title: WRITTEN QUESTION No. 1173/98 by Ulf HOLM to the Commission. Conversion aid

eurovoc_concepts:
agrarian reform
production aid
redevelopment aid
redirection of production
tobacco
use of aid

text: 18. 1. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 13/23 L(cid:228)hiaikoina julkaistaan esite onnistuneimmista Life-Ymp(cid:228)rist(cid:246)-ohjelmaan kuuluvista hankkeista. Life-Luonto-ohjelmasta julkaistaan vuosittain monikielinen esite, jossa on kuvaus kaikista rahoitetuista hank- keista. Vuoden 1997 esitteest(cid:228) toimitetaan kappaleet arvoisille parlamentin j(cid:228)senille ja parlamentin sihteerist(cid:246)lle. (1) EYVL C 68, 4. 3. 1998. (1999/C 13/032) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1173/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ulf Holm (V) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Siirtym(cid:228)tuki Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon talousarvioon on varattu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja siirtym(cid:228)tuen maksamiseksi niille viljelij(cid:246)ille, jotka haluavat lopettaa tupakan viljelyn ja ryhty(cid:228) viljelem(cid:228)(cid:228)n muita kasveja? Onko t(cid:228)m(cid:228)n budjettikohdan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja lis(cid:228)tty vai v(cid:228)hennetty viimeisten kolmen vuoden aikana? Aikooko komissio ehdottaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen lis(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) tai v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) ensi talousarviossa? Voiko komissio my(cid:246)s ilmoittaa, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin n(cid:228)it(cid:228) siirtym(cid:228)tukia hy(cid:246)dynnet(cid:228)(cid:228)n? Onko hy(cid:246)dynt(cid:228)misasteessa eroja eri EU-maiden v(cid:228)lill(cid:228)? Mit(cid:228) kasveja tupakan sijasta ryhdyt(cid:228)(cid:228)n tavallisimmin viljelem(cid:228)(cid:228)n? Komission j(cid:228)senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 1998) Komissio voi ilmoittaa parlamentin j(cid:228)senelle, ettei nykyisess(cid:228) raakatupakan markkinaj(cid:228)rjestelyss(cid:228) ole yhteis(cid:246)n tukij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) tuottajille, jotka haluavat lopettaa tupakan viljelyn ja ryhty(cid:228) viljelem(cid:228)(cid:228)n muita kasveja. Parlamentille ja neuvostolle hiljattain esitt(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n raakatupakan markkinaj(cid:228)rjestelyn uudistamista koskevassa ehdotuksessa (1) komissio ehdottaa, ett(cid:228) otettaisiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n yleinen kiinti(cid:246)iden takaisinostoj(cid:228)rjestelm(cid:228) niille tuottajille, jotka haluavat lopettaa tupakan viljelyn. (1) KOM(98) 19 lopullinen. (1999/C 13/033) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1174/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ulf Holm (V) neuvostolle (23. huhtikuuta 1998) Aihe: El(cid:228)inkuljetukset Joulukuussa 1997 pidetyss(cid:228) EU:n maatalousministerien kokouksessa p(cid:228)(cid:228)stiin kompromissisopimukseen pitkien el(cid:228)inkuljetusten yksityiskohtaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228). On osoittautunut vaikeaksi saada selville, millaisia n(cid:228)m(cid:228) uudet s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t tarkalleen ovat. Viestimiss(cid:228) on kuitenkin kerrottu, ett(cid:228) uudet s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ovat liian heikkoja eiv(cid:228)tk(cid:228) paranna el(cid:228)inten oloja, mm. tuuletusta. Voiko neuvosto selvent(cid:228)(cid:228), millaisia uudet s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ovat ja mill(cid:228) tavoin ne tulevat tekem(cid:228)(cid:228)n el(cid:228)inkuljetuksista v(cid:228)hemm(cid:228)n julmia ja barbaarisia?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1170/98 af Graham WATSON til Kommissionen. Den almindelige luftfart

eurovoc_concepts:
air quality
air transport
airport
civil aviation
noise
transport infrastructure

formats: html pdf print

text: C 402/86 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 22. 12. 98 (98/C 402/109) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1170/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Den almindelige luftfart Agter Kommissionen i betragtning af, at antallet af flyvepladser, der st(cid:229)r til r(cid:229)dighed for den almindelige luftfart, er faldende, at foretage en feasibility-undersłgelse vedrłrende satellitlufthavne, som kunne bygges inden for EU med henblik p(cid:229) at imłdekomme den voksende efterspłrgsel og v(cid:230)kst inden for den almindelige luftfart? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1168/98 og E-1170/98 (10. juni 1998) Der findes ingen f(cid:230)llesskabslovgivning vedrłrende faciliteter for almenflyvning p(cid:229) flyvepladser, og de nationale og lokale myndigheder m(cid:229) derfor tr(cid:230)ffe de foranstaltninger de anser for hensigtsm(cid:230)ssige for s(cid:229)danne faciliteter. Kommissionen har forst(cid:229)else for presset p(cid:229) almenflyvningen og dennes flyvepladser, men mener, at en indgriben p(cid:229) indev(cid:230)rende tidspunkt ville v(cid:230)re uheldig p(cid:229) grund af subsidiaritetsprincippet. Mens Kommissionen ikke har planer om at foretage gennemfłrlighedsundersłgelser om eventuelle »satellit- lufthavne« til almenflyvning, er den dog i regelm(cid:230)ssig kontakt med forretningsflyvningssektoren med henblik p(cid:229) at sikre, at denne sektors stemme ogs(cid:229) hłres og at der tages behłrigt hensyn til dens interesser. (98/C 402/110) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1169/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Den almindelige luftfart I det indre marked er det s(cid:230)rdeles fordelagtigt rent łkonomisk, hvis befolkningscentre har deres egen flyveplads, som betjener den kommercielle luftfart. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe for at fremme og lette bygningen af nye satellit lufthavne, is(cid:230)r i Det Forenede Kongerige, hvor der findes 143 registrerede lufthavne i sammenligning med Frankrig, som har 4 gange s(cid:229) mange lufthavne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (18. juni 1998) Kommissionen erkender det łkonomiske potentiale, som almenflyvningernes lufthavnsfaciliteter byder p(cid:229), f. eks. tilg(cid:230)ngelighed og adgangsforhold, disponibilitet, besk(cid:230)ftigelse samt grundtr(cid:230)ning for kommende piloter. Aktiviteter med henblik p(cid:229) fremme af udviklingen af disse faciliteter er imidlertid et anliggende, som sorterer under de nationale og lokale myndigheder, der er bedst placeret med hensyn til at vurdere behovet for og fłlgevirkningerne af s(cid:229)danne aktiviteter


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1168/98 do Deputado Graham WATSON à Comissão. Aviação geral

text: 22. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 402/85 (98/C 402/106) PERGUNTA ESCRITA E-1167/98 apresentada por Graham Watson (ELDR) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Avia(cid:231)ªo geral A avia(cid:231)ªo geral Ø sem dœvida o maior sector da via(cid:231)ªo europeia, com mais aeronaves, mais passageiros e operando a partir de mais lugares que qualquer outro sector. Qual a posi(cid:231)ªo da avia(cid:231)ªo geral no contexto da estratØgia da Comissªo para os transportes aØreos e que estÆ a Comissªo a fazer para garantir que a avia(cid:231)ªo geral seja tratada em condi(cid:231)ıes de igualdade com a avia(cid:231)ªo comercial? (98/C 402/107) PERGUNTA ESCRITA E-1353/98 apresentada por Graham Watson (ELDR) (cid:224) Comissªo (7 de Maio de 1998) Objecto: A avia(cid:231)ªo civil e uma pol(cid:237)tica integrada de transportes Reconhece a Comissªo a necessidade da inclusªo da avia(cid:231)ªo civil numa pol(cid:237)tica integrada de transportes para a UE? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1167/98 e E-1353/98 dada pelo ComissÆrio Kinnock em nome da Comissªo (10 de Junho de 1998) Devido ao seu carÆcter comercial, a avia(cid:231)ªo geral estÆ totalmente abrangida pelo terceiro pacote de medidas de liberaliza(cid:231)ªo do transporte aØreo. Consequentemente, beneficia de pleno acesso ao mercado interno comunitÆrio em condi(cid:231)ıes de igualdade com qualquer outro transporte comercial. Face (cid:224) import(cid:226)ncia da avia(cid:231)ªo geral, a Comissªo tenta tambØm garantir que os operadores tenham direito ao mÆximo acesso poss(cid:237)vel aos aeroportos congestionados. O Regulamento (CEE) 95/93 do Conselho, de 18 de Janeiro de 1993, relativo a normas comuns para a atribui(cid:231)ªo de faixas horÆrias nos aeroportos comunitÆrios (1) Ø aplicÆvel ao sector. (1) JO L 14 de 22. 1. 1993. (98/C 402/108) PERGUNTA ESCRITA E-1168/98 apresentada por Graham Watson (ELDR) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Avia(cid:231)ªo geral Nos œltimos anos tem aumentado em toda a UE o nœmero de campos de avia(cid:231)ªo vendidos para outros fins ou encerrados. Esta situa(cid:231)ªo tem tornado a avia(cid:231)ªo geral cada vez mais dependente de um nœmero cada vez mais reduzido de campos de avia(cid:231)ªo. Sem deixar de procurar assegurar padrıes ambientais e de ru(cid:237)do razoÆveis, reconhece a Comissªo que a avia(cid:231)ªo geral estÆ sob uma pressªo considerÆvel dado o nœmero cada vez mais reduzido de aer(cid:243)dromos com o equipamento apropriado para a servir?


title: Communication de la Commission relative aux modalités suivant lesquelles la Commission assure la protection de la propriété intellectuelle en ce qui concerne le développement et la fabrication des substances aromatisantes visées par le règlement (CE) nº 2232/96 du Parlement européen et du Conseil

eurovoc_concepts:
confidentiality
flavouring
food additive
foodstuffs legislation
human nutrition
intellectual property

text: 29. 4. 98 FR Journal officiel des Communaut~s europ~ennes C 131/3 Communication de la Commission relative aux modalit~s suivant lesquelles la Commission assure la protection de la propri~t~ intellectuelle en ce qui concerne le d~veloppement et la fabrication des substances aromatisantes vis~es par le r(cid:127)glement (CE) no 2232/96 du Parlement europ~en et du Conseil (98/C 131/03) (Texte pr~sentant de l’int~r(cid:240)t pour l’EEE) Par la pr~sente communication, la Commission d~termine les modalit~s suivant lesquelles elle assure la protection de la propri~t~ intellectuelle en ce qui concerne le d~veloppement et la fabrication des substances aromatisantes vis~es par le r(cid:127)glement (CE) no 2232/96 du Parlement europ~en et du Conseil du 28 octobre 1996 fixant une proc~dure communautaire dans le domaine des substances aromatisantes utilis~es ou destin~es { (cid:240)tre utilis~es dans ou sur les denr~es alimentaires(cid:216)(˛). Les modalit~s suivant lesquelles cette protection devrait (cid:240)tre assur~e par les ^tats membres(cid:216)(ˇ) font l’objet de la recommandation du 21 avril 1998(cid:216)(—). les denr~es alimentaires commercialis~es sur I. (cid:217)N~cessit~ de prot~ger la propri~t~ intellectuelle de certaines substances aromatisantes 1. (cid:217)En application de l’article 3, paragraphe 1, du r(cid:127)glement (CE) no 2232/96, les ^tats membres notifient { la Commission la liste des substances aromatisantes qui peuvent (cid:240)tre leur territoire. Ces utilis~es dans ou sur substances aromatisantes et les donn~es techniques les concernant sont initialement commu(cid:220) niqu~es aux autorit~s comp~tentes des ^tats membres par les fabricants de ces substances aromatisantes. Ces informations peuvent (cid:240)tre consign~es, en application de l’article 3, para(cid:220) graphe 2, et de l’article 4, paragraphe 1, du r(cid:127)glement (CE) no 2232/96, dans un r~pertoire et dans un programme d’~valuation rendus publics. Tout au long de la proc~dure commu(cid:220) nautaire mise en place par le r(cid:127)glement, un certain nombre de personnes devraient avoir acc(cid:127)s { ces informations. 2. (cid:217)Il convient de limiter la diffusion de certaines de ces informations. En effet, le d~veloppe(cid:220) ment de certaines nouvelles substances aromatisantes ainsi que la fabrication de certaines substances aromatisantes existantes exigent des fabricants de substances aromatisantes des investissements co(cid:252)teux en mati(cid:127)re de recherche et de production. Or, les substances aroma(cid:220) tisantes qui ne sont pas des inventions ne peuvent faire l’objet d’un brevet. Le d~veloppe(cid:220) ment et la fabrication de ces substances aromatisantes constituent n~anmoins des secrets de fabrication devant faire l’objet d’une protection contre les actes de contrefa(cid:136)on et de concurrence d~loyale. Ainsi, le l~gislateur communautaire a tenu compte de cet ~tat de fait en pr~voyant, { l’article 3, paragraphe 2, deuxi(cid:127)me alin~a, du r(cid:127)glement (CE) no 2232/96 que ces substances aromatisantes seront d~sign~es (cid:133)de mani(cid:127)re { prot~ger la propri~t~ intel(cid:220) lectuelle de leur fabricant(cid:176). Cette n~cessit~ de protection de la propri~t~ intellectuelle est ~galement mentionn~e au consid~rant 14 du m(cid:240)me r(cid:127)glement. Cette n~cessit~ s’impose non seulement aux substances aromatisantes notifi~es en application de l’article 3, paragraphe 1, du r(cid:127)glement (CE) no 2232/96, mais aussi dans l’avenir aux nouvelles substances aromati(cid:220) santes vis~es { l’article 5, paragraphe 2, du r(cid:127)glement. Elle s’impose en outre { toutes les ~tapes de la proc~dure communautaire mise en place par le r(cid:127)glement. 3. (cid:217)La protection de la propri~t~ intellectuelle peut (cid:240)tre assur~e par la confidentialit~ des donn~es techniques concernant les substances aromatisantes en question. Il est n~cessaire de pr~ciser les modalit~s suivant lesquelles la protection des donn~es confidentielles est assur~e par la Commission. II. (cid:217)Modalit~s suivant lesquelles la protection de ces donn~es confidentielles est assur~e par la Commission 1. (cid:217)[ tous les stades de la proc~dure communautaire mise en place par le r(cid:127)glement (CE) les mesures l’assistent prennent toutes la Commission et les experts qui no 2232/96, (˛)(cid:217)JO L 299 du 23. 11. 1996, p. 1. (ˇ)(cid:217)Lorsque, dans la pr~sente communication, il est fait mention des ^tats membres, il faut entendre aussi les pays signataires de l’accord EEE. (—)(cid:217)JO L 127 du 29. 4. 1998. C 131/4 FR Journal officiel des Communaut~s europ~ennes 29. 4. 98 n~cessaires afin de garantir la protection des donn~es confidentielles transmises par les fabri(cid:220) cants de substances aromatisantes, ou leurs repr~sentants. 2. (cid:217)Ces informations confidentielles peuvent couvrir: -(cid:217)la nature des substances aromatisantes, leur origine et leur proc~d~ de fabrication, -(cid:217)les conditions d’emploi de ces substances aromatisantes, notamment la d~signation des denr~es alimentaires dans ou sur lesquelles elles peuvent (cid:240)tre utilis~es, -(cid:217)toutes les informations qui ne sont pas g~n~ralement connues des personnes appartenant aux milieux s’occupant normalement du type d’informations en question ou qui ne leur sont pas ais~ment accessibles et qui ont une valeur commerciale. 3. (cid:217)Lorsque l’^tat membre notifie { la Commission la liste des substances aromatisantes qui peuvent (cid:240)tre utilis~es sur son territoire, il identifie clairement dans cette liste les substances aromatisantes et/ou les donn~es qui doivent faire l’objet d’une protection. La Commission recevant la notification attribue alors un num~ro de code aux substances aromatisantes en question. L’indication dans un document de tels num~ros de code en remplacement d’infor(cid:220) mations confidentielles suffit { garantir la confidentialit~ de ces informations. Il n’est alors plus n~cessaire que ce document fasse l’objet d’une protection au titre de la pr~sente communication. Ces dispositions concernent notamment les avis ~mis sur les substances aromatisantes par le comit~ scientifique de l’alimentation humaine. 4. (cid:217)La n~cessit~ de prot~ger les donn~es confidentielles s’~tend { toutes les ~tapes de la proc~(cid:220) dure mise en place par le r(cid:127)glement (CE) no 2232/96, et notamment dans trois domaines: la d~tention des informations, la circulation de ces informations et leur traitement. Il revient aux services de la Commission concern~s de garantir { leur niveau dans chacun de ces domaines cette protection par les moyens appropri~s (s~curit~ des locaux oß sont d~tenues ces donn~es, s~curit~ des transmissions de documents, identification des copies effectu~es sur tout support et des destinataires de ces copies, confidentialit~ des traductions, etc. ). 5. (cid:217)[ tous les stades de la proc~dure, les donn~es confidentielles ne sont accessibles qu’aux seules personnes en charge du traitement administratif, technique ou scientifique du dossier ou directement associ~es, { savoir: -(cid:217)les fonctionnaires et agents de la Commission d~sign~s ex officio par le secr~taire g~n~ral de la Commission aux fins de la proc~dure mise en place par le r(cid:127)glement (CE) no 2232/96, ainsi que les fonctionnaires et agents pouvant (cid:240)tre impliqu~s dans des t|ches de contrłle officiel des denr~es alimentaires, eux aussi d~sign~s ex officio par le secr~taire g~n~ral de la Commission, tenus par le secret professionnel en vertu de l’article 214 du trait~, -(cid:217)les membres du comit~ scientifique de l’alimentation humaine ainsi que les experts choisis par ledit comit~ pour l’assister, tenus par le secret professionnel en vertu de l’article 214 du trait~ et/ou de l’article 11 de la d~cision 97/579/CE de la Commission du 23 juillet 1997 instituant des comit~s scientifiques dans le domaine de la sant~ des consommateurs et de la s(cid:252)ret~ alimentaire(cid:216)(˛), -(cid:217)toutes autres personnes non couvertes par le secret professionnel en vertu de dispositions nationales ou communautaires, devant (cid:240)tre amen~es { signer une d~claration de confi(cid:220) dentialit~. 6. (cid:217)Les organes repr~sentatifs des fabricants de substances aromatisantes estiment suffisant d’assurer la protection des donn~es confidentielles concernant une substance aromatisante pendant une p~riode de cinq ans. Ce d~lai court { compter de la date de r~ception par la Commission de la liste dans laquelle figure la substance aromatisante en question ou de tout dossier concernant toute nouvelle substance aromatisante. La date d’expiration de ce d~lai figurera sur le r~pertoire ainsi que dans le programme d’~valuation. (˛)(cid:217)JO L 237 du 28. 8. 1997, p. 18


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1345/98 de los diputados Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS , Alonso PUERTA a la Comisión. Indicios de utilización inadecuada de fondos europeos en el entorno del Parque Lineal de Madrid (España)

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Spain
decontamination
environmental impact
environmental protection
exchange of information
pollution control measures
use of aid
waste disposal

text: C 13/28 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 1. 1999 (1999/C 13/038) PREGUNTA ESCRITA E-1336/98 de Glyn Ford (PSE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Desacuerdo con el desarrollo ulterior del parque nuclear de Lituania ¿Podr(cid:237)a decir la Comisi(cid:243)n si se estÆ prestando ayuda financiera a Lituania para desarrollar la energ(cid:237)a nuclear e indicar la cuant(cid:237)a de la ayuda que se estÆ prestando en su caso a la exploraci(cid:243)n de otros tipos de combustible? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de junio de 1998) La Comisi(cid:243)n informa a Su Seæor(cid:237)a de que Lituania no recibe financiaci(cid:243)n comunitaria alguna para el desarrollo la energ(cid:237)a nuclear ni para la exploraci(cid:243)n de otros tipos de combustible. La ayuda proporcionada al sector nuclear por la Comunidad, directamente o a travØs de la Cuenta de Seguridad Nuclear del Banco Europeo para la Reconstrucci(cid:243)n y el Desarrollo (BERD), se destina a la mejora de la seguridad de la central nuclear de Ignalina. (1999/C 13/039) PREGUNTA ESCRITA E-1345/98 de Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) y Alonso Puerta (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Indicios de utilizaci(cid:243)n inadecuada de fondos europeos en el entorno del Parque Lineal de Madrid (Espaæa) El Parque Lineal del Manzanares (Madrid) ha sufrido desde 1985 diversas actuaciones por parte del Ayuntamiento de Madrid pasando de ser un paraje desolado a intentar la instalaci(cid:243)n de un aguapark quedando, finalmente, una enorme montaæa de basura, base para el aguapark, que corta el horizonte de los barrios y ocasiona olores. Las entidades vecinales han realizado una labor de defensa del lugar como parque ruralizado donde localizar experiencias de econom(cid:237)a social de una zona en declive, con graves patolog(cid:237)as sociales y, a travØs de mœltiples actuaciones, han conseguido que el Ayuntamiento de Madrid solicite Fondos de Cohesi(cid:243)n para la restauraci(cid:243)n de la zona dentro del Plan de Saneamiento Integral. La preocupaci(cid:243)n se ha suscitado entre los vecinos con una intervenci(cid:243)n del Gobierno auton(cid:243)mico mediante la cual se plantea la privatizaci(cid:243)n del parque y su divisi(cid:243)n en parcelas que se ofertarÆn a empresas con fines lucrativos. Se sospecha que tras estos procesos especulativos hay una importante inversi(cid:243)n de la Uni(cid:243)n Europea que ahora va a ser destinada a otros planes. AdemÆs, se pretende realizar una operaci(cid:243)n de consenso en la que no entran las organizaciones vecinales ni ecologistas. Se ignora, asimismo, lo dispuesto en el Libro Verde sobre Medio Ambiente Urbano de la UE en lo que respecta a participaci(cid:243)n de los afectados por la operaci(cid:243)n planeada. 1. ¿Tiene conocimiento la Comisi(cid:243)n de esta situaci(cid:243)n? 2. ¿QuØ acciones puede emprender la Comisi(cid:243)n con el fin de garantizar la aplicaci(cid:243)n, por parte de las autoridades espaæolas, de la legislaci(cid:243)n comunitaria en materia de medio ambiente y, concretamente la Directiva 85/337/CEE (1) relativa a la evaluaci(cid:243)n de las repercusiones de determinados proyectos pœblicos y privados sobre el medio ambiente? 3. ¿Puede informar la Comisi(cid:243)n si este proyecto se beneficia de intervenciones estructurales de la Uni(cid:243)n Europea? ¿Puede informar la Comisi(cid:243)n si el Parque Lineal se ha beneficiado de ayudas estructurales y, en caso afirmativo, a quØ han sido destinadas?


title: WRITTEN QUESTION No. 1184/98 by Graham MATHER to the Commission. Human rights in the Dominican Republic

eurovoc_concepts:
Dominican Republic
Haiti
civics
human rights
migrant worker
plantation
sugar industry

text: 11. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 386/91 Svar fr(cid:229)n Marcelino Oreja p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 maj 1998) Kommissionen kan upplysa ledamoten om att 511 ans(cid:246)kningar inkom till den s(cid:228)rskilda insats inom programmet Rafael som ledamoten n(cid:228)mner. Bland dessa ans(cid:246)kningar fanns f(cid:246)rslaget fr(cid:229)n European Art Centre. Endast 43 projekt valdes ut, fr(cid:228)mst p(cid:229) grund av de mycket begr(cid:228)nsade budgetmedel som programmet Rafael erh(cid:229)llit. Detta framgick klart av det brev som s(cid:228)ndes den 18 februari 1998 till de s(cid:246)kande som inte valts ut. Valet av projekt gjordes p(cid:229) grundval av rekommendationer fr(cid:229)n oberoende experter och godk(cid:228)ndes av Rafael-kommittØn, som best(cid:229)r av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r myndigheter i alla medlemsstater. Kommissionen f(cid:246)rklarade i ett svar den 25 mars 1998 p(cid:229) ett klagom(cid:229)l fr(cid:229)n ans(cid:246)karorganisationen att detta projekt och m(cid:229)nga andra inte kunde ges ekonomiskt st(cid:246)d, trots de oberoende experternas positiva omd(cid:246)me, p(cid:229) grund av de mycket begr(cid:228)nsade resurserna. Ang(cid:229)ende fr(cid:229)gan om vilka projekt som valts ut och bidragen till dem, kommer information om detta att s(cid:228)ndas direkt till parlamentsledamoten och parlamentets sekretariat. (98/C 386/120) SKRIFTLIG FR¯GA E-1184/98 fr(cid:229)n Graham Mather (PPE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: M(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter i Dominikanska republiken Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder vidtar Europeiska unionen f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra situationen f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna i Dominikanska republiken? Kommer dessa (cid:229)tg(cid:228)rder att vara till nytta f(cid:246)r haitiska plantagearbetare? Svar fr(cid:229)n Joªo de Deus Pinheiro p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 juni 1998) Historiskt sett har f(cid:246)rbindelserna mellan Dominikanska republiken och Haiti varit sp(cid:228)nda. Orsaken har varit de haitiska arbetarna i Dominikanska republikens sockerproduktion. Kommissionen f(cid:246)ljer uppm(cid:228)rksamt situationen och har under (cid:229)rens lopp uppmuntrat till dialog mellan de b(cid:229)da l(cid:228)nderna, vilket l(cid:229)ngsamt h(cid:229)ller p(cid:229) att ge resultat. Sedan 1995 kan faktiskt en f(cid:246)rb(cid:228)ttring noteras i f(cid:246)rbindelserna mellan Haiti och Dominikanska republiken, vilket de demokratiskt valda presidenterna f(cid:246)r de respektive l(cid:228)nderna till stor del har bidragit till. President PrØval bes(cid:246)kte Santo Domingo under mars 1996 och president Fernandez Reyna f(cid:246)rv(cid:228)ntas bes(cid:246)ka Port-au-Prince under juni 1998. Med st(cid:246)d fr(cid:229)n medlemsstaterna finansierar kommissionen genom budgetpost B-7020 (m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter och demokratisering) en kampanj f(cid:246)r medborgarutbildning, vilken var till stor nytta under valen till den lagstiftande f(cid:246)rsamlingen och kommunalvalen i maj 1998 i Dominikanska republiken. Man har nyligen h(cid:229)llit tekniska m(cid:246)ten, ledda av de respektive l(cid:228)ndernas nationella tj(cid:228)nstem(cid:228)n med ansvar f(cid:246)r beviljande och under (cid:246)verinseende av kommissionens delegationer i Santo Domingo och Port-au-Prince ansvar, f(cid:246)r att utarbeta gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder och program som gagnar b(cid:229)da l(cid:228)nderna p(cid:229) omr(cid:229)dena f(cid:246)r milj(cid:246), transport och infrastruktur (vilka alla kommer att finansieras genom Europeiska utvecklingsfonden). Ett av de viktigaste och k(cid:228)nsligaste projekt som den dominikanska regeringen har f(cid:246)reslagit till finansiering fr(cid:229)n kommissionen (cid:228)r inriktat p(cid:229) just st(cid:246)d till s(cid:228)songsarbetare (fr(cid:228)mst haitiska arbetare) i sockerproduktionsdistrikten ((cid:148)Bateyes(cid:148)) i Dominikanska republiken


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1423/98 af Honório NOVO til Kommissionen. Omstrukturering og økonomisk sanering af EPAC - Empresa de Agroalimentaçao e Cereais, SA

eurovoc_concepts:
Portugal
State aid
agro-industry
cereals
exchange of information
industrial restructuring
job cuts
public sector

text: C 402/132 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 22. 12. 98 (98/C 402/174) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1423/98 af Hon(cid:243)rio Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Omstrukturering og łkonomisk sanering af EPAC › Empresa de Agroalimenta(cid:231)ao e Cereais, SA I december 1997 orienterede den portugisiske regering Kommissionen om de foranstaltninger, den p(cid:229)t(cid:230)nkte at tr(cid:230)ffe som led i »projektet til omstrukturering og łkonomisk sanering af EPAC › Empresa de Agroalimenta(cid:231)ao e Cereais, SA«. Efter modtagelse af denne meddelelse anmodede Kommissionen den portugisiske regering i 11 (elleve) tilf(cid:230)lde om yderligere informationer, som den ans(cid:229) som nłdvendige for at kunne tage stilling til projektet til omstrukturering af EPAC, SA og vurdere, om dette var i overensstemmelse med bestemmelserne i Traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union. Imidlertid besluttede EPAC SA(cid:146)s bestyrelse den 1. april 1998 at opsplitte virksomheden i to (EPAC, COME- RCIAL og EPAC SA, hvoraf den sidstn(cid:230)vnte p(cid:229) kort sigt skulle nedl(cid:230)gges), og forsłgte samtidig at afskedige ansatte i det nuv(cid:230)rende EPAC, SA, hvoraf flertallet p(cid:229) grund af deres alder utvivlsomt vil blive langtidsledige. Det m(cid:229) erkendes, at de afgłrelser, som bestyrelsen for EPAC, SA har truffet, er en del af projektet til omstrukturering og łkonomisk sanering af Empresa de Agroalimenta(cid:231)ao e Cereais, SA, som fremsendtes til Kommissionen i december 1997. S(cid:229) vidt vides har Kommissionen imidlertid endnu ikke udtalt sig om projektet. Kommissionen bedes derfor besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l. Er de omtalte afgłrelser, som bestyrelsen for EPAC har truffet, omfattet af det »projekt til omstrukturering 1. og łkonomisk sanering af EPAC › Empresa da Agroalimenta(cid:231)ao e Cereais, SA«, som den portugisiske regering indgav i december 1997? I bekr(cid:230)ftende fald og i betragtning af, at Kommissionen p(cid:229) dette tidspunkt endnu ikke havde taget endeligt 2. stilling til omstruktureringsprojektet, kan det anses for acceptabelt, at bestyrelsen for EPAC, SA allerede har truffet afgłrelser, som muligvis indg(cid:229)r i et projekt, Kommissionen ikke har godkendt, og som is(cid:230)r indeb(cid:230)rer afskedigelse af 120 arbejdstagere? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (4. juni 1998) Kommissionen kan bekr(cid:230)fte, at den portugisiske regering i september 1997 gav meddelelse om et program for omstrukturering og łkonomisk sanering af det offentligt ejede kornhandelsselskab Empresa de Agroalimenta(cid:231)ao e Cereais, SA (EPAC). Da de anmeldte foranstaltninger bl. a. vedrłrer ydelse af statsstłtte i henhold til artikel 92, stk. 1, i EF-traktaten, er Kommissionen i f(cid:230)rd med at vurdere denne statsstłtte i henhold til EF-traktatens konkurrencebestemmelser. Da sagen er indviklet og er knyttet til andre anmeldte statsstłttesager (Silipor), har Kommissionen endnu ikke officielt kunnet udtale sig om det anmeldte program. Den kan derfor ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt afslłre indholdet af n(cid:230)vnte program. Kommissionen vil dog gerne fremh(cid:230)ve, at den, for s(cid:229) vidt som anliggender s(cid:229)som opsplitning af to selskaber og afskedigelse af en vis del af et selskabs ansatte ikke indeb(cid:230)rer ydelse af ulovlig statsstłtte, ikke har befłjelse til at udtalelse sig om dem, selv om selskabet er offentligt ejet


title: WRITTEN QUESTION No. 1189/98 by John CUSHNAHAN to the Commission. Staff deployment

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 50/16 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 2. 1999 (1999/C 50/022) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1185/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Tuottajavastuuta (pakkausj(cid:228)te) koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset Onko komissio tietoinen niist(cid:228) vaikeuksista, jotka liittyv(cid:228)t pakkauksia ja pakkausj(cid:228)tteit(cid:228) koskevan direktiivin soveltamiseen Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa? Vaikeudet aiheutuvat niiden valtuutettujen j(cid:228)lleenk(cid:228)sittelij(cid:246)i- den, jotka voivat my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) todistuksia pakkausj(cid:228)tteen hy(cid:246)tyk(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228), rekister(cid:246)intikriteerist(cid:228). Hyv(cid:228)ksyyk(cid:246) komissio sen, ett(cid:228) riippumattomille j(cid:228)tepaperin j(cid:228)lleenk(cid:228)sittelij(cid:246)ille ei harkita valtuutetun j(cid:228)lleen- k(cid:228)sittelij(cid:228)n aseman my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228)? Eik(cid:246) kyseess(cid:228) ole kaupan rajoittaminen, jota direktiivin ehdot eiv(cid:228)t oikeuta? Komission j(cid:228)senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (15. kes(cid:228)kuuta 1998) Komissio on tietoinen pakkauksista ja pakkausj(cid:228)tteist(cid:228) annetun direktiivin 94/62/EY (1) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa liittyvist(cid:228) vaikeuksista, jotka koskevat valtuutettujen j(cid:228)lleenk(cid:228)sittelij(cid:246)iden rekister(cid:246)inti(cid:228). Komissio selvitt(cid:228)(cid:228) parhaillaan, ovatko Yhdistyneen kuningaskunnan toimenpiteet direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) yhdenmukaisia t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin kanssa. T(cid:228)m(cid:228)n tarkastelun yhteydess(cid:228) otetaan huomioon direktiivin 94/62/EY t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa sis(cid:228)markkinoille aiheutuvat vaikutukset. Arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) kehotetaan toimittamaan asiaa koskevat lis(cid:228)tiedot suoraan komissiolle, jotta ne voitaisiin ottaa huomioon t(cid:228)ss(cid:228) tarkastelussa. (1) EYVL L 365, 31. 12. 1994. (1999/C 50/023) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1189/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): John Cushnahan (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Henkil(cid:246)kunnan sijoittaminen Kuinka monella PO XVII:n kaikkien yksikk(cid:246)jen henkil(cid:246)kunnasta on sama kansalaisuus kuin p(cid:228)(cid:228)osastosta vastaavalla komissaarilla? Kuinka t(cid:228)m(cid:228) on verrannollinen komissaarin kansalaisuuden omaavan henkil(cid:246)kunnan lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kanssa komissiossa kaiken kaikkiaan? Kuinka monta komissaarin kansalaisuuden omaavaa henkil(cid:246)(cid:228) on palkattu PO XVII:nteen vuoden 1995 alusta l(cid:228)htien ja kuinka t(cid:228)m(cid:228) on verrannollinen t(cid:228)m(cid:228)n kansalaisuuden omaavan henkil(cid:246)kunnan palkkaukseen koko- naisuudessaan vuodesta 1995 l(cid:228)htien? Komission j(cid:228)senen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (3. hein(cid:228)kuuta 1998) Energian p(cid:228)(cid:228)osaston (PO XVII) henkil(cid:246)kunnasta oli 1. huhtikuuta 1998 arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kirjalli- sessa kysymyksess(cid:228)(cid:228)n mainitsemaa kansalaisuutta seuraavasti: Ura-alue A Ura-alue B Ura-alue C Yhteens(cid:228) 191 t(cid:228)ytetyst(cid:228) toimesta 24 183 t(cid:228)ytetyst(cid:228) toimesta 10 133 t(cid:228)ytetyst(cid:228) toimesta 7 507 t(cid:228)ytetyst(cid:228) toimesta 41 Tilanne koko komissiossa on seuraava: Ura-alue A Ura-alue B 6007 t(cid:228)ytetyst(cid:228) toimesta 341 3564 t(cid:228)ytetyst(cid:228) toimesta 131


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1214/98 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL a la Comisión. Competitividad

eurovoc_concepts:
European industrial area
Japan
United States
beverage industry
competitiveness
economic analysis
market access
productivity
single market

text: C 386/94 Diario Oficial de las Comunidades Europead ES 11. 12. 98 (98/C 386/127) PREGUNTA ESCRITA E-1212/98 de JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Competitividad En el informe del Parlamento (A-0113/97) sobre la Comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n al Consejo sobre la (Benchmarking) de la industria europea en materia de competitividad comparaci(cid:243)n de resultados (COM(96)0463 › C-0622/96) y sobre el documento de trabajo de los servicios de la Comisi(cid:243)n sobre una pol(cid:237)tica europea de fomento de la calidad destinada a aumentar la competitividad europea (SEC(96)2000), se pide a la Comisi(cid:243)n que presente conclusiones acerca de por quØ determinados sectores europeos como el alimentario, el de las bebidas, el del tabaco y el del mobiliario, funcionan mejor que sus hom(cid:243)logos de los EE. UU. y del Jap(cid:243)n en tØrminos de valor aæadido industrial. ¿C(cid:243)mo funcionan estos sectores respecto a los EE. UU. ? (98/C 386/128) PREGUNTA ESCRITA E-1213/98 de JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Competitividad En el informe del Parlamento (A-0113/97) sobre la Comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n al Consejo sobre la (Benchmarking) de la industria europea en materia de competitividad comparaci(cid:243)n de resultados (COM(96)0463 › C-0622/96) y sobre el documento de trabajo de los servicios de la Comisi(cid:243)n sobre una pol(cid:237)tica europea de fomento de la calidad destinada a aumentar la competitividad europea (SEC(96)2000), se pide a la Comisi(cid:243)n que presente conclusiones acerca de por quØ determinados sectores europeos como el alimentario, funcionan mejor que sus hom(cid:243)logos de los EE. UU. y del Jap(cid:243)n en tØrminos de valor aæadido industrial. ¿CuÆndo piensa presentar sus conclusiones? (98/C 386/129) PREGUNTA ESCRITA E-1214/98 de JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Competitividad En el informe del Parlamento (A-0113/97) sobre la Comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n al Consejo sobre la comparaci(cid:243)n de resultados (Benchmarking) de la industria europea en materia de competitividad (COM(96)0463 › C-0622/96) y sobre el documento de trabajo de los servicios de la Comisi(cid:243)n sobre una pol(cid:237)tica europea de fomento de la calidad destinada a aumentar la competitividad europea (SEC(96)2000), se pide a la Comisi(cid:243)n que presente conclusiones acerca de por quØ determinados sectores europeos como el de las bebidas, funcionan mejor que sus hom(cid:243)logos de los EE. UU. y del Jap(cid:243)n en tØrminos de valor aæadido industrial. ¿CuÆndo piensa presentar sus conclusiones? (98/C 386/130) PREGUNTA ESCRITA E-1215/98 de JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Competitividad En el informe del Parlamento (A-0113/97) sobre la Comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n al Consejo sobre la comparaci(cid:243)n de resultados (Benchmarking) de la industria europea en materia de competitividad (COM(96)0463 › C-0622/96) y sobre el documento de trabajo de los servicios de la Comisi(cid:243)n sobre una


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1255/98 του Leonie van BLADEL προς την Επ τροπή. Οι ζημίες που υφίστανται οι ΜΜΕ της Ευρώπης λόγω κατάχρησης μονοπωλιακής θέσης εκ μέρους των ολλανδικών και ευρωπαiκών ταχυδρομικών και τηλεπικοινωνιακών υπηρεσιών

eurovoc_concepts:
Netherlands
liberalisation of the market
monopoly
postal and telecommunications services
quality standard
restriction on competition
single market
small and medium-sized enterprises

formats: html print


title: Parere del Comitato economico e sociale in merito: - alla «Proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio relativa ad una serie di orientamenti, compresa l'individuazione di progetti di interesse comune, per reti transeuropee di trasmissione elettronica di dati fra amministrazioni (IDA)», e - alla «Proposta di decisione del Consiglio che adotta una serie di azioni e di misure per garantire l'interoperabilità e l'accesso alle reti transeuropee per lo scambio elettronico di dati fra amministrazioni (IDA)»

eurovoc_concepts:
EU programme
exchange of information
public administration
telematics
trans-European network

text: 10. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 214/33 Parere del Comitato economico e sociale in merito: — alla «Proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio relativa ad una serie di orientamenti, compresa l’individuazione di progetti di interesse comune, per reti transeuropee di trasmissione elettronica di dati fra amministrazioni (IDA)», e — alla «Proposta di decisione del Consiglio che adotta una serie di azioni e di misure per garantire l’interoperabilità e l’accesso alle reti transeuropee per lo scambio elettronico di dati fra amministrazioni (IDA)» (1) (98/C 214/09) Il Consiglio, in data 30 gennaio 1998, ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 129 D del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alle proposte di cui sopra. La Sezione «Industria, commercio, artigianato e servizi», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha formulato il parere, in data 1o aprile 1998, sulla base del rapporto introduttivo del relatore Bento Gonçalves. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 29 aprile 1998, nel corso della 354a sessione plenaria, con 119 voti favorevoli, 1 voto contrario e 2 astensioni, il seguente parere. 1. Osservazioni generali 1. 2. Applicazioni telematiche realizzate 1. 1. Valutazione dell’IDA 1 1. 1. 1. Le proposte di decisione del Parlamento euro- peo e del Consiglio in esame sono state fatte precedere da una Comunicazione della Commissione sulla valuta- zione dell’IDA 1: in essa sono esposte le difficoltà che il programma ha dovuto affrontare durante il periodo di validità a causa della rapida evoluzione degli strumenti e delle tecnologie dell’informazione, dovuta a sua volta all’incalzare del progresso tecnologico. La comparsa di Internet ha accelerato ulteriormente tale processo, imponendo la rielaborazione di alcune strategie: infatti, il massiccio aumento dell’uso di questo nuovo strumento di trasmissione di dati ha determinato l’apparizione sul mercato di un’enorme varietà di nuovi prodotti e il che ha reso necessario il riorientamento servizi, programmatico che figura nel programma IDA 2. 1. 1. 2. La valutazione intermedia del programma IDA 1, prevista dall’articolo 6 della decisione del Consiglio e effettuata dalla Commissione con l’assistenza di esperti indipendenti, ha avuto il merito di fornire osservazioni in merito agli obiettivi, alla strategia e alla gestione dei programmi. Secondo le conclusioni della valutazione, la 1. 1. 3. prima fase del programma IDA ha avuto il merito di avviare e stimolare lo sviluppo dei sistemi telematici transeuropei, promuovendo la cooperazione ammini- strativa fra le amministrazioni degli Stati membri e tra le istituzioni dell’Unione europea. Essa ha inoltre contribuito a sensibilizzare le amministrazioni sull’im- portanza e sulla necessità di realizzare tali reti e programmi, nonché di renderli interoperativi. (1) GU C 54 del 21. 2. 1998, pag. 3-12. 1. 2. 1. Sono state elaborate applicazioni telematiche per i seguenti settori specifici: dogane e imposte, pesca, agricoltura, sicurezza sociale, appalti pubblici, sanità, statistica, politica commerciale, concorrenza e cultura. 2. Osservazioni generali per l’IDA 2 2. 1. Il contesto e l’evoluzione, soggetti a continue trasformazioni, descritti in relazione all’IDA 1, e l’inequi- vocabile conferma del fatto che per le amministrazioni europee è necessario sfruttare le nuove possibilità tecnologiche per accelerare la realizzazione del mercato interno, rendono indispensabile la nuova fase del pro- gramma (IDA 2), consentendo l’uso delle tecnologie di Internet ad esso collegate, e facilitando enormemente la realizzazione di reti telematiche in grado di favorire una connessione globale. Le proposte della Commissione per la seconda 2. 2. fase del programma IDA si prefiggono di fornire un supporto tecnologico indispensabile per: a) garantire un processo decisionale comunitario più flessibile; e b) assicurare una gestione delle politiche e delle azioni comunitarie maggiormente efficace e utile per il cittadino e l’industria. 2. 3. A tal fine, le amministrazioni nazionali e le istituzioni comunitarie realizzeranno reti telematiche in maniera coordinata, garantendo il massimo grado di interoperabilità dei sistemi, non solo all’interno di ciascun settore amministrativo, ma anche tra settori diversi e con il privato. Tali iniziative saranno basate su una strategia orientata ai servizi per gli utenti, e al rapporto intesa a garantire un miglior mercato, C 214/34 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 10. 7. 98 costo-efficacia, a semplificare la realizzazione delle reti e a migliorare la loro capacità di adeguamento ai progressi della tecnologia. 2. 4. In tal modo si garantirà che i responsabili delle politiche e delle azioni comunitarie che ne disporranno utilizzino le reti IDA appieno e proficuamente. In effetti, le reti semplificheranno enormemente il loro compito, aumentandone l’efficienza e la capacità di fornire servizi. I progressi tecnologici facilitano la realizzazione 2. 5. di reti telematiche, ma comportano nel contempo alcuni altri problemi, come la sicurezza, gli ostacoli giuridici, la necessità di soluzioni interoperative che soddisfino le esigenze del multilinguismo e del pluralismo culturale. Inoltre, rendono indispensabile un coordinamento glo- bale e il dialogo tra le amministrazioni al livello sia degli Stati membri sia della Comunità. In linea di massima, gli orientamenti dell’IDA 1, il Comitato si è già pronunciato nel parere 2. 6. su cui 709/93 (1), vengono mantenuti. 2. 6. 1. aspetti: La nuova fase (IDA 2) è imperniata sui seguenti — lo sviluppo di infrastrutture di rete, ivi incluse la definizione e la realizzazione di servizi generici, privilegiando il ricorso a servizi e a prodotti disponi- bili sul mercato per il coordinamento e il sostegno alle varie amministrazioni settoriali; — la necessità di semplificare la realizzazione delle reti IDA, riducendone i costi e accrescendone l’interope- rabilità; — l’esigenza di far sı` che la capacità evolutiva della rete IDA tenga conto degli adeguamenti da contemplare e soddisfi i requisiti posti dalle amministrazioni che si riveleranno necessari, per armonizzare il contenuto dell’informazione e la gestione dei sistemi operativi. 2. 6. 2. Per conseguire l’obiettivo summenzionato, sarà necessario uniformare la raccolta di dati, in primo luogo nell’ambito di ciascun settore, al fine di rendere i risultati analizzabili e comparabili. 2. 6. 3. Sul piano della gestione del programma IDA 2, in base all’esperienza acquisita, ci si è orientati sul ricorso a un unico comitato di gestione, le cui funzioni andrebbero precisate maggiormente nella proposta di decisione. investimenti nei rispettivi settori Tale approccio è inteso inoltre a incoraggiare 2. 6. 5. gli industriali e a promuovere le collaborazioni tra il settore pubblico e il privato. 2. 6. 6. È necessario specificare meglio i requisiti neces- sari per la candidatura dei progetti, nonché la durata e i termini della loro validità. 2. 6. 7. In futuro, le proposte relative a nuovi sviluppi devono essere sempre accompagnate da dichiarazioni sulla copertura dei rispettivi costi operativi. 2. 7. Internet e la sua regolamentazione La crescita e la diffusione su scala mondiale 2. 7. 1. della rete Internet hanno modificato sostanzialmente il panorama internazionale delle comunicazioni. Internet è stata ideata per facilitare la comunicazione dinamica, flessibile e generalizzata tra un vasto numero di interlocu- tori. Questo è il suo punto di forza, ma anche il suo lato debole. Internet non è stata ideata per proteggere informazioni delicate o per garantire livelli di servizio elevati. Le attività degli utenti o dei fornitori di servizi non sono soggette ad alcuna regolamentazione. 2. 7. 2. R e t i p r i v a t e « I n t r a n e t » Tali fattori condizionano negativamente l’uso di Internet in ambienti con elevati requisiti di affidabilità, di qualità di servizio o di sicurezza. Tuttavia, le tecnologie su cui si basa Internet possono essere utilizzate proficuamente in reti private, e costituiscono le cosiddette «Intranet». Il fatto che le «Intranet» siano gestite in maniera coordinata e che la responsabilità spetti ai vari soggetti partecipanti, le mette in grado di superare gli ostacoli suindicati. Esse si configurano quindi come una valida soluzione, in termini di rapporto tra costi e benefici, per la realizzazione delle reti IDA. 2. 7. 3. I n f o r m a z i o n i i m p r e s e a i c i t t a d i n i e a l l e le Nella prospettiva della società dell’informazione, amministrazioni, in quanto soggetti coinvolti in tale rivoluzione, devono incoraggiare e agevolare il flusso di informazioni destinate ai cittadini e al settore imprendi- toriale. Le reti settoriali devono in tal modo stabilire quanto prima un modello di comunicazione più ampio, avvalendosi di tecnologie globali come Internet, ma tenendo presenti i requisiti di sicurezza. 3. Contesto politico, strategico e giuridico 2. 6. 4. L’IDA 2 avrà durata quinquennale. Occorrerà elaborare un elenco dei progetti che riceveranno contri- buti finanziari con maggiore regolarità, per stabilire priorità e stilare una lista di progetti di interesse comune che sarà riesaminata ogni tre anni. 3. 1. Il piano d’azione per il mercato unico, ideato dalla Commissione e presentato al Consiglio europeo di Amsterdam (2), prevede quattro obiettivi strategici: Obiettivo 1: aumentare l’efficacia delle norme; (1) GU C 249 del 13. 9. 1993. (2) COM(97) 184 def. 10. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 214/35 Obiettivo 2: eliminare le principali distorsioni del mercato; Obiettivo 3: rimuovere gli ostacoli settoriali all’integra- zione del mercato; Obiettivo 4: porre il mercato unico al servizio dei cittadini. 3. 2. Diverse sono le azioni intese a tradurre nella pratica le quattro libertà di circolazione nell’Unione europea: — libera circolazione e diritto di stabilimento delle persone; — libera circolazione dei prodotti; — libera prestazione dei servizi; — libertà di movimento dei capitali. 3. 3. Questi diritti concessi ai cittadini europei e ai soggetti economici e sociali impongono alle istituzioni comunitarie e agli Stati membri, attraverso le loro amministrazioni, di creare le condizioni tecniche e giuridiche perché tutti possano beneficiare liberamente e fidatamente dello spazio comunitario, con diritti e doveri quanto più possibile uniformi, a prescindere dalla rispettiva nazionalità. 3. 4. Oltre al conseguimento degli obiettivi del merca- to interno, anche l’attuazione concreta dell’unione mone- taria europea, il sostegno all’ampliamento dell’Unione e la riforma istituzionale delle istituzioni europee accres- cono la portata delle sfide per le quali saranno rilevanti il contributo e l’esito positivo del programma IDA. 3. 5. Nel complesso, il programma IDA costituisce uno strumento indispensabile per tradurre in pratica tali diritti: è necessario pertanto che tutti i soggetti coinvolti si rendano conto che esso non puo` fallire. 3. 6. Misure antifrode Le reti telematiche sono strumenti indispensa- 3. 6. 1. bili nella lotta alla frode. A tal fine è necessario che lo scambio di informazioni tra le amministrazioni nazionali e le istituzioni comunitarie sia maggiormente efficiente, a un livello che sarebbe impossibile garantire senza l’apporto degli strumenti telematici per lo scambio di dati. La lotta alla frode è infatti una delle priorità del programma IDA, come figura nella proposta di decisione relativa agli orientamenti dello stesso. D’altro canto, nell’ambito dell’esecuzione del programma, gli interessi finanziari della Comunità verranno garantiti con misure appropriate (descritte nella scheda finanziaria allegata alle proposte della Commissione). 3. 7. Il programma IDA 2 e la sicurezza (1) 3. 7. 1. Un’altra grande preoccupazione dell’IDA 2 è la sicurezza. In effetti, i problemi legati in particolare (1) Cfr. parere del CES 443/98. all’integrità, alla riservatezza e all’autenticazione dei messaggi, come anche al non disconoscimento degli stessi, sono particolarmente delicati nel contesto delle amministrazioni pubbliche. Di conseguenza, i servizi generici che possono essere utilizzati da tutta la rete IDA dovranno garantire livelli di sicurezza adeguati, e soddisfare nel contempo le necessità di interoperabilità ed efficacia. D’altro canto, verranno intraprese azioni orizzontali specifiche, al fine di definire un modello di quadro giuridico e di sicurezza per lo scambio su scala transeuropea di dati tra le amministrazioni, di incoraggiarne l’adozione da parte degli Stati membri e di assicurarne l’applicazione nell’amministrazione della stessa Comunità. 3. 8. Bilancio L’analisi della scheda finanziaria allegata al programma IDA 2 mostra un costo operativo di 71,6 milioni di ECU (per il periodo 1998-2000), il quale non appare eccessivo, se si tiene conto delle finalità e delle azioni previste. Va considerato che tale importo non comprende gli stanziamenti da parte degli Stati membri. 4. Osservazioni specifiche 4. 1. Proposta relativa alle reti transeuropee di trasmis- sione elettronica di dati fra amministrazioni (IDA) [doc. 97/0340 (COD)] 4. 1. 1. A r t i c o l o 8 , p a r a g r a f o 1 , « C T A » Aggiungere alla proposta il seguente testo: «Il Comitato ha altresı` il compito di approvare il programma di lavoro annuale e i piani di attuazione per ciascuno dei progetti IDA. » 4. 1. 2. A r t i c o l o 1 1 , p a r a g r a f o 5 Si propone la seguente formulazione: «Entro un anno dalla loro attuazione, verrà eseguita un’analisi di ciascuna delle altre reti settoriali. Le conclusioni di tale analisi saranno comunicate agli Stati membri. » 4. 2. Proposta relativa ad azioni e misure per garantire l’interoperabilità [doc. 97/0341 (SYN)] 4. 2. 1. che specifichi chiaramente quanto segue. L’articolo 3 dovrebbe comprendere un punto La realizzazione di tali azioni e misure orizzontali sarà orientata al mercato, e privilegerà l’acquisto di servizi C 214/36 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 10. 7. 98 sul mercato, soprattutto di PMI specializzate, evitando investimenti in infrastrutture, in tecnologie specifiche e nello sviluppo di soluzioni proprietarie. quelli con gli operatori delle reti fornitrici di servizi e le imprese, dovranno essere efficaci, data l’importanza del progetto per il futuro dell’Unione europea. 4. 2. 2. di aggiungere quanto segue: All’articolo 4, paragrafo 2, lettera b), propone «(. ) fra amministrazioni, incluse quelle relative alla qualità dei servizi e ai requisiti di interoperabilità imposti da un contesto non legato a un singolo fornitore, prevedendo i servizi necessari alla realizza- zione, al mantenimento dell’operatività e al sostegno agli utenti delle reti settoriali. » 4. 3. Articolo 12, paragrafo 1, «CTA» 5. 3. Riservatezza e protezione dei dati personali L’informazione, 5. 3. 1. la sicurezza e l’osservanza delle norme giuridiche in merito alla garanzia della riservatezza e alla protezione dei dati personali sono un’altra serie di presupposti da assicurare pienamente. 5. 4. L’IDA 2 dovrà potenziare lo sviluppo delle PMI europee, sia quelle ad alta tecnologia che quelle di servizi. Aggiungere alla proposta il seguente testo: 5. 5. Formazione e opportunità occupazionali «Il Comitato ha altresı` il compito di approvare il programma di lavoro annuale e i piani di attuazione per ciascuno dei progetti IDA. » 5. Conclusioni 5. 1. Il dialogo: un presupposto essenziale La cooperazione tra tutti i partecipanti attraver- 5. 1. 1. so un dialogo aperto e costruttivo costituisce un presup- posto essenziale. 5. 2. Coordinamento 5. 2. 1. Il coordinamento e la cooperazione a livello comunitario e i rapporti con le unità responsabili del settore in ciascuna delle amministrazioni, come anche 5. 5. 1. La formazione di esperti che sappiano gestire la rete nei suoi vari aspetti dovrà costituire un compito fondamentale del programma: esso dovrà contemplare la riqualificazione professionale degli attuali dirigenti e la formazione dei giovani (1) associando a tal fine i diversi istituti di insegnamento a tutti i livelli e in tutti gli Stati membri. I giovani con una valida preparazione rappresenteranno un enorme valore aggiunto per il conseguimento degli obiettivi dell’IDA. Il programma costituirà in tal modo una nuova area di creazione di posti di lavoro. 5. 6. Il Comitato appoggia le proposte relative al- l’IDA 2 del COM(97) 661 def. , completate dalle opinioni e dalle proposte di cui al presente parere, soprattutto quelle riassunte nelle conclusioni. (1) GU C 129 del 27. 4. 1998. Bruxelles, 29 aprile 1998. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS


title: WRITTEN QUESTION No. 1264/98 by Ernesto CACCAVALE to the Commission. Recovery and protection of remaining Italian varieties of hemp

eurovoc_concepts:
Italy
action programme
agricultural situation
biotechnology
exploitation of resources
hemp
management of resources

text: C 31/28 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 5. 2. 1999 (1999/C 31/034) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1264/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ernesto Caccavale (UPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: J(cid:228)ljell(cid:228) olevien italialaisten hamppulajikkeiden elvytys ja suojelu ASSOCANAPAn (Italian hampunviljelij(cid:246)iden j(cid:228)rjest(cid:246)) 27. ja 28. helmikuuta 1998 Carmagnolassa j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) Italian hampunviljelyn elvytt(cid:228)mist(cid:228) k(cid:228)sitelleess(cid:228) kokouksessa tuotiin esiin, ett(cid:228) suurin osa Italian kuituhamppu- lajikkeista on valitettavasti h(cid:228)vinnyt lopullisesti tai on vaarassa h(cid:228)vit(cid:228), sill(cid:228) Italian tutkimuslaitokset ovat vuosikymmeni(cid:228) sitten lopettaneet niiden kasvattamisen. Italialaiset lajikkeet ovat vuosisatojen jalostuksen tulos ja niit(cid:228) on pidetty parhaina koko maailmassa. Niiden kuiduntuotanto on jopa 60 % muita lajikkeita suurempi. Italialaisten lajikkeiden saatavuutta pidet(cid:228)(cid:228)n yleisesti perusedellytyksen(cid:228) hampunviljelyyn uudelleen aloittami- selle siten, ett(cid:228) se ei ole riippuvainen Euroopan yhteis(cid:246)n tukiaisista vaan taloudellisesti itsen(cid:228)ist(cid:228) toimintaa. Italialaisten lajikkeiden katoaminen olisi menetys maille, jotka ovat kiinnostuneita t(cid:228)st(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) viljely- kasvista, ja se vahingoittaisi lajien monimuotoisuutta ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228). Piemonten maanviljelij(cid:246)ilt(cid:228) on l(cid:246)ytynyt sertifioimatonta hampunsiement(cid:228), joka on luultavasti on per(cid:228)isin vanhoilta paikallisilta viljelmilt(cid:228). Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhty(cid:228) tutkimuksen vauhdittamiseksi ja j(cid:228)ljell(cid:228) olevien italialaisten hamppulajikkeiden suojelemiseksi. Komission j(cid:228)senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 1998) Tutkimuksen vauhdittamistoimien sek(cid:228) italialaisten ja eurooppalaisten hamppulajikkeiden s(cid:228)ilytt(cid:228)misen varmis- tamisen osalta maatalouden geneettisten voimavarojen s(cid:228)ilytt(cid:228)misest(cid:228), kuvauksesta, ker(cid:228)(cid:228)misest(cid:228) ja k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 1467/94 (1) hyv(cid:228)ksyttiin ensimm(cid:228)inen yhteis(cid:246)n ohjelma maatalouden geneettisten voimavarojen s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi, kuvaamiseksi ja k(cid:228)ytt(cid:228)miseksi. Tavoitteina on auttaa huolehtimaan yhteis(cid:246)ss(cid:228) kasveihin ja el(cid:228)imiin liittyvien mahdollisesti arvokkaiden geneettisten voimavarojen s(cid:228)ilytt(cid:228)misest(cid:228), kuvaamisesta, dokumentoinnista, arvioinnista ja k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) sek(cid:228) tehostamaan n(cid:228)it(cid:228). Neuvoston asetuksessa (EY) 1467/94 s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n yhdistetyist(cid:228) toimista ja hankkeista, joiden kustannukset jaetaan. Yhdistetyill(cid:228) toimilla sovitetaan yhteen j(cid:228)senvaltioissa maatalouden geneettisten voimavarojen s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi, kuvaamiseksi ja k(cid:228)ytt(cid:228)miseksi toteutetut yksitt(cid:228)iset toimenpiteet. Maatalouden geneettisten voimavarojen s(cid:228)ilytt(cid:228)mist(cid:228), kuvaamista ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevie hankkeiden, joiden kustannukset jaetaan, toteuttajina on oltava yhteis(cid:246)(cid:246)n sijoittautuneet osallistujat. Etusija annetaan v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kahden toisistaan riippumattoman ja eri j(cid:228)senvaltioihin sijoittautuneen osapuolen hankkeille. Hankkeisiin liittyv(cid:228)t sopimukset on yleens(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) julkaistuihin ehdotuspyynt(cid:246)ihin perustuvan virallisen valintamenettelyn perusteella. (1) EYVL L 159, 28. 6. 1994


title: Komission asetus (EY) N:o 914/98, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1998, siirappien ja tiettyjen muiden sellaisenaan vietävien sokerialan tuotteiden vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
food substitute
isoglucose
molasses
syrup

formats: pdf print

text: L 128/40 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 30. 4. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 914/98, annettu 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998, siirappien ja tiettyjen muiden sellaisenaan viet(cid:132)vien sokerialan tuotteiden vienti- tukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjeste- lyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1599/96 (2), ja erityisesti sen 17 artiklan 5 kohdan, asetuksen (ETY) N:o 1785/81 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen muiden sellaisenaan vietyjen tuotteiden tuen perusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132) vastaa yht(cid:132) sadasosaa siit(cid:132) joka saadaan ottaen huomioon muilla kuin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132), alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)alueilla sen kuukauden aikana, jolle perusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on vahvistettu, voimassa oleva valkoisen sokerin interven- tiohinnan ja maailmanmarkkinoilla todettujen valkoisen sokerin noteerausten tai hintojen v(cid:132)linen erotus, sek(cid:132) ottaen huomioon tarve saavuttaa tasapaino kolmansiin maihin jalostettuina tavaroina viet(cid:132)v(cid:132)ksi tarkoitettujen yhteis(cid:148)n perustuotteiden k(cid:132)yt(cid:148)n ja n(cid:132)iden maiden jalos- tusliikenteeseen hyv(cid:132)ksyttyjen tuotteiden k(cid:132)yt(cid:148)n v(cid:132)lill(cid:132), sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) perusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n soveltaminen voidaan rajoittaa tiettyihin asetuksen (ETY) N:o 1785/81 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin, asetuksen (ETY) N:o 1785/81 17 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja kyseisten tuotteiden yhteis(cid:148)n hintojen v(cid:132)linen erotus voidaan korvata vientituella, sokerialan vientitukien my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132) koskevista yksityis- kohtaisista soveltamiss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1995 annetun asetuksen (EY) N:o 2135/95 (3) 3 artiklan mukaan asetuksen (ETY) N:o 1785/81 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen vietyjen tuotteiden tuki sadalta johon on kilogrammalta vastaa sakkaroosipitoisuudella, tarvittaessa lis(cid:132)tty sakkaroosiksi muunnettujen muiden sokerien pitoisuus, kerrottua perusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132); t(cid:132)m(cid:132) kyseisen tuotteen sakkaroosipitoisuus m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n asetuksen (EY) N:o 2135/95 3 artiklassa, todettu asetuksen (ETY) N:o 1785/81 17 c artiklan mukaan sellai- senaan viety(cid:132) sorboosia koskevan tuen perusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132) vastaa josta on v(cid:132)hennetty kemianteollisuu- tuen perusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132), dessa k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)n sokerin tuotantotuen soveltamista koskevista yleisist(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1010/86 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1126/96 (5), mukaisesti j(cid:132)lkimm(cid:132)isen asetuksen liitteess(cid:132) luetelluille tuotteille voimassa olevan tuotantotuen sadasosa, (1) EYVL L 177, 1. 7. 1981, s. 4 (2) EYVL L 206, 16. 8. 1996, s. 43 (3) EYVL L 214, 8. 9. 1995, s. 16 (4) EYVL L 94, 9. 4. 1986, s. 9 (5) EYVL L 150, 25. 6. 1996, s. 3 asetuksen (ETY) N:o 1785/81 17 artiklan nojalla voidaan s(cid:132)(cid:132)t(cid:132)(cid:132) tuesta mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan f, g ja h alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden vientiin sellaise- naan; tuen taso on m(cid:132)(cid:132)ritett(cid:132)v(cid:132) sadalta kilogrammalta kuiva-ainetta, ottaen erityisesti huomioon CN-koodiin 1702 30 91 kuuluvien tuotteiden vientiin sovellettava tuki, asetuksen (ETY) N:o 1785/81 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden vientiin sovellettava tuki taloudelliset n(cid:132)k(cid:148)kohdat; mainitun 1 kohdan f ja g alakohdassa tarkoi- tettujen tuotteiden tuki my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n ainoastaan tuotteille, jotka t(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t asetuksen (EY) N:o 2135/95 5 artiklassa esitetyt edellytykset, ja h alakohdassa tarkoitettujen tuot- teiden tuki my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n ainoastaan tuotteille, jotka t(cid:132)yt- t(cid:132)v(cid:132)t asetuksen (EY) N:o 2135/95 6 artiklassa esitetyt edel- lytykset, sek(cid:132) suunniteltuun vientiin liittyv(cid:132)t edell(cid:132) tarkoitetut tuet on vahvistettava kuukausittain; tukia voidaan muuttaa muuna aikana, n(cid:132)iden yksityiskohtaisten s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen soveltamisesta seuraa, ett(cid:132) kyseisten tuotteiden tuet olisi vahvistettava t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) esitettyjen m(cid:132)(cid:132)rien mukaisiksi, asetuksessa t(cid:132)ss(cid:132) hallintokomitean lausunnon mukaiset, s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat sokerin 30. 4. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 128/41 ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla teiden vientiin my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)t mukaisesti. tuet vahvistetaan liitteen Asetuksen (ETY) N:o 1785/81 1 artiklan 1 kohdan d, f, g ja h alakohdassa tarkoitettujen, sellaisenaan viet(cid:132)vien tuot- 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen L 128/42 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 30. 4. 98 siirappien ja tiettyjen muiden sellaisenaan viet(cid:132)vien sokerialan tuotteiden vientitukien vahvistamisesta 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (cid:190) ecua/100 kg kuiva-ainetta (cid:190) 1702 40 10 9100 1702 60 10 9000 1702 60 80 9100 44,63 44,63 84,80 (2) (2) (4) (cid:190) ecua/1 % sakkaroosia (cid:253) 100 kg (cid:190) 1702 60 95 9000 0,4463 (1) (cid:190) ecua/100 kg kuiva-ainetta (cid:190) 1702 90 30 9000 44,63 (2) (cid:190) ecua/1 % sakkaroosia (cid:253) 100 kg (cid:190) 1702 90 60 9000 1702 90 71 9000 1702 90 99 9900 0,4463 (1) 0,4463 (1) 0,4463 (1) (3) (cid:190) ecua/100 kg kuiva-ainetta (cid:190) 2106 90 30 9000 44,63 (2) (cid:190) ecua/1 % sakkaroosia (cid:253) 100 kg (cid:190) 2106 90 59 9000 0,4463 (1) (1) Perusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) ei sovelleta siirappeihin, joiden puhtausaste on alle 85 prosenttia (asetus (EY) N:o 2135/95). Sakkaroosipitoisuus m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n asetuksen (EY) N:o 2135/95 3 artiklan mukaisesti. (2) Sovelletaan ainoastaan asetuksen (EY) N:o 2135/95 5 artiklassa tarkoitettuihin tuotteisiin. (3) Perusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) ei voida soveltaa asetuksen (ETY) N:o 3513/92 (EYVL L 355, 5. 12. 1992, s. 12) liitteen 2 kohdassa m(cid:132)(cid:132)riteltyyn tuotteeseen. (4) Sovelletaan ainoastaan asetuksen (EY) N:o 2135/95 6 artiklassa tarkoitettuihin tuotteisiin. Huom. : Tuotekoodit ja alaviitteet m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24. 12. 1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: - "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi eräistä hallintojen välisten Euroopan laajuisten sähköisen tiedonvaihdon verkkojen (IDA) suuntaviivoista sekä yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöimisestä", ja - "Ehdotus neuvoston päätökseksi eräiden toimien ja toimenpiteiden hyväksymisestä hallintojen välisten Euroopan laajuisten sähköisen tiedonvaihdon verkkojen (IDA) yhteentoimivuuden ja niihin pääsyn varmistamiseksi"

text: 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/33 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: — ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi eräistä hallintojen välisten Euroopan laajuisten sähköisen tiedonvaihdon verkkojen (IDA) suuntaviivoista sekä yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöimisestä”, ja — ”Ehdotus neuvoston päätökseksi eräiden toimien ja toimenpiteiden hyväksymisestä hallintojen välisten Euroopan laajuisten sähköisen tiedonvaihdon verkkojen (IDA) yhteen- toimivuuden ja niihin pääsyn varmistamiseksi” (1) (98/C 214/09) Neuvosto päätti 30. tammikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 d artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista ehdotuksista. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 1. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli José Bento Gonçalves. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 119 ääntä puolesta, yksi vastaan, ja kaksi pidättyi äänestämästä. 1. Yleistä 1. 2. Toteutetut telemaattiset sovellukset 1. 1. IDA-ohjelman ensimmäisen vaiheen arviointi 1. 1. 1. Euroopan parlamentin ja neuvoston tarkastel- tavana olevia päätösehdotuksia ennakoiden komissio julkaisi IDA-ohjelman ensimmäisen vaiheen arvioinnista jossa viitataan ohjelman tähänastisiin tiedonannon, vaikeuksiin, jotka johtuvat teknologisen kehityksen mukanaan tuomasta välineiden ja tietotekniikan nopeas- ta kehityksestä. Internetin ilmaantuminen kiihdytti pro- sessia entisestään ja pakotti pohtimaan strategioita uudelleen, mistä on todisteena tämän uuden tietoliiken- nevälineen käytön tähtitieteellinen kasvu. Markkinoille tulee lukuisia uusia tuotteita ja palveluita, ja IDA- ohjelman toisessa vaiheessa strategia on ollut suunnatta- va uudelleen. 1. 1. 2. Neuvoston päätöksen 6 artiklan mukaisessa nykyisen IDA-ohjelman väliarvioinnissa, jonka toteu- tuksesta komissio vastasi riippumattomien arvioijien avustuksella, esitettiin huomioita ohjelmien tavoitteista, strategiasta ja hallinnoinnista. 1. 1. 3. Arvioinnissa tultiin siihen johtopäätökseen, että IDAn ensimmäinen vaihe on ollut arvokas ohjelma, joka on edistänyt Euroopan laajuisten telemaattisten järjestelmien kehittämistä ja hallinnollista yhteistyötä jäsenvaltioiden hallintojen ja Euroopan unionin toimi- elinten välillä. Se on myös auttanut hallintoja tiedosta- maan verkkojen sekä ohjelmien ja niiden yhteentoimi- vuuden merkityksen ja tarpeellisuuden. (1) EYVL C 54, 21. 2. 1998, s. 3–12. 1. 2. 1. Telemaattisia sovelluksia on laadittu erityis- aloille kuten tulli ja verotus, kalastus, maatalous, sosiaa- liturva, tilastot, kauppapolitiikka, kilpailupolitiikka ja kulttuuri. julkiset hankinnat, terveydenhoito, 2. Yleistä IDA-ohjelman toisesta vaiheesta 2. 1. IDAn ensimmäisessä vaiheessa kuvattu jatkuvas- ti muuttuva ympäristö ja kehitys sekä Euroopan hallinto- järjestelmien selkeä tarve hyödyntää teknologian suomia uusia mahdollisuuksia vauhditettaessa sisämarkkinoi- den toteutumista edellyttävät IDA-hankkeen toisen vai- heen käynnistämistä. Se mahdollistaa Internetin muka- naan tuoman teknologian käytön ja helpottaa suunnat- tomasti maailmanlaajuiset yhteydet mahdollistavien te- lemaattisten verkkojen luomista. 2. 2. Ehdottaessaan IDA-ohjelman jatkamista komis- sio pyrkii mahdollistamaan välttämättömän teknologi- sen tuen, jonka turvin a) taataan joustavampi yhteisön päätöksentekoprosessi ja b) varmistetaan, että yhteisön politiikat ja toimet ovat tehokkaampia ja että niistä on hyötyä kansalaisille ja teollisuudelle. Tätä varten jäsenvaltioiden ja yhteisön hallinto- 2. 3. portaat perustavat koordinoidusti telemaattisia verkko- ja ja varmistavat järjestelmien mahdollisimman hyvän yhteentoimivuuden sekä kullakin hallinnonalalla että eri alojen välillä ja yksityisen sektorin kanssa. Toimien perusstrategiana on oltava markkinasuuntautunut käyttäjien palveleminen ottamalla huomioon, että niiden C 214/34 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 on taattava paras kustannus-hyötysuhde, yksinkertais- tettava verkkojen rakentamista ja parannettava niiden kykyä mukautua teknologiseen kehitykseen. 2. 4. Näin taataan, että yhteisön politiikoista ja toi- mista vastaavat tahot hyödyntävät kaikkia IDA- verkkojen suomia mahdollisuuksia, koska ne myös hyötyvät eniten verkkojen käytöstä. Verkot yksinker- taistavat suuresti näiden tahojen toimintaa, jota on mahdollista tehostaa ja lisätä palvelukapasiteettia. 2. 5. Teknologinen kehitys helpottaa telemaattisten verkkojen syntyä, mutta tuo myös muassaan ongelmia kuten turvallisuus, juridiset esteet tai monikielisyyden ja monikulttuurisuuden vaatimukset täyttävän yhteen- toimivuuden takaaminen. Lisäksi tarvitaan kokonaisval- taista koordinointia, ja sekä jäsenvaltioiden että yhteisön hallintoviranomaisten on käytävä keskenään vuoropu- helua. 2. 6. Yleisesti ottaen säilytetään IDA-ohjelman ensim- mäisen vaiheen suuntaviivat, joihin TSK otti kantaa antamassaan lausunnossa 709/93 (1). 2. 6. 1. näkökohtia ovat: Uuden vaiheen (IDA 2:n) keskeisimpiä – verkon perusrakenteiden kehittäminen, mukaan lu- kien yleispalveluiden käsitteen määrittely ja toteutta- minen, antamalla etusija sellaisten markkinoilla ole- vien palveluiden ja tuotteiden käytölle, jotka koordi- noivat ja tukevat eri osa-alueiden hallintoa; – IDA-verkkojen perustamisen yksinkertaistaminen las- kemalla verkkokustannuksia ja parantamalla verkko- jen yhteentoimivuutta; – IDA-verkon kehityskapasiteetissa on otettava huo- mioon niiden soveltuvuus hallintoviranomaisten käyttöön ja hallinnon verkoille asettamat vaatimuk- set, joiden täyttäminen katsotaan välttämättömäksi tietosisältöä ja toimintajärjestelmien hallinnointia yh- denmukaistettaessa. 2. 6. 2. Edellä mainittuun tavoitteeseen pääsemiseksi on yhdenmukaistettava tietojenkeruu mieluiten alakoh- taisesti, jotta tulokset olisivat analysoitavissa ja vertailu- kelpoisia. 2. 6. 3. IDA 2 -ohjelman hallinto pyritään kes- kittämään saatujen kokemusten perusteella yhteen hal- lintokomiteaan, jonka tehtävät olisi eriteltävä tarkem- min päätösehdotuksessa. 2. 6. 4. IDA 2 on kestoltaan viisivuotinen. Säännölli- sempää tukea saavista hankkeista laaditaan luettelo, jonka perusteella voidaan päättää painopistealoista ja laatia kolmen vuoden välein tarkistettava luettelo yleishyödyllisistä hankkeista. 2. 6. 5. Tällaisella suuntauksella pyritään niin ikään rohkaisemaan alan teollisuuteen tehtäviä investointeja ja edistämään julkisen ja yksityisen sektorin välistä kumppanuutta. 2. 6. 6. Ehdotettavien hankkeiden kriteerit sekä hank- keiden toiminta-aika ja -rajat on selvitettävä paremmin. 2. 6. 7. Tuleviin ehdotuksiin uusiksi kehityshankkeiksi on aina liitettävä selvitys hankkeen toimintakustannus- ten jakautumisesta. 2. 7. Internet ja sen sääntely 2. 7. 1. Internetin kasvu ja maailmanlaajuistuminen ovat muuttaneet olennaisesti koko maailman viestintän- äkymiä. Internet on luotu dynaamiseksi, joustavaksi ja yleiseksi tavaksi välittää viestejä helposti taholta toiselle. Tässä juuri piilee sen voima ja samalla heikkous. Internetiä ei ole suunniteltu suojelemaan arkaluonteista tietoa tai takaamaan korkealaatuista palvelua. Palvelui- den käyttäjien tai tarjoajien toimintaa ei säännellä mitenkään. 2. 7. 2. Y k s i t y i s e t ” i n t r a n e t ” - v e r k o t Edellä kuvattu vaikuttaa kielteisesti Internetin käyttöön sellaisessa ympäristössä, jossa palvelun luotettavuus, laatu tai turvallisuusvaatimukset ovat korkeita. Perus- teknologiaa voidaan kuitenkin käyttää tehokkaasti yksi- tyisissä verkoissa ja muodostaa niistä verkko, jota tavallisesti kutsutaan intranetiksi. Koska verkkojen hal- linta on koordinoitua ja asianosaiset ovat niistä vas- tuussa, tällaisilla intraneteillä on edellytyksiä voittaa edellä kuvatut esteet, ja niistä saattaa tulla kustannus- hyötysuhteeltaan varteenotettava vaihtoehto IDA- verkkoja muodostettaessa. 2. 7. 3. K a n s a l a i s - j a y r i t y s t i e d o t t a m i n e n Tietoyhteiskunnan kynnyksellä hallintoviranomaisten on osallistuttava ”vallankumoukseen” kannustamalla ja helpottamalla kansalaisille ja yrityssektorille suunnattua tiedonvälitystä. Alakohtaisten verkkojen on niin pian kuin mahdollista näytettävä esimerkkiä viestinnän laa- jentumisesta hyödyntämällä Internetin kaltaisia maail- manlaajuisia teknologioita ottamalla kuitenkin turvalli- suusvaatimukset huomioon. 3. Poliittinen, strateginen ja juridinen sisältö Komission laatima yhtenäismarkkinoiden toi- 3. 1. mintasuunnitelma (2), Eurooppa- joka neuvostolle Amsterdamissa, sisältää neljä strategista tavoitetta: esiteltiin Tavoite 1: sääntöjen tehostaminen. (1) EYVL C 249, 13. 9. 1993. (2) KOM(97) 184 lopull. 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/35 Tavoite 2: pääasiallisten markkinavääristymien poista- minen. Tavoite 3: markkinoiden yhdentymisen alakohtaisten esteiden poistaminen. Tavoite 4: yhtenäismarkkinoiden valjastaminen palvele- maan kansalaisia. 3. 2. Monet toimet tähtäävät Euroopan unionin neljän liikkumavapauden toteuttamiseen: – ihmisten vapaa liikkuvuus ja asettautumisvapaus; – tavaroiden vapaa liikkuvuus; – palveluiden vapaa liikkuvuus; – pääoman vapaa liikkuvuus. 3. 3. Euroopan kansalaisille sekä talous- ja yhteiskun- taelämän toimijoille myönnetyt vapaudet edellyttävät, että yhteisön toimielimet ja jäsenvaltioiden hallintoeli- met luovat tekniset ja oikeudelliset edellytykset nauttia vapaasta ja turvallisesta yhteisön alueesta, jolla oikeudet ja velvollisuudet ovat mahdollisimman pitkälle yhden- mukaistettuja kansallisuudesta riippumatta. 3. 4. Talous- ja rahaliiton käytännön toteutus sekä unionin laajentumisen tukeminen ja unionin toimielin- ten institutionaalinen uudistus ovat sisämarkkinatavoit- teiden toteutumisen ohella uudenlaisia mittavia haastei- ta, joihin vastattaessa IDAn panos ja onnistuminen ovat tärkeitä. 3. 5. IDA-ohjelma on kokonaisuudessaan välttämä- tön väline käytettäessä kyseisiä oikeuksia. Tämän vuoksi kaikkien osapuolten on ymmärrettävä, ettei ohjelma saa epäonnistua. 3. 6. Petosten torjunta Telemaattiset verkot ovat välttämättömiä väli- 3. 6. 1. neitä petosten torjunnassa. Torjunta edellyttää tehok- kaampaa tiedonvälitystä jäsenvaltioiden hallintoviran- omaisten ja yhteisön välillä sellaisella tasolla, jota ei voitaisi taata ilman telemaattisten välineiden tietojen- vaihtokapasiteettia. Petosten torjunta on näin ollen eräs IDA 2:n painopistealoista, sellaisena kuin se on määritelty päätösehdotuksen suuntaviivoissa. Yhteisön taloudellisia etuja on ohjelman toteutusvaiheessa valvot- tava asianmukaisin toimenpitein (jotka on kuvattu komission ehdotusten liitteenä olevassa rahoitusselvi- tyksessä). 3. 7. IDA 2 ja turvallisuus (1) 3. 7. 1. Toinen IDA 2:een liittyvä merkittävä huolenai- he on turvallisuus. Varsinkin tietojen koskemattomuu- (1) Ks. lausunto CES 443/98. teen, luottamuksellisuuteen ja todenperäisyyteen liit- tyvät ongelmat ovat julkishallinnossa todellakin erityi- sen arkaluonteisia, samoin kuin suostumus antaa tietoja. Niinpä koko IDA-verkossa käytettäville yleispalveluille on taattava asianmukainen turvallisuustaso tinkimättä kuitenkaan yhteentoimivuudesta tai tehokkuudesta. Lisäksi ryhdytään horisontaalisiin erityistoimiin, joiden avulla määritellään Euroopan laajuisen hallintojenväli- sen tiedonvaihdon juridiset ja turvallisuuspuitteet, kan- nustetaan jäsenvaltioita käyttämään järjestelmää ja var- mistetaan, että myös yhteisön hallintoelimet soveltavat järjestelmää. 3. 8. Talousarvio IDA 2:n liitteenä olevasta rahoitusselvityksestä ilmenee, että ohjelman käyttökustannukset ovat 71,6 miljoonaa ecua (ohjelmakaudella 1998–2000), mikä ei tavoitteet ja hinnat huomioon ottaen vaikuta liioitellulta. On huomattava, että kokonaissumma ei sisällä jäsenval- tioiden osallistumista kustannuksiin. 4. Erityishuomiot 4. 1. Hallintojenvälisten Euroopan laajuisten sähköisen tiedonvaihdon verkkoja (IDA) koskeva ehdotus 97/0340 COD 4. 1. 1. E h d o t u k s e n ” T A C ” 8 a r t i k l a n 1 k o h t a Lisätään ehdotukseen seuraava teksti: ”Lisäksi komitean tehtävänä on hyväksyä kunkin IDA-hankkeen vuotuinen työohjelma ja totuttamis- suunnitelmat. ” 4. 1. 2. E h d o t u k s e n 1 1 a r t i k l a n 5 k o h t a Kohta ehdotetaan muotoiltavaksi seuraavasti: ”Jokaisesta kyseisestä muusta alakohtaisesta verkos- ta on laadittava toteutuksen jälkeinen katsaus yhden vuoden kuluttua toteutuksen päättymisestä. Kat- sauksen päätelmistä tiedotetaan jäsenvaltioille. ” 4. 2. Ehdotus toimien ja toimenpiteiden hyväksymi- sestä yhteentoimivuuden varmistamiseksi 97/0341 SYN 4. 2. 1. ilmaistaisiin selvästi seuraavaa: Ehdotuksen 3 artiklassa tulisi olla kohta, jossa ”Horisontaalisten toimien ja toimenpiteiden on olta- va markkinasuuntaisia ja niissä on annettava etusija palveluiden hankkimiselle etenkin erikoistuneilta C 214/36 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 pk-yritysmarkkinoilta välttämällä investointeja pe- rusrakenteisiin, erityisteknologiaan ja omien ratkai- sujen kehittämiseen. ” 4. 2. 2. ehdotetaan lisättäväksi seuraavaa: Ehdotuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohtaan ”– – mukaan lukien palvelun laatu ja asianmukaiset yhteentoimivuusvaatimukset ympäristössä, jossa on useita toimittajia, ja ottaen huomioon verkkojen toteutuksen, ylläpidon ja toimivuuden edellyttämät palvelut sekä alakohtaisten verkkojen käyttäjien tuen. ” 4. 3. Ehdotuksen 12 artiklan 1 kohta ”TAC” 4. 3. 1. Lisätään ehdotukseen seuraava teksti: ”Lisäksi komitean tehtävänä on hyväksyä kunkin IDA-hankkeen vuotuinen työohjelma ja toteuttamis- suunnitelmat. ” 5. Päätelmät 5. 1. Vuoropuhelu – ensiarvoisen tärkeä edellytys Kaikkien osapuolten välinen yhteistyö, jonka 5. 1. 1. puitteissa käydään rehellistä ja rakentavaa vuoropuhe- lua, on ensiarvoisen tärkeä edellytys. 5. 2. Yhteensovittaminen va kunkin hallinnonalan vastuuyksiköt sekä palveluja tarjoavat verkko-operaattorit ja yritykset. Koordinoin- nissa ja yhteistyössä on huomioitava hankkeen merkitys Euroopan unionin tulevaisuudelle. 5. 3. Luottamuksellisuus ja henkilötietojen suojaa- minen 5. 3. 1. Lisäksi on pystyttävä takaamaan henkilötieto- jen luottamuksellisuus ja tietosuoja, huolehdittava an- nettavien tietojen turvallisuudesta ja noudatettava lakia. IDA-ohjelman toisen vaiheen on vahvistettava 5. 4. pienten ja keskisuurten eurooppalaisten huipputeknolo- gia- ja palveluyritysten kehitystä. 5. 5. Koulutus ja nuorten työllistymismahdollisuudet 5. 5. 1. Ohjelman keskeisiä tehtäviä on oltava ammat- titaitoisten ihmisten kouluttaminen käyttämään verkkoa monipuolisesti suuntaamalla nykyistä henkilöstöä uudelleen ja kouluttamalla nuoria (1) oppilaitoksissa kaikkien jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien eri tasoil- la. Hyvinkoulutetut nuoret antavat IDAn tavoitteiden menestyksekkäälle toteutumiselle runsaasti lisäarvoa. Ohjelma on uusi tapa luoda työpaikkoja. 5. 6. TSK kannattaa komission asiakirjassa KOM(97) 661 lopull. esitettyjä ehdotuksia IDA 2 -ohjelmaksi täydennettyinä tässä lausunnossa ilmaistuin mielipitein ja ehdotuksin, jotka on kiteytetty varsinkin lausunnon päätelmissä. 5. 2. 1. Yhteisön tasolla toteutettavan koordinoinnin ja yhteistyön on oltava tehokasta ja siihen on valjastetta- (1) EYVL C 129, 27. 4. 1998. Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS


title: Regolamento (CE) n. 909/98 della Commissione del 29 aprile 1998 che fissa le restituzioni all'esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio come tali

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: 30. 4. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 128/25 REGOLAMENTO (CE) N. 909/98 DELLA COMMISSIONE del 29 aprile 1998 che fissa le restituzioni all’esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio come tali LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1785/81 del Consiglio, del 1o giugno 1981, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dello zucchero (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1599/96 (2), in particolare l’articolo 19, paragrafo 4, primo comma, lettera a), considerando che, ai sensi dell’articolo 19 del regola- mento (CEE) n. 1785/81, la differenza tra i corsi o i prezzi praticati sul mercato mondiale dei prodotti di cui all’arti- colo 1, paragrafo 1, lettera a) dello stesso regolamento e i prezzi di tali prodotti nella Comunità può essere compen- sata da una restituzione all’esportazione; considerando che ai sensi del regolamento (CEE) n. 1785/ 81, le restituzioni per lo zucchero bianco e greggio non denaturati ed esportati allo stato naturale devono essere fissate tenendo conto della situazione sul mercato comu- nitario e sul mercato mondiale dello zucchero, e in parti- colare degli elementi di prezzo e di costo indicati all’arti- colo 17 bis dello stesso regolamento; che, in conformità dello stesso articolo, è opportuno tener conto ugualmente dell’aspetto economico delle esportazioni previste; considerando che per lo zucchero greggio la restituzione deve essere fissata per la qualità tipo; che quest’ultima è definita all’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 431/68 del Consiglio, del 9 aprile 1968, che determina la qualità tipo per lo zucchero greggio e il luogo di transito di frontiera della Comunità per il calcolo dei prezzi cif nel settore dello zucchero (3), modificato dal regolamento (CE) n. 3290/94 (4); che tale restituzione è inoltre fissata in conformità dell’articolo 17 bis, paragrafo 4 del regola- mento (CEE) n. 1785/81; che lo zucchero candito è stato definito dal regolamento (CE) n. 2135/95 della Commis- sione, del 7 settembre 1995, relativo alle modalità di applicazione per la concessione di restituzioni all’esporta- zione nel settore dello zucchero (5); che l’importo della restituzione così calcolato per quanto concerne gli zuccheri con aggiunta di aromatizzanti o di coloranti deve applicarsi al loro tenore di saccarosio ed essere pertanto fissato per 1 % di tale tenore; considerando che la situazione del mercato mondiale o le esigenze specifiche di taluni mercati possono rendere necessaria la differenziazione della restituzione per lo zucchero secondo la sua destinazione; considerando che in casi particolari l’importo della resti- tuzione può essere fissato mediante atti di natura diversa; considerando che i tassi rappresentativi di mercato, defi- niti all’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio (6), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (7), sono utilizzati per convertire gli importi espressi nelle monete dei paesi terzi e servono come base per la fissazione del tasso di conversione agricolo delle monete degli Stati membri; che le modalità di applica- zione e di determinazione delle suddette conversioni sono state stabilite dal regolamento (CEE) n. 1068/93 della Commissione (8), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1482/96 (9); considerando che la restituzione deve essere fissata ogni due settimane; che la stessa può essere modificata nell’in- tervallo; considerando che l’applicazione delle suddette modalità alla situazione attuale dei mercati nel settore dello zucchero, e in particolare ai corsi o prezzi dello zucchero nella Comunità e sul mercato mondiale, conduce a fissare la restituzione conformemente agli importi di cui in alle- gato al presente regolamento; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per lo zucchero, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni all’esportazione dei prodotti di cui all’arti- colo 1, paragrafo 1, lettera a) del regolamento (CEE) n. 1785/81, come tali e non denaturati, sono fissate agli importi di cui in allegato al presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 30 aprile 1998. (1) GU L 177 dell’1. 7. 1981, pag. 4. (2) GU L 206 del 16. 8. 1996, pag. 43. (3) GU L 89 del 10. 4. 1968, pag. 3. (4) GU L 349 del 31. 12. 1994, pag. 105. (5) GU L 214 dell’8. 9. 1995, pag. 16. (6) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (7) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. (8) GU L 108 dell’1. 5. 1993, pag. 106. (9) GU L 188 del 27. 7. 1996, pag. 22. L 128/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 4. 98 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 29 aprile 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione al regolamento della Commissione, del 29 aprile 1998, che fissa le restituzioni all’esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio, come tali ALLEGATO Codice prodotto Importo della restituzione 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 1701 91 00 9000 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 (cid:190) ECU/100 kg (cid:190) 38,91 38,96 38,91 38,96 (1) (1) (2) (1) (1) (2) (cid:190) ECU/1 % di saccarosio × 100 kg (cid:190) 0,4230 (cid:190) ECU/100 kg (cid:190) 42,30 44,63 44,63 (cid:190) ECU/1 % di saccarosio × 100 kg (cid:190) 1701 99 90 9100 0,4230 (1) Il presente importo è applicabile allo zucchero greggio che ha un rendimento del 92 %. Se il rendimento dello zucchero greggio esportato differisce dal 92 %, l’importo della restituzione applicabile è calcolato in conformità delle disposizioni dell’articolo 17 bis, paragrafo 4 del regolamento (CEE) n. 1785/81. (2) Fissazione sospesa con il regolamento (CEE) n. 2689/85 della Commissione regolamento (CEE) (GU L 255 del 26. 9. 1985, pag. 12), modificato dal n. 3251/85 (GU L 309 del 21. 11. 1985, pag. 14)


title: WRITTEN QUESTION No. 1338/98 by Anita POLLACK to the Commission. Habitats Directive and Berne Convention

eurovoc_concepts:
EC Directive
environmental protection
protected species
protection of animal life
protection of plant life
scientific research

text: 22. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 402/113 (98/C 402/146) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1335/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: MOX-reaktoripolttoaineen (plutonium- ja uraaniseoksen) kehitt(cid:228)minen Radioaktiivisten j(cid:228)tteiden loppusijoitusj(cid:228)rjestelyiss(cid:228) plutoniumin vaihtoehtoisena k(cid:228)sittelymenetelm(cid:228)n(cid:228) on erotetun plutoniumin erist(cid:228)minen. Mit(cid:228) tukea t(cid:228)lle menetelm(cid:228)lle on saatavissa? Komission j(cid:228)senen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (29. kes(cid:228)kuuta 1998) Ydinfission turvallisuusohjelmaan kuuluvalla tutkimusalalla, jossa pyrit(cid:228)(cid:228)n l(cid:246)yt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n innovatiivisia l(cid:228)hesty- mistapoja, on tehty joitain teoreettisia tutkimuksia kehittyneiden sekaoksidipolttoaineiden (MOX-polttoaineiden) k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) plutoniumin muuntamisessa. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi komissio on usean vuoden ajan tutkinut MOX-polttoaineen luonnetta ja k(cid:228)ytt(cid:228)ytymist(cid:228). Lis(cid:228)ksi on rahoitettu tutkimusta ja teknologista kehitysty(cid:246)t(cid:228), joka koskee k(cid:228)ytetyn polttoaineen erist(cid:228)mist(cid:228) (cid:150) ja t(cid:228)sm(cid:228)llisemmin sen varastointia kallioper(cid:228)(cid:228)n. Yhteis(cid:246) ei kuitenkaan tue k(cid:228)ytetyn polttoaineen erist(cid:228)miseen tai MOX-polttoaineen valmistamiseen tarkoitettuja investointeja. (98/C 402/147) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1337/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: MOX-polttoaineen testausyksik(cid:246)n rahoittaminen Komissio on vastannut kirjalliseen kysymykseeni E-2891/97 (1). Voiko se lis(cid:228)ksi kertoa, mik(cid:228) elin on vastuussa matala-aktiivisten materiaalien (LDM) testausyksik(cid:246)n testistandardien asettamisesta? (1) EYVL C 158, 25. 5. 1998, s. 17. Komission j(cid:228)senen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (23. kes(cid:228)kuuta 1998) LDM:n (low dispersible material) kaltaisen aineen tuottamiseen t(cid:228)ytyy saada lupa viranomaisilta, joilla on asiassa toimivalta. On n(cid:228)iden turvallisuudesta vastaavien viranomaisten asia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) tarvittaessa Kansainv(cid:228)lisen atomienergiaj(cid:228)rjest(cid:246)n (IAEA) suositusten mukaisesti LDM:n hyv(cid:228)ksymismenetelmist(cid:228) koelaitoksissa. Esimer- kiksi yhteinen tutkimuskeskus (Joint Research Centre) on yksi n(cid:228)ist(cid:228) koelaitoksista. (98/C 402/148) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1338/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Elinymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskeva direktiivi ja Bernin yleissopimus Mihin toimenpiteisiin komissioon ryhtynyt varmistaakseen, ett(cid:228) se p(cid:228)(cid:228)see yksimielisyyteen elinymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevan direktiivin liitteiden ulkopuolelle j(cid:228)tettyjen avainlajien sis(cid:228)llytt(cid:228)misest(cid:228) Bernin yleissopimuksen ja Emerald Networkin liitteisiin?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1277/98 do Deputado Gerhard HAGER à Comissão. Convenção relativa à Protecção dos Interesses Financeiros

eurovoc_concepts:
EU law - national law
committee of inquiry
cooperation agreement (EU)
cooperation in home affairs
financial interests of members
organised crime
ratification of an agreement

text: 11. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 386/105 A Comissªo partilha o interesse de Senhor Deputado pela melhoria da compreensªo mœtua no que se refere (cid:224) aplica(cid:231)ªo da legisla(cid:231)ªo penal no dom(cid:237)nio da luta contra a droga nos Estados-membros. Para este efeito, a Comissªo organizou em 1995 e 1996, em colabora(cid:231)ªo com o Parlamento e a PresidŒncia do Conselho, conferŒncias e seminÆrios dedicados (cid:224) anÆlise da legisla(cid:231)ªo penal em vigor nos Estados-membros e sua aplica(cid:231)ªo na prÆtica. Estes trabalhos baseiam-se sobretudo num estudo financiado pela Comissªo sobre as diferen(cid:231)as em matØria de legisla(cid:231)ªo penal anti-droga dos Estados-membros. As conclusıes destes trabalhos e o relat(cid:243)rio do estudo comparativo jÆ foram amplamente difundidos e sªo enviados directamente ao Senhor Deputado, bem como ao Secretariado-Geral do Parlamento. AlØm disso, estÆ actualmente em curso um estudo que proporciona una anÆlise comparativa do quadro jur(cid:237)dico e institucional dos pa(cid:237)ses candidatos no (cid:226)mbito do programa sobre drogas de PHARE destinado a beneficiÆrios mœltiplos. (1) (2) JO L 36 de 12. 2. 1993. JO L 19 de 22. 1. 1997. (98/C 386/144) PERGUNTA ESCRITA E-1277/98 apresentada por Gerhard Hager (NI) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Conven(cid:231)ªo relativa (cid:224) Protec(cid:231)ªo dos Interesses Financeiros As finan(cid:231)as da Comunidade Europeia sªo cada vez mais alvo de fraude sobretudo por parte da criminalidade organizada. Para melhorar a coopera(cid:231)ªo entre os Estados-membros no (cid:226)mbito da investiga(cid:231)ªo, foi assinada, em Julho de 1995, a Conven(cid:231)ªo relativa (cid:224) Protec(cid:231)ªo dos Interesses Financeiros da Comunidade. Que Estados-membros ratificaram atØ (cid:224) data esta Conven(cid:231)ªo? Que medidas foram adoptadas nos Estados-membros no seguimento desta Conven(cid:231)ªo? Para quando aguarda a Comissªo a ratifica(cid:231)ªo completa da Conven(cid:231)ªo por parte de todos os Estados-mem- 1. 2. 3. bros? Resposta dada por Anita Gradin em nome da Comissªo (15 de Junho de 1998) A Comissªo chama a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para suas respostas (cid:224)s perguntas escritas E-3349/97, da Senhora Deputada Torres Marques (1), e P-3615/97, da Senhora Deputada Kjer Hansen (2). A situa(cid:231)ªo nªo sofreu altera(cid:231)ıes significativas desde que as referidas respostas foram dadas. Nenhum Estado-membro ratificou atØ (cid:224) data a Conven(cid:231)ªo relativa (cid:224) Protec(cid:231)ªo dos Interesses Financeiros da Comunidade. Os Estados-membros deverªo todavia proceder (cid:224) referida ratifica(cid:231)ªo, o mais tardar, em meados de 1998 (data-limite aprovada pelo Conselho «Justi(cid:231)a e Assuntos Internos», em 28 de Abril de 1997, no Plano de Ac(cid:231)ªo contra a Criminalidade Organizada (3)). Alguns Estados-membros deram jÆ in(cid:237)cio a uma sØrie de procedimentos destinados a adaptar as suas legisla(cid:231)ıes nacionais. No que diz respeito (cid:224) `ustria, a Comissªo estÆ consciente de que o MinistØrio da Justi(cid:231)a preparou uma iniciativa a fim de alterar o C(cid:243)digo Penal austr(cid:237)aco. Na Alemanha, a Comissªo dos Assuntos Jur(cid:237)dicos do Bundestag recomendou a ratifica(cid:231)ªo. Alguns dos restantes Estados-membros tŒm igualmente mantido a Comissªo informada sobre os procedimentos internos que tŒm sido instaurados a fim de preparar a ratifica(cid:231)ªo. AlØm disso, a Comissªo gostaria de salientar que, atØ ao presente, nªo recebeu qualquer comunica(cid:231)ªo por for(cid:231)a do artigo 10o da Conven(cid:231)ªo. Quando receber as referidas comunica(cid:231)ıes, a Comissªo procederÆ (cid:224) avalia(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes de transposi(cid:231)ªo para o direito nacional das obriga(cid:231)ıes impostas aos Estados-membros por for(cid:231)a das disposi(cid:231)ıes da Conven(cid:231)ªo. (1) (2) (3) JO C 117 de 16. 4. 1998. JO C 134 de 30. 4. 1998. JO C 251 de 15. 8. 1997