ex 0706 90 90 1. 160 Ervilhas (Pisum sativum) 0708 10 90 0708 10 20 0708 10 95 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) ECU FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 45,64 273,77 386,69 51,46 308,68 436,00 634,65 302,44 1 861,89 715,58 341,00 2 099,32 137,55 825,08 1 165,40 1 912,70 911,49 5 611,38 39,74 238,38 336,70 75,84 454,92 642,56 93,91 563,31 795,66 37,87 227,16 320,86 105,95 635,53 897,67 73,37 440,10 621,63 252,67 915,78 1 293,51 21,82 130,89 184,87 45,23 271. 31 383,21 173,89 1 043,06 1 473,30 552,60 263,34 1 621,20 1 054,59 502,56 3 093,91 1 305,87 622,30 3 831,08 526,60 250,95 1 544,91 1 473,29 702,09 4 322,25 1 020,25 486,19 2 993,14 2 122,95 1 011,68 6 228,20 303,42 144,59 890,15 628,95 299,72 1 845,17 2 418,03 1 152,30 7 093,88 421,43 2 527,91 3 570,60 5 860,19 2 792,64 17 192,32 90,20 35,72 30,08 101,70 40,28 33,92 271,85 107,66 90,66 78,54 31,10 26,19 149,89 59,36 49,98 185,60 73,50 61,89 74,85 29,64 24,96 209,40 82,92 69,83 145,01 57,42 48,36 301,73 119,49 100,62 43,12 17,08 14,38 89,39 35,40 29,81 343,67 136,10 114,61 832,90 329,84 277,75 344,12 89 136,75 15 726,63 101,50 7 658,94 9 240,05 388,00 100 503,44 17 732,09 144,45 8 635,61 10 418,33 1 037,10 268 640,65 47 396,98 305,91 23 082,54 27 847,69 299,63 77 613,81 13 693,61 88,38 6 668,85 8 045,56 571,82 148 118,55 26 132,95 168,67 12 726,86 15 354,19 708,06 183 409,99 32 359,51 208,86 15 759,22 19 012,55 285,53 73 961,62 13 049,24 84,22 6 355,04 7 666,97 798,84 206 924,59 36 508,25 235,63 17 779,68 21 450,11 553,19 143 294,54 25 281,83 163,17 12 312,37 14 654,12 1 151,10 298 170,62 52 607,03 339,54 25 619,86 30 908,80 164,52 42 615,. 33 7 518,74 48,53 3 661,66 4 417,57 341,02 88 336,00 15 585,35 100,59 7 590,14 9 157,04 1 311,09 339 614,13 59 919,02 386,73 29 180,83 35 204,90 3 177,49 145 216,35 937,26 823 069,65 70 721,01 85 320,61 30. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 128/53 Designa(cid:135)(cid:209)o das mercadorias Montante dos valores unit(cid:145)rios/100 kg peso l(cid:146)quido Rubrica Esp(cid:130)cies, variedades, c(cid:155)digo NC 1. 170 Feij(cid:210)es: 1. 170. 1 Feij(cid:210)es (Vigna spp. , Phaseolus ssp. ) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 170. 2 Feij(cid:210)es (Phaseolus Ssp. , vulgaris var. Com- pressus Savi) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 180 Favas ex 0708 90 00 1. 190 Alcachofras 0709 10 00 1. 200 Espargos: 1. 200. 1 (cid:190) Verdes ex 0709 20 00 1. 200. 2 (cid:190) Outros ex 0709 20 00 1. 210 Beringelas 0709 30 00 1. 220 Aipo de folhas [Apium graveolens L. , var. dulce (Mill. ) Pers. ] ex 0709 40 00 1. 230 Cantarelos 0709 51 30 1. 240 Pimentos doces ou piment(cid:210)es 0709 60 10 1. 250 Funcho 0709 90 50 1. 270 inteiras, Batatas doces, alimenta(cid:135)(cid:209)o humana) 0714 20 10 frescas (destinadas (cid:133) 2. 10 Castanhas (Castanea spp. ), frescas ex 0802 40 00 2. 30 Ananases, frescos ex 0804 30 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) ECU FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 131,79 790,53 1 116,60 1 832,61 873,32 5 376,40 260,47 103,15 86,86 993,67 257 391,14 45 112,20 293,10 22 115,94 26 681,54 197,95 1 187,39 1 677,15 2 752,59 1 311,73 8 075,41 157,74 946,13 1 336,46 2 193,45 1 045,28 6 435,03 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 377,01 2 261,46 3 194,25 398,10 2 383,97 3 372,93 151,28 907,44 1 281,73 5 242,51 2 498,29 15 380,20 5 535,78 2 638,04 26 240,57 2 103,62 1 002,47 6 171,50 98,04 588,08 830,65 1 363,30 649,67 3 999,56 391,22 154,93 130,46 311,75 123,46 103,96 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 745,11 295,07 248,48 786,79 311,58 252,38 298,99 118,40 99,70 193,76 76,73 64,62 1 492,50 386 604,27 68 209,61 440,24 33 218,39 40 075,97 1 189,33 308 072,53 54 354,05 350,81 26 470,66 31 935,25 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 2 842,58 129 910,11 838,47 736 315,61 63 266,80 76 327,56 3 001,59 137 177,30 885,37 777 505,22 66 805,96 80 597,34 1 140,62 295 455,89 52 128,06 336,45 25 385,60 30 627,39 739,20 191 476,04 33 782,62 218,04 16 452,29 19 848,69 1 799,53 10 794,32 15 246,66 25 023,36 11 924,73 73 412,19 3 556,54 1 408,44 1 186,02 13 568,08 620 082,05 301 982,73 4 002,15 364 323,85 3 514 554,07 228,99 1 373,58 1 940,14 73,55 441,18 623,16 69,33 415,87 587,40 140,29 841,52 1 188,62 92,39 554,19 782,78 3 184,22 1 517,42 9 341,69 1 022,75 487,38 3 000,49 964,07 459,42 2 828,33 1 950,80 929,64 5 723,16 1 284,73 612,23 3 769,07 452,57 179,22 150,92 145,36 57,57 48,47 137,02 54,26 45,69 277,26 109,80 92,46 182,60 72,31 60,89 1 726,54 447 226,63 78 905,37 509,27 38 427,27 46 360,17 554,55 143 646,09 25 343,86 163,58 12 342,57 14 890,57 522,73 135 404,26 23 889,73 154,19 11 634,41 14 036,21 1 057,76 273 991,98 48 341,13 312,00 23 542,35 28 402,41 696,60 180 441,37 31 835,75 205,48 15 504,15 18 704,82 L 128/54 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 4. 98 Designa(cid:135)(cid:209)o das mercadorias Montante dos valores unit(cid:145)rios/100 kg peso l(cid:146)quido Rubrica 2. 40 Esp(cid:130)cies, variedades, c(cid:155)digo NC Abacates, frescos ex 0804 40 90 ex 0804 40 20 ex 0804 40 95 2. 50 Goiabas e mangas, frescas ex 0804 50 00 2. 60 Laranjas doces, frescas: 2. 60. 1 (cid:190) Sangu(cid:146)neas e semi-sangu(cid:146)neas 0805 10 10 2. 60. 2 (cid:190) Navels, Navelinas, Navelates, Salustia- nas, Vernas, Valencia Lates, Maltesas, Shamoutis, Ovalis, Trovita, Hamlins 0805 10 30 2. 60. 3 (cid:190) Outras 0805 10 50 2. 70 Tangerinas, compreendendo as mandarinas e satsumas, frescas; clementinas, wilkings e outros citrinos h(cid:146)bridos, semelhantes, frescos: 2. 70. 1 (cid:190) Clementinas 0805 20 10 2. 70. 2 (cid:190) Monr(cid:130)ales e satsumas 0805 20 30 2. 70. 3 (cid:190) Mandarinas e wilkings 0805 20 50 2. 70. 4 (cid:190) Tangerinas e outras ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 2. 85 Limas (Citrus aurantifolia), frescas ex 0805 30 90 2. 90 Toranjas e pomelos, frescos: 2. 90. 1 (cid:190) Brancos ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 90. 2 (cid:190) Rosa ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 100 Uvas de mesa 0806 10 21 0806 10 29 0806 10 61 0806 10 30 0806 10 69 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) ECU FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 77,15 462,78 653,66 1 072,81 511,24 3 147,75 183,33 1 099,69 1 553,28 2 549,30 1 214,85 7 478,98 152,48 60,38 50,85 362,33 143,49 120,83 581,69 150 677,04 26 584,35 171,58 12 946,70 15 619,40 1 382,27 358 050,82 63 171,85 407,73 30 764,97 37 116,08 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 50,37 302,14 426,76 78,57 471,30 665,69 52,23 313,30 442,52 61,12 366,62 517,64 700,42 333,78 2 054,85 1 092,56 520,65 3 205,28 726,28 346,11 2 130,73 849,90 405,02 2 493,40 143,58 861,25 1 216,49 1 996,55 951,44 5 857,37 41,52 249,05 351,78 53,29 319,66 451,50 577,36 275,14 1 693,82 741,02 353,13 2 173,98 135,56 813,14 1 148,54 1 885,03 898,30 5 530,20 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 99,55 39,42 33,20 155,28 61,49 51,78 103,23 40,88 34,42 120,80 47,84 40,28 283,77 112,38 94,63 82,06 32,50 27,36 105,32 41,71 35,12 267,92 106,10 89,34 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 379,78 98 374,62 17 356,49 112,02 8 452,69 10 197,66 592,40 153 450,35 27 073,65 174,74 13 184,99 15 906,89 393,80 102 007,28 17 997,41 116,16 8 764,82 10 574,22 460,83 119 369,80 21 060,73 135,93 10 256,67 12 374,05 1 082,56 280 417,48 49 474,80 319,32 24 094,45 29 068,49 313,05 81 030,22 14 306,96 92,34 6 967,55 8 405,93 401,80 104 077,50 18 362,67 118,52 8 942,70 10 788,83 1 022,09 264 754,10 46 711,26 301,49 22 748,59 27 444,80 30. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 128/55 Designa(cid:135)(cid:209)o das mercadorias Montante dos valores unit(cid:145)rios/100 kg peso l(cid:146)quido Rubrica Esp(cid:130)cies, variedades, c(cid:155)digo NC 2. 110 Melancias 0807 11 00 2. 120 Mel(cid:210)es: 2. 120. 1 (cid:190) Amarillo, Cuper, Honey Dew (com- preendendo Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (compreendendo Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro ex 0807 19 00 2. 120. 2 (cid:190) Outros ex 0807 19 00 2. 140 P(cid:136)ras: 2. 140. 1 P(cid:136)ras-Nashi (Pyrus pyrifolia) ex 0808 20 41 2. 140. 2 Outras ex 0808 20 41 2. 150 Damascos 0809 10 10 0809 10 50 2. 160 Cerejas 0809 20 05 0809 20 95 2. 170 P(cid:136)ssegos 0809 30 90 2. 180 Nectarinas ex 0809 30 10 2. 190 Ameixas 0809 40 05 2. 200 Morangos 0810 10 10 0810 10 05 0810 10 80 2. 205 Framboesas 0810 20 10 2. 210 Mirtilos (frutos do Vaccinium myrtillus) 0810 40 30 2. 220 Kiwis (Actinidia Chinensis Planch. ) 0810 50 10 0810 50 20 0810 50 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) ECU FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 69,28 415,57 586,98 963,37 459,09 2 826,29 136,92 54,22 45,66 522,36 135 306,61 23 872,50 154,08 11 626,02 14 026,08 73,66 441,84 624,09 130,26 781,35 1 103,64 1 024,28 488,11 3 004,97 1 811,33 863,18 5 313,98 148,39 890,10 1 257,25 64,86 389,06 549,53 110,42 662,34 935,54 2 063,44 983,32 6 053,60 901,91 429,80 2 645,98 1 535,45 731,71 4 504,61 296,82 1 780,45 2 514,83 4 127,43 1 966,90 12 108,83 174,89 1 049,06 1 481,77 2 431,93 1 158,92 7 134,67 103,92 623,35 880,47 1 445,06 688,63 4 239,44 170,10 1 020,33 1 441,19 2 365,33 1 127,18 6 939,26 152,83 916,74 1 294,86 2 125,18 1 012,74 6 234,73 145,58 57,65 48,55 257,44 101,95 85,85 293,27 116,14 97,80 128,19 50,76 42,75 218,23 86,42 72,77 586,63 232,31 195,63 345,65 136,88 115,26 205,38 81,34 68,49 336,18 133,13 112,11 302,05 119,62 100,73 555,38 143 860,93 25 381,76 163,82 12 361,03 14 912,84 982,13 254 402,99 44 884,99 289,70 21 859,19 26 371,79 1 118,83 289 811,61 51 132,23 330,02 24 901,62 30 042,30 489,03 126 674,17 22 349,46 144,25 10 884,29 13 131,23 832,54 215 654,68 38 048,52 245,57 18 529,80 22 355,08 2 237,96 102 278,24 660,13 579 701,33 49 809,96 60 092,69 1 318,63 341 567,17 60 263,60 388,96 29 348,64 35 407,35 783,53 202 959,52 35 808,75 231,12 17 439,02 21 039,12 1 282,52 332 212,10 58 613,06 378,30 28 544,82 34 437,60 1 152,31 298 483,10 52 662,16 339,89 25 646,71 30 941,20 1 368,45 8 208,52 11 594,30 19 028,98 9 068,14 55 826,19 2 704,56 1 071,04 901,90 10 317,83 471 540,50 229 642,33 3 043,43 277 049,54 2 672 637,59 966,98 5 800,34 8 192,82 13 446,34 6 407,77 39 448,14 1 911,11 756,83 637,31 126,63 759,58 1 072,88 1 760,85 839,12 5 165,90 250,27 99,11 83,46 7 290,83 333 201,97 162 270,85 2 150,56 195 769,94 1 888 550,62 954,76 247 313,46 43 634,17 281,63 21 250,03 25 636,88 L 128/56 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 4. 98 Designa(cid:135)(cid:209)o das mercadorias Montante dos valores unit(cid:145)rios/100 kg peso l(cid:146)quido Rubrica Esp(cid:130)cies, variedades, c(cid:155)digo NC 2. 230 Rom(cid:209)s ex 0810 90 85 2. 240 Di(cid:155)spiros (compreendendo Sharon) ex 0810 90 85 2. 250 Lechias ex 0810 90 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) ECU FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 156,12 936,47 1 322,74 2 170,93 1 034,54 6 368,95 305,37 1 831,73 2 587,27 4 246,32 2 023,56 12 457,63 362,06 2 171,78 3 067,58 5 034,63 2 399,22 14 770,31 308,55 122,19 102,89 603,52 239,00 201,26 715,56 283,37 238,62 1 177,11 304 908,60 51 795,83 347,21 26 198,81 31 607,27 2 302,43 105 224,39 679,14 596 399,82 51 244,75 61 823,68 2 729,86 124 758,63 805,22 707 117,66 60 758,01 73 300,86