title: WRITTEN QUESTION No. 1177/98 by Ulf HOLM to the Commission. Swedish language under threat

eurovoc_concepts:
European patent
Sweden
linguistic discrimination
minority language
official document
official language
translation

text: 22. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 402/87 (98/C 402/111) SKRIFTLIG FR¯GA P-1171/98 fr(cid:229)n Antonio Tajani (PPE) till kommissionen (2 april 1998) ˜mne: F(cid:246)rs(cid:228)ljning av mj(cid:246)lkcentralen (Centrale del latte) i Rom Kan kommissionen ange om det (cid:228)r riktigt att det har inletts ett (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande mot Italien och Roms kommun med avseende p(cid:229) privatiseringen av mj(cid:246)lkcentralen? Kan kommissionen fastst(cid:228)lla om samtliga f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r att garantera offentligg(cid:246)randet av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen, iakttagandet av gemenskapsbest(cid:228)mmelserna samt principen om fri konkurrens f(cid:246)ljdes vid f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av centralen? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (6 maj 1998) Kommissionen kan bekr(cid:228)fta att den, den 30 mars 1998, beslutat inleda ett tvistef(cid:246)rfarande enligt artikel 93. 2 i EG- f(cid:246)rdraget betr(cid:228)ffande de st(cid:246)d som Italien beviljat f(cid:246)r att suga upp Centrale de Lattes (cid:229)rliga driftsskulder. Dessutom, och (cid:228)ven om kommissionen inte mots(cid:228)tter sig privatisering av f(cid:246)retaget, hyser den tvivel om vissa st(cid:246)ds f(cid:246)renlighet med konkurrensreglerna, eftersom dessa tycks ha beviljats inom ramen f(cid:246)r privatiserings- f(cid:246)rfarandet. Enligt detta f(cid:246)rfarande kommer kommissionen att uppmana den italienska regeringen at inl(cid:228)mna sina synpunkter inom en m(cid:229)nad r(cid:228)knat fr(cid:229)n den dag beslutet anm(cid:228)ls. De (cid:246)vriga medlemsstaterna och ber(cid:246)rd tredje part kommer genom ett offentligg(cid:246)rande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning ocks(cid:229) att anmodas att inl(cid:228)mna sina synpunkter. (98/C 402/112) SKRIFTLIG FR¯GA E-1177/98 fr(cid:229)n Ulf Holm (V) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Svenska spr(cid:229)ket hotat Den europeiska patentorganisationen, EPO, har sedan n(cid:229)gra (cid:229)r drivit fr(cid:229)gan om att f(cid:246)r(cid:228)ndra reglerna f(cid:246)r patentans(cid:246)kningar i Europa. EPO f(cid:246)resl(cid:229)r nu att endast en mindre del av ett patent skall beh(cid:246)va (cid:246)vers(cid:228)ttas till det lands spr(cid:229)k vari man ans(cid:246)ker om patent. I huvudsak skall det, enligt f(cid:246)rslaget, r(cid:228)cka med att hela patentet (cid:246)vers(cid:228)tts till engelska, tyska och franska. Inneb(cid:246)rden av f(cid:246)rslaget skulle medf(cid:246)ra omfattande inskr(cid:228)nkningar f(cid:246)r bland annat det svenska spr(cid:229)kets st(cid:228)llning inom EU. Det utg(cid:246)r samtidigt ett angrepp mot v(cid:229)ra demokratiska principer. Svenska medborgare skulle mista sin r(cid:228)tt att p(cid:229) det inhemska spr(cid:229)ket ta del av i Sverige g(cid:228)llande riksdokument. Anser r(cid:229)det att detta f(cid:246)rslag ligger i linje med de demokratiska principerna om varje medborgares r(cid:228)tt i EU att ha tillg(cid:229)ng till g(cid:228)llande dokument p(cid:229) sitt eget spr(cid:229)k? Vad avser kommissionen g(cid:246)ra f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att vissa spr(cid:229)k marginaliseras inom EU? Anser r(cid:229)det att antalet officiella spr(cid:229)k inom EU skall begr(cid:228)nsas med tanke p(cid:229) den f(cid:246)rest(cid:229)ende utvidgningen? Svar fr(cid:229)n Mario Monti P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 juni 1998) Patentkostnaderna (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande extremt h(cid:246)ga i Europa, vilket allvarligt skadar konkurrenskraften f(cid:246)r innovativa f(cid:246)retag, s(cid:228)rskilt sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag som inte kan f(cid:229) ett tillr(cid:228)ckligt skydd f(cid:246)r sina uppfinningar. Detta (cid:228)r negativt f(cid:246)r f(cid:246)retagen, men ocks(cid:229) f(cid:246)r gemenskapens ekonomi i allm(cid:228)nhet och f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen. En av de omst(cid:228)ndigheter som bidrar mest till patentkostnaderna (cid:228)r patentinnehavarens skyldighet att (cid:246)vers(cid:228)tta alla patenthandlingar till alla ber(cid:246)rda l(cid:228)nders spr(cid:229)k (ca DEM 22 500 eller 11 000 ecu per patent i genomsnitt)


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1315/98 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL a la Comisión. Euro 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
France
budget deficit
budget policy
budgetary discipline (EU)
budgetary equilibrium
economic convergence
economic growth
economic stabilisation
public finance

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1231/98 do Deputado Marie-Paule KESTELIJN-SIERENS à Comissão. Limitação do ruído dos aviões nas zonas próximas dos aeroportos

eurovoc_concepts:
European standard
air transport
airport
approximation of laws
environmental protection
noise
residential area
restriction on competition

formats: html pdf print

text: C 402/98 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 22. 12. 98 (98/C 402/125) PERGUNTA ESCRITA E-1230/98 apresentada por Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Divisªo dos aeroportos em zonas com base num sistema europeu de polui(cid:231)ªo sonora Na resolu(cid:231)ªo A-0183/97 (1), aprovada em 10 de Junho de 1997, sobre «o Livro Verde da Comissªo: Futura pol(cid:237)tica de ru(cid:237)do», o Parlamento Europeu pede (cid:224) Comissªo «que apresente uma directiva relativa (cid:224)s normas vinculativas e (cid:224) divisªo dos aeroportos em zonas, com base num sistema europeu de polui(cid:231)ªo sonora» (no 30 da referida resolu(cid:231)ªo). Pode a Comissªo informar: 1. Se jÆ existem mØtodos uniformes de medi(cid:231)ªo da polui(cid:231)ªo sonora nas zonas pr(cid:243)ximas dos aeroportos? Em caso negativo, defende a Comissªo o desenvolvimento de mØtodos uniformes de medi(cid:231)ªo? 2. Se defende a divisªo dos aeroportos em zonas com base num sistema europeu de polui(cid:231)ªo sonora, com vista a definir claramente a polui(cid:231)ªo sonora existente nos aeroportos europeus e como base para a elabora(cid:231)ªo de outras disposi(cid:231)ıes, no que respeita os aeroportos com maior polui(cid:231)ªo sonora? (1) JO C 200 de 30. 6. 1997, p. 28. Resposta dada pelo ComissÆrio Kinnock em nome da Comissªo (29 de Maio de 1998) 1. No Comunidade nªo existe actualmente um mØtodo uniforme para calcular os inc(cid:243)modos do ru(cid:237)do nas imedia(cid:231)ıes dos aeroportos. Na prepara(cid:231)ªo de uma pr(cid:243)xima iniciativa legislativa sobre polui(cid:231)ªo sonora, a Comissªo, em estreita coopera(cid:231)ªo com os Estados-membros e organiza(cid:231)ıes especializadas, avaliarÆ a viabilidade de uma unidade de medida do ru(cid:237)do e de uma metodologia comuns. Qualquer futura proposta da Comissªo basear-se-Æ nos resultados dessa avalia(cid:231)ªo tØcnica. A Comissªo analisarÆ do mesmo modo a questªo da elabora(cid:231)ªo de mapas dos efeitos da polui(cid:231)ªo sonora, 2. incluindo a causada pelos aviıes nas imedia(cid:231)ıes dos aeroportos. (98/C 402/126) PERGUNTA ESCRITA E-1231/98 apresentada por Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Limita(cid:231)ªo do ru(cid:237)do dos aviıes nas zonas pr(cid:243)ximas dos aeroportos Na resolu(cid:231)ªo A-0183/97 (1), aprovada em 10 de Junho de 1997, sobre «o Livro Verde da Comissªo: Futura pol(cid:237)tica de ru(cid:237)do», o Parlamento Europeu pede (cid:224) Comissªo que «estabele(cid:231)a e uniformize normas vinculativas destinadas aos transportes aØreos para limitar o ru(cid:237)do dos aviıes e os efeitos sentidos nas zonas pr(cid:243)ximas dos aeroportos» (no 29 da referida resolu(cid:231)ªo). Pode a Comissªo informar: 1. Que disposi(cid:231)ıes ou iniciativas tomou entretanto para dar seguimento a este pedido? 2. Se partilha a opiniªo de que as normas vinculativas europeias para limitar o ru(cid:237)do dos aviıes sªo um modo de impedir que determinados aeroportos regionais pratiquem pol(cid:237)ticas mais flex(cid:237)veis em matØria de ru(cid:237)do, com vista a refor(cid:231)ar a sua posi(cid:231)ªo concorrencial face aos grandes aeroportos? (1) JO C 200 de 30. 6. 1997, p. 28


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1262/98 von Edith MÜLLER an die Kommission. Beziehungen und Programme im Ausbildungsbereich mit den Beitrittsländern

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU financing
EU programme
access to education
accession to the European Union
agreement (EU)
vocational training
young person

text: C 386/100 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 11. 12. 98 Bez(cid:252)glich der Frage, wer die Kosten tr(cid:228)gt, wird auf Artikel 9 derselben Verordnung verwiesen, der besagt, da(cid:223) (cid:132)die Mitgliedstaaten die Tierhalter. mit den Kosten belasten k(cid:246)nnen, die aufgrund der Systeme nach Artikel 3. anfallen. (cid:147) Zus(cid:228)tzlich sei auf Anhang C Kapitel I der (ge(cid:228)nderten und konsolidierten) Richtlinie 85/73/EWG des Rates vom 29. Januar 1985 (cid:252)ber die Finanzierung der veterin(cid:228)r- und hygienerechtlichen Kontrollen nach den Richtlinien 89/662/EWG, 90/425/EWG, 90/675/EWG und 91/496/EWG (2) verwiesen. Darin ist generell vorgesehen, da(cid:223) Kontrollen am Ursprungsort zu finanzieren sind und eine Geb(cid:252)hr zu erheben ist. Der Geltungsbereich, die H(cid:246)he der Geb(cid:252)hr, die Einzelheiten f(cid:252)r die Anwendung und insbesondere die Personen, welche die Geb(cid:252)hr zu entrichten haben, sowie etwaige Ausnahmen wurden aber noch nicht festgelegt. Innerhalb dieses Rahmens ist es nun Aufgabe der Mitgliedstaaten, solche Bestimmungen entsprechend ihren nationalen Regelungen zu definieren. Bez(cid:252)glich der Kosten einer solchen Anwendung liegen der Kommission keine einschl(cid:228)gigen Daten vor. (1) ABl. L 117 vom 7. 5. 1997. (2) ABl. L 32 vom 5. 2. 1985. (98/C 386/139) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1253/98 von Odile Leperre-Verrier (ARE) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Europ(cid:228)isches Aktionsprogramm f(cid:252)r die Jugend Kann die Kommission mitteilen, wieweit die Einf(cid:252)hrung eines Europa-Mittelmeer-Aktionsprogramms f(cid:252)r die Jugend gediehen ist, das in einer der Europa-Mittelmeer-Sitzungen ins Auge gefa(cid:223)t worden sein soll? Kann die Kommission in diesem Zusammenhang angeben, welche Schwerpunkte ausgew(cid:228)hlt wurden und in welchem Zeitraum Aktionen dieser Art eingef(cid:252)hrt werden k(cid:246)nnten? Antwort von Herrn Marin im Namen der Kommission (25. Mai 1998) Die Aktionen f(cid:252)r die Jugend sind in der Erkl(cid:228)rung von Barcelona als priorit(cid:228)rer Aktionsbereich der Gemeinschaft und der zw(cid:246)lf Mittelmeerpartner enthalten. Das Arbeitsprogramm sieht daher vor, da(cid:223) (cid:132)ein Europa-Mittelmeer- Programm f(cid:252)r den Jugendaustausch eingerichtet werden m(cid:252)(cid:223)te, das auf den Erfahrungen in Europa beruht und den Bedarf der Partner ber(cid:252)cksichtigt(cid:147). Die Schlu(cid:223)folgerungen der zweiten Europa-Mittelmeer-Konferenz der Au(cid:223)enminister weisen nochmals auf diese Zielsetzung hin. Es ist angezeigt, da(cid:223) (cid:132)spezielle Initiativen f(cid:252)r die Jugend in K(cid:252)rze vorgelegt werden(cid:147). Die Kommission mi(cid:223)t diesem Sektor besondere Bedeutung bei und hat dazu die n(cid:246)tigen Kontakte hergestellt. Die Kommission arbeitet an der Einf(cid:252)hrung derartiger Aktionen, die 1998 anlaufen k(cid:246)nnten. (98/C 386/140) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1262/98 von Edith M(cid:252)ller (V) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Beziehungen und Programme im Ausbildungsbereich mit den Beitrittsl(cid:228)ndern Welche Verwaltungsangebote und welche Programme hat die Kommission zur F(cid:246)rderung der Beziehungen zu den Beitrittsl(cid:228)ndern (Ausbildungsprogramme, Praktikanten usw. ), insbesondere in dieser Zeit der Vorbereitung der mittel- und osteurop(cid:228)ischen L(cid:228)nder auf den Beitritt, vorgelegt?


title: WRITTEN QUESTION No. 1302/98 by Francesco BALDARELLI to the Commission. Discontinuation of Alitalia's direct flights to Santiago, Chile

eurovoc_concepts:
Chile
Italy
air transport
airline
cessation of trading
trade agreement

text: C 96/4 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 4. 1999 komission raportti 15 metrin pituisista linja-autoista vahvistettaneen l(cid:228)hitulevaisuudessa, ja se toimitetaan sen j(cid:228)lkeen neuvostolle ja parlamentille. (1) EYVL L 235, 17. 9. 1996, s. 59. (1999/C 96/005) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1292/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Irlannin puolivaltiollisen mets(cid:228)yhti(cid:246)n Coillten tuet Viime vuonna Euroopan komissio toimitti ministerineuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomuksen EU:n taloudellisesta tuesta mets(cid:228)nhoidollisille toimille Irlannissa. Kertomuksessa keskityttiin Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) my(cid:246)nt(cid:228)mi(cid:228) tukia koskevan asetuksen N:o 2080/92 soveltamiseen. T(cid:228)ss(cid:228) asetuksessa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) sen perusteella my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t tuet olisi etusijassa jaettava p(cid:228)(cid:228)toimisille maanviljelij(cid:246)ille. Irlannin kansallinen parlamentti, DÆil Eireann, sai (cid:228)skett(cid:228)in tietoonsa, ett(cid:228) puolivaltiollinen mets(cid:228)yhti(cid:246) Coillte on saanut tukia t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman perusteella. N(cid:228)iden tukien avulla Coillte kykeni toteuttamaan istutuksia 6 125 hehtaarille vuonna 1993, 5 355 hehtaarille vuonna 1994, 5 155 hehtaarille vuonna 1995, 3 658 hehtaarille vuonna 1996 ja 2 773 hehtaarille viime vuonna. Asetuksessa ei ole m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228) puolivaltiollisten yhti(cid:246)iden taloudellisesta avustamisesta. Kun otetaan huomioon, ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) asiaa ei k(cid:228)sitelty komission viimevuotisessa kertomuksessa, voiko komissio varmistaa, ett(cid:228) asiaa tutkitaan nyt? Uskooko se, ett(cid:228) varojen k(cid:228)ytt(cid:228)minen Coillten avustamiseen Irlannissa on ristiriidassa asetuksen N:o 2080/92 kanssa? Komission j(cid:228)senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. kes(cid:228)kuuta 1998) Kysyj(cid:228)n mukaan asetuksessa (ETY) 2080/92 ei s(cid:228)(cid:228)det(cid:228) puolivaltiollisille yhti(cid:246)ille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) taloudellisesta tuesta. Mainitun asetuksen 2 artiklassa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n kuitenkin, ett(cid:228) (cid:148)tukia voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) kaikille luonnollisille henkil(cid:246)ille tai oikeushenkil(cid:246)ille, jotka metsitt(cid:228)v(cid:228)t maatalousmaata(cid:148). Kyseisen asetuksen mukaisia tuen saajia voivat siten olla sek(cid:228) yksityiset yritykset ett(cid:228) julkiset laitokset. Se, ett(cid:228) etusijalle asetetaan maanviljelij(cid:246)iden suorittamat metsitystoimet, ilmenee kyseiselle ryhm(cid:228)lle my(cid:246)nnet- t(cid:228)vien palkkioiden tasossa, joka on korkeampi kuin muille ryhmille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) tuki. Komissio ei aio tarkastella puolivaltiollisten yhti(cid:246)iden suorittamia metsitystoimia asetuksen (ETY) 2080/92 soveltamisen kannalta, koska kyseisten yhti(cid:246)iden suorittamat metsitystoimet eiv(cid:228)t ole ristiriidassa mainitun asetuksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten kanssa. (1999/C 96/006) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1302/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Francesco Baldarelli (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Alitalian Santiago de Chileen suuntautuvien suorien lentojen lakkauttaminen Chiless(cid:228) asuvat italialaiset ovat kertoneet, ett(cid:228) Italian valtiollinen lentoyhti(cid:246) Alitalia lopettaa viikottaiset suorat lentonsa Santiago de Chileen ensi vuoden maaliskuun 31. p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) l(cid:228)htien. Alitalia tulee lent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ainoastaan Buenos Airesiin ja jatkoyhteyden Santiagoon hoitaa LAN Chile lentoyhti(cid:246)iden tekem(cid:228)n keskin(cid:228)isen sopimuksen mukaisesti


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1336/98 von Glyn FORD an die Kommission. Stop des Ausbaus der Atomkraftwerke in Litauen

eurovoc_concepts:
EBRD
EU financing
Lithuania
nuclear policy
nuclear power station
nuclear safety

text: C 13/28 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 1. 1999 (1999/C 13/038) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1336/98 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Stop des Ausbaus der Atomkraftwerke in Litauen Kann die Kommission mitteilen, welche Mittel Litauen f(cid:252)r den Ausbau der Atomkraft bereitgestellt werden und welche etwaigen Mittel f(cid:252)r die Entwicklung anderer Brennstofftypen bewilligt werden? Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (2. Juni 1998) Die Kommission kann dem Herrn Abgeordneten mitteilen, da(cid:223) Litauen weder Mittel f(cid:252)r den Ausbau der Atomkraft noch f(cid:252)r die Entwicklung anderer Brennstofftypen erh(cid:228)lt. Die im Nuklearsektor von der Gemeinschaft direkt oder durch den Fonds f(cid:252)r Nukleare Sicherheit der Europ(cid:228)ischen Bank f(cid:252)r Wiederaufbau und Entwicklung (EBWE) bereitgestellte Hilfe dient der Verbesserung der Sicherheit des bestehenden Kernkraftwerkes in Ignalina. (1999/C 13/039) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1345/98 von Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) und Alonso Puerta (GUE/NGL) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Hinweise f(cid:252)r Zweckentfremdung europ(cid:228)ischer Gelder in der Umgebung des Parque Lineal von Madrid (Spanien) Der Park Parque Lineal del Manzanares (Madrid) wird seit 1985 von der Stadt Madrid sehr unterschiedlich behandelt; zuerst sollte diese (cid:214)dnis in einen Aquapark verwandelt werden; auf dem Geb(cid:228)ude des geplanten Aquaparks t(cid:252)rmte sich aber am Ende blo(cid:223) ein gewaltiger Abfallberg auf; der den Wohnsiedlungen die Aussicht nimmt und eine Geruchsbel(cid:228)stigung darstellt. Die Nachbarschaftsvereine haben sich f(cid:252)r die Erhaltung dieses Ortes als Landschaftspark eingesetzt, da man in einem Gebiet mit r(cid:252)ckl(cid:228)ufiger Wirtschaftsentwicklung und gro(cid:223)en sozialen Problemen Erfahrungen mit der Sozialwirtschaft gewinnen k(cid:246)nnte, und haben nach vielf(cid:228)ltigen Bem(cid:252)hen erreicht, da(cid:223) die Stadt Madrid Gelder aus den Koh(cid:228)sionsfonds zur Sanierung des Gebiets im Rahmen des Integrierten Sanierungsplans beantragt. Die Sorgen in der Nachbarschaft wurden durch eine Ma(cid:223)nahme der Regierung der Autonomen Region Madrid hervorgerufen, wonach der Park privatisiert und zum Verkauf an gewinnorientierte Unternehmen in Parzellen unterteilt werden soll. Es besteht der Verdacht, da(cid:223) sich hinter diesen spekulativen Vorg(cid:228)ngen eine bedeutende Investition der Europ(cid:228)ischen Union verbirgt, deren Mittel nun anderweitig verwendet werden. Es wird offenbar versucht, eine Abmachung unter Ausschlu(cid:223) der Umweltorganisationen und der Nachbar- schaftsvereine zu treffen. Ferner werden die Bestimmungen des Gr(cid:252)nbuchs (cid:252)ber die st(cid:228)dtische Umwelt in der EU im Hinblick auf die Einbeziehung der durch das geplante Vorhaben Betroffenen mi(cid:223)achtet. 1. Ist der Kommission dieser Sachverhalt bekannt? 2. Welche Ma(cid:223)nahmen kann die Kommission ergreifen, um zu gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) die spanischen Beh(cid:246)rden die Gemeinschaftsvorschriften im Umweltbereich anwenden, insbesondere die Richtlinie 85/337/EWG (1) (cid:252)ber die Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung bei bestimmten (cid:246)ffentlichen und privaten Projekten? 3. Kann die Kommission mitteilen, ob dieses Projekt Mittel aus Strukturma(cid:223)nahmen der Europ(cid:228)ischen Union erh(cid:228)lt? Kann die Kommission mitteilen, ob der Parque Lineal Strukturbeihilfen erhalten hat, und wenn ja, wof(cid:252)r sie verwendet wurden?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1276/98 del Gerhard HAGER a la Comisión. Ampliación - libertad de circulación - períodos transitorios

eurovoc_concepts:
Portugal
Spain
accession to the European Union
enlargement of the Union
free movement of persons
transitional period (EU)

text: 19. 11. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 354/87 (98/C 354/139) PREGUNTA ESCRITA E-1276/98 de Gerhard Hager (NI) a la Comisio·n (29 de abril de 1998) Asunto: Ampliacio·n › libertad de circulacio·n › per(cid:14)·odos transitorios En el caso de la ampliacio·n hacia Sur con motivo de la adhesio·n de Espan(cid:152)a y Portugal ya se hab(cid:14)·a pensado que los per(cid:14)·odos transitorios en relacio·n con la libre circulacio·n de las personas constitu(cid:14)·an un instrumento u·til para garantizar las adaptaciones necesarias. En el caso de la pro·xima ampliacio·n, la presio·n migratoria que ejercera·n los Estados candidatos a la adhesio·n tambie·n sera· muy importante, y afectara·, en particular, a los Estados miembros fronterizos. ¿En que· consideraciones se baso· la Comisio·n en el momento de adoptar la decisio·n sobre los per(cid:14)·odos 1. transitorios en el caso de la ampliacio·n hacia el Sur? 2. ¿En que· estudios o investigaciones se basaron las decisiones adoptadas en aquel entonces? ¿En que· estudios o investigaciones se ha basado la Comisio·n hasta ahora en lo que se refiere a la 3. preparacio·n de la pro·xima ampliacio·n? ¿Que· duracio·n realista de los per(cid:14)·odos de transicio·n preve· la Comisio·n en el caso de la ampliacio·n hacia el 4. Este? En caso de existir otras expectativas de duracio·n, distintas a las de la ampliacio·n hacia el Sur, ¿de que· modo 5. justifica la Comisio·n estas diferencias? ¿Que· potencial migratorio preve· la Comisio·n como consecuencia de la liberalizacio·n del acceso al mercado 6. de trabajo? 7. 8. 9. ¿Que· perfil preve· la Comisio·n que tendra·n las personas que tengan intencio·n de emigrar? ¿Cua·les son las razones que en opinio·n de la Comisio·n impulsara·n a la emigracio·n? ¿Que· distribucio·n preve· la Comisio·n en lo que a pa(cid:14)·ses destinatarios se refiere? En relacio·n con las preguntas formuladas anteriormente, la Comisio·n podr(cid:14)·a hacer referencia, en particular, a los datos del per(cid:14)·odo posterior a la presentacio·n de la Agenda 2000 en julio de pasado an(cid:152)o. Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (22 de junio de 1998) Las negociaciones de adhesio·n son negociaciones intergubernamentales entre los Estados miembros y cada uno de los pa(cid:14)·ses candidatos por separado. Aunque se pide a la Comisio·n que realice propuestas sobre todos los problemas que se plantean en las negociaciones de adhesio·n, son los Estados miembros quienes estipulan colectivamente las posiciones de la negociacio·n comunitaria. En consecuencia, no son pertinentes las preguntas de Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a sobre decisiones de la Comisio·n en lo relativo a las negociaciones. (98/C 354/140) PREGUNTA ESCRITA E-1294/98 de Robin Teverson (ELDR) a la Comisio·n (29 de abril de 1998) Asunto: Gurpo Ad Hoc sobre el ta·fico ilegal de sustancias que reducen el ozono ¿Que· decisiones se han tomado en la reunio·n del «Grupo ad hoc sobre sustancias que reducen el ozono» celebrada el jueves, 26 de marzo de 1998, y cua·ndo se reunira· de nuevo? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (3 de junio de 1998) A la reunio·n del grupo ad hoc sobre comercio il(cid:14)·cito de sustancias que agotan la capa de ozono asistieron representantes de la Comisio·n, las autoridades aduaneras y medioambientales de los Estados miembros, la industria qu(cid:14)·mica europea y una organizacio·n no gubernamental autora de un informe sobre comercio il(cid:14)·cito de clorofluorocarburos (CFC) y halones en Europa. En la reunio·n se produjo un fruct(cid:14)·fero intercambio de informacio·n sobre las existencias de sustancias que agotan la capa de ozono y su precio en el mercado. Todo parece indicar que los CFC escasean cada vez ma·s, pese a la posible persistencia del problema de las importaciones il(cid:14)·citas


title: QUESTION ECRITE no 1254/98 de Odile LEPERRE-VERRIER à la Commission. Jumelage avec les cités des PECO

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
cultural relations
economy
environmental policy
public administration
twinning
vocational training

text: C 354/84 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 19. 11. 98 Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (3 juin 1998) La Commission recueille les informations ne·cessaires pour re·pondre a‘ la question pose·e. Elle ne manquera pas de communiquer le re·sultat de ses recherches dans les plus brefs de·lais. (98/C 354/135) QUESTION E· CRITE E-1252/98 pose·e par Odile Leperre-Verrier (ARE) a‘ la Commission (29 avril 1998) Objet: Sante· des jeunes europe·ens Au moment ou‘ de nombreuses e·tudes indiquent que les jeunes europe·ens se soignent mal ou de fa(cid:231)on insuffisante, la Commission peut-elle indiquer quelles mesures elle compte prendre pour de·velopper les services sante· pour les jeunes (sante· scolaire et universitaire, organismes de pre·vention, etc. )? N(cid:146)y aurait-il pas lieu de mettre en place un programme spe·cifique de sante· publique? La Commission europe·enne a-t-elle envisage· des actions spe·cifiques dans de domaine? Re·ponse donne·e par M. Flynn au nom de la Commission (5 juin 1998) La Commission est tout a‘ fait consciente qu(cid:146)investir dans la sante· des jeunes est une pierre angulaire des politiques europe·ennes de sante· publique. Cela se traduit par les programmes d(cid:146)action europe·ens en matie‘re de sante· publique, qu(cid:146)il s(cid:146)agisse du cancer, du sida, de la toxicomanie ou de la promotion de la sante·, domaines dans lesquels les jeunes sont au nombre des principaux groupes cibles. Ces programmes soutiennent de nombreux projets, par exemple le re·seau europe·en d(cid:146)e·coles promotrices de la sante·, initiative conjointe de la Commission, du Conseil de l(cid:146)Europe et du Bureau re·gional pour l(cid:146)Europe de l(cid:146)Organisation mondiale de la sante· (OMS/EURO). Ce re·seau comprend actuellement 38 pays europe·ens et concerne plus d(cid:146)un million d(cid:146)e·le‘ves. L(cid:146)e·cole promotrice de la sante· a pour objectif d(cid:146)assurer des modes de vie sains a‘ toute la population scolaire en instaurant un cadre propice a‘ la promotion de la sante·. Elle offre les moyens de cre·er un environnement social et physique su(cid:136)r et sain. Gra(cid:136)ce a‘ une collaboration active entre les e·le‘ves, le personnel, les parents et la collectivite·, l(cid:146)e·cole promotrice de la sante· a de nombreux effets be·ne·fiques sur les e·le‘ves, auxquels elle apprend notamment le respect de soi, ce qui leur permet de re·aliser leur potentiel physique, psychologique et social. Certains pays ont re·ussi a‘ diffuser ce concept dans tout le syste‘me scolaire. D(cid:146)autres sont encore aux prises avec les de·fis de sa mise en (cid:156)uvre, avec le soutien des de·cideurs des milieux e·ducatifs et politiques. La Commission travaille e·galement a‘ un rapport sur l(cid:146)e·tat de la sante· des jeunes dans la Communaute·, qui sera publie· le moment venu. (98/C 354/136) QUESTION E· CRITE E-1254/98 pose·e par Odile Leperre-Verrier (ARE) a‘ la Commission (29 avril 1998) Objet: Jumelage avec les cite·s des PECO La Commission peut-elle faire le point sur les ope·rations de jumelage qu(cid:146)elle a finance·es entre l(cid:146)Union europe·enne et certaines communes des pays d(cid:146)Europe Centrale et Orientale? Peut-elle indiquer en particulier les actions suscite·es par ces jumelages et les pays qui ont e·te· plus particulie‘rement concerne·s?


title: Reglamento (CE) n° 924/98 de la Comisión de 29 de abril de 1998 por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos lácteos exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo II del Tratado

eurovoc_concepts:
butter
export refund
powdered milk

formats: pdf print

text: L 128/64 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 4. 98 REGLAMENTO (CE) No 924/98 DE LA COMISIÓN de 29 de abril de 1998 por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos lácteos exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo II del Tratado LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 804/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de la leche y de los productos lácteos (1), cuya última modificación la consti- tuye el Reglamento (CE) no 1587/96 (2), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 17, Considerando que, de conformidad con lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 17 del Reglamento (CEE) no 804/ 68, se puede compensar la diferencia entre los precios en el mercado internacional y los precios en la Comunidad de los productos mencionados en las letras a), b), c), d), e) y g) del artículo 1 de dicho Reglamento mediante una restitución a la exportación; que el Reglamento (CE) no 1222/94 de la Comisión, de 30 de mayo de 1994, por el que se establecen, respecto a determinados productos agrícolas exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo II del Tratado, las normas comunes relativas al régimen de la concesión de restituciones a la exporta- ción y los criterios de fijación de su importe (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1909/97 (4), especificó aquéllos de dichos productos respecto de los cuales procede fijar un tipo de restitución aplicable con ocasión de su exportación en forma de mercancías incluidas en el anexo del Reglamento (CEE) no 804/68; Considerando que, con arreglo a lo dispuesto en el primer párrafo del apartado 1 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94, debe fijarse para cada mes el tipo de la restitución por 100 kilogramos de cada uno de los productos de base de que se trate; Considerando que el apartado 3 del artículo 4 del Regla- mento (CE) no 1222/94 prevé que, al fijar el tipo de la restitución, deberán tenerse en cuenta, en su caso, las restituciones a la producción, las ayudas u otras medidas de efecto equivalente que sean aplicables en todos los Estados miembros, de acuerdo con las disposiciones del Reglamento por el que se establece la organización común de mercados en el sector de que se trate respecto de los productos de base incluidos en el anexo A del mencionado Reglamento o de los productos asimilados; Considerando que, de conformidad con lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 11 del Reglamento (CEE) no 804/ 68, se concede una ayuda a la leche desnatada producida en la Comunidad y transformada en caseína, si la leche y la caseína fabricada con la misma cumplen determinadas condiciones estipuladas en el artículo 1 del Reglamento (CEE) no 987/68 del Consejo, de 15 de julio de 1968, por el que se establecen las normas generales relativas a la concesión de ayudas a la leche desnatada transformada en caseína y en caseinatos (5), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CEE) no 1435/90 (6); Considerando que el Reglamento (CE) no 2571/97 de la Comisión, de 15 de diciembre de 1997, relativo a la venta de mantequilla a precio reducido y a la concesión de una ayuda para la nata, la mantequilla y la mantequilla concentrada destinadas a la fabricación de productos de pastelería, helados y otros productos alimenticios (7), auto- riza el suministro de mantequilla y nata a precio reducido, a industrias que fabriquen determinados productos; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de la leche y de los productos lácteos, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 1. Se fijan, con arreglo a lo establecido en el anexo, los tipos de las restituciones aplicables a los productos de base que figuren en el anexo A del Reglamento (CE) no 1222/94 y mencionados en el artículo 1 del Reglamento (CEE) no 804/68 exportados en forma de mercancías incluidas en el anexo del Reglamento (CEE) no 804/68. 2. No se fija tipo de restitución para los productos mencionados en el apartado anterior y no incluidos en el anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 1 de mayo de 1998. (1) DO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (2) DO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. (3) DO L 136 de 31. 5. 1994, p. 5. (4) DO L 268 de 1. 10. 1997, p. 20. (5) DO L 169 de 18. 7. 1968, p. 6. (6) DO L 138 de 31. 5. 1990, p. 8. (7) DO L 350 de 20. 12. 1997, p. 3. 30. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 128/65 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 29 de abril de 1998. Por la Comisión Martin BANGEMANN Miembro de la Comisión ANEXO del Reglamento de la Comisión, de 29 de abril de 1998, por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos lácteos exportados en forma de mercan- cías no incluidas en el Anexo II del Tratado Código NC Designación de la mercancía ex 0402 10 19 ex 0402 21 19 Leche en polvo, gránulos u otras formas sólidas, sin adición de azúcar u otros edulcorantes, con un contenido de materias grasas inferior al 1,5 % en peso (PG 2): a) en caso de exportación de mercancías incluidas en el código NC 3501 b) en caso de exportación de otras mercancías Leche en polvo, gránulos u otras formas sólidas, sin adición de azúcar u otros edulcorantes, con un contenido de materias grasas del 26 % en peso (PG 3): a) en caso de exportación de mercancías que contengan, en forma de productos asimilados al PG 3, mantequilla o nata de precio reducido en aplicación del Reglamento (CEE) no 2571/97 b) en caso de exportación de otras mercancías ex 0405 10 Mantequilla con un contenido en materia grasa del 82 % en peso (PG 6): a) en caso de exportación de mercancías que contengan mantequilla o nata de precio reducido y hayan sido fabri- cadas en las condiciones previstas en el Reglamento (CEE) no 2571/97 b) en caso de exportación de mercancías incluidas en el código NC 2106 90 98 con un contenido en materia grasa de leche igual o superior al 40 % en peso c) en caso de exportación de otras mercancías (en ecus/100 kg) Tipos de las restituciones (cid:190) 68,00 64,59 102,60 45,00 177,25 170,00


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1163/98 von den Abgeordneten Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA an die Kommission. Im Rahmen von LIFE II finanzierte Projekte

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU financial instrument
Italy
co-financing
database
disclosure of information
environmental protection
information network
project evaluation

text: C 13/22 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 1. 1999 Zur Aufteilung dieser Mittel auf die Mitgliedstaaten hat die Kommission folgende Kriterien zugrundegelegt: Bev(cid:246)lkerungszahlen, nationaler und regionaler Wohlstand sowie das Ausma(cid:223) struktureller Probleme einschlie(cid:223)- lich Arbeitslosigkeit. Diese Kriterien erm(cid:246)glichen es, die Gemeinschaftszusch(cid:252)sse auf die Regionen mit den meisten Problemen und namentlich die Regionen in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage zu konzentrieren. Die Aufteilung der Mittel allerdings, die jedem Mitgliedstaat f(cid:252)r ein bestimmtes Ziel zugewiesen werden, auf die einzelnen Regionen dieses Mitgliedstaats f(cid:228)llt in die Zust(cid:228)ndigkeit der nationalen Beh(cid:246)rden. (1) KOM(98) 131. (1999/C 13/030) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1140/98 von JosØ ApolinÆrio (PSE) an die Kommission (24. April 1998) Betrifft: Artikel 10 des Europ(cid:228)ischen Fonds f(cid:252)r regionale Entwicklung (EFRE)/Azoren Kann die Kommission in Anbetracht der spezifischen Situation der Azoren (Portugal) › einer Region in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage, die als solche eine im Vertrag (cid:252)ber die Europ(cid:228)ische Union verankerte Sonderstellung genie(cid:223)t › erl(cid:228)utern, in welchem Umfang diese Region von der Gemeinschaft gem(cid:228)(cid:223) Artikel 10 des EFRE f(cid:252)r den Zeitraum 1994-1999 gef(cid:246)rdert wurde und welche Beihilfen die Kommission f(cid:252)r den Finanzierungszeitraum 2000-2006 vorsieht? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (27. Mai 1998) Im laufenden F(cid:246)rderzeitraum 1994-1999 hat sich die Region der Azoren nicht an den Projekten beteiligt, die gem(cid:228)(cid:223) Artikel 10 der Verordnung (EWG) 2083/93 des Rates vom 20. Juli 1993 zur ˜nderung der Verordnung (EWG) 4254/88 zur Durchf(cid:252)hrung der Verordnung (EWG) 2052/88 in bezug auf den Europ(cid:228)ischen Fonds f(cid:252)r regionale Entwicklung (1) genehmigt wurden. F(cid:252)r den n(cid:228)chsten F(cid:246)rderzeitraum 2000-2006 ist vorgesehen, da(cid:223) innovative Ma(cid:223)nahmen und Pilotprojekte auch weiterhin unterst(cid:252)tzt werden. Nach den Vorschl(cid:228)gen der Kommission (2) sollen bis zu 0,7 % der Strukturfonds- mittel f(cid:252)r diese Finanzierungst(cid:228)tigkeit bereitgestellt werden. Es l(cid:228)(cid:223)t sich nicht voraussagen, wieviel davon auf eine gegebene Region entfallen k(cid:246)nnten. (1) ABl. L 193 vom 31. 7. 1993. (2) KOM(98) 131 endg. (1999/C 13/031) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1163/98 von Amedeo Amadeo (NI) und Salvatore Tatarella (NI) an die Kommission Betrifft: Im Rahmen von LIFE II finanzierte Projekte (29. April 1998) Im Juli 1997 hat die Europ(cid:228)ische Kommission 188 Projekte ausgew(cid:228)hlt, die im Rahmen des gemeinsamen Finanzierungsinstruments f(cid:252)r die Umwelt LIFE II mitfinanziert werden. Kann die Kommission mitteilen, ob sich darunter auch Projekte befinden, die Italien betreffen, und, wenn ja, sie genauer bezeichnen? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (16. Juni 1998) Im Jahre 1997 wurden im Rahmen des Finanzierungsinstruments LIFE II 28 italienische Projekte kofinanziert. Wie jedes Jahr ist eine Liste aller kofinanzierten Projekte im Amtsblatt ver(cid:246)ffentlicht worden (1). Au(cid:223)erdem steht eine Datenbank mit einer Beschreibung aller seit 1992 im Rahmen von LIFE gef(cid:246)rderten Projekte unter folgender Anschrift zur Verf(cid:252)gung: http://europa. eu. int/comm/life/home. htm


title: Edhotus neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden välisen säännöllisen matkustajalaiva- ja lauttaliikenteen miehistöä koskevista edellytyksistä

eurovoc_concepts:
carriage of passengers
common transport policy
ferryboat
freedom to provide services
maritime transport

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO if A ft ft ft ft Bryssel, 29. 04. 1998 KOM(1998)2511opull. 98/0158 (SYN) 98/0159 (SYN) TIEDONANTO jäsenvaltioiden sisäistä ja niiden välisen säännöllisen matkustajalaiva-ja lauttaliikenteen miehistöä koskevasta yhteisestä politiikasta Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) annetun asetuksen (ETY) N:o 3577/92 muuttamisesta Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI jäsenvaltioiden välisen säännöllisen matkustajalaiva-ja lauttaliikenteen miehistöä koskevista edellytyksistä (komission esittämät) TIEDONANTO jäsenvaltioiden sisäistä ja niiden välisen säännöllisen matkustajalaiva-ja lauttaliikenteen miehistöä koskevasta yhteisestä politiikasta 1. JOHDANTO 1. Yhteisen merenkulkupolitiikan tavoitteet kattavat suuren määrän toisiinsa lomittuvia kysymyksiä: kuinka varmistetaan kuluttajille runsas valikoima kilpailukykyisiä meriliikennepalveluja, kuinka parannetaan palvelujen laatua ja turvallisuutta, kuinka tuetaan yhteisön merikuljetusten ja siihen liittyvien muiden meriliikenteen alojen talouskehitystä, kuinka edistetään yhteisön hyvin koulutettujen merenkulkijoiden työllisyyttä sekä - yleisemmin - kuinka kehitetään edelleen meriliikenteen osaamista yhteisössä. Lisäksi perustamissopimuksen 2 artiklassa todetaan yksiselitteisesti, että yhteisön tehtävänä on edistää työllisyyden ja sosiaalisen suojelun korkeaa tasoa. foorumien kansainvälisten Mainituista seikoista useassa on edistytty hyvin. Esimerkiksi herkeämätön pyrkimys vapaaseen pääsyyn meriliikennemarkkinoille eri puolilla maailmaa samoin kuin laatustandardien asiaankuuluvien kohottamiseksi ovat tuoneet kuluttajien käyttöön runsaan valikoiman erittäin kilpailukykyisiä meriliikennepalveluja. Yhteisön meriliikenteen työntekijöiden työllisyystilanne ei sitä vastoin ole kovin hyvä. Viime vuosikymmeninä työllisyys tilanne on jatkuvasti heikentynyt. Syitä ovat olleet alusten ulosliputus, yhteisön kansalaisista yhteisön ulkopuolisista maista työvoimantarvetta vähentävä rationalisointi. koostuvan miehistön työvoimalla sekä halvemmalla, korvaaminen ponnistelut tulevalla tekninen 2. Komission myötävaikutuksella joulukuussa 1996 Dublinissa järjestettiin kansainvälinen konferenssi aiheesta "Eurooppalainen merenkulkija - uhanalainen laji?". Kuten konferenssissa kävi ilmi, huoleen on todella aihetta. Yhteisön meriliikenteen työntekijämäärä on laskenut voimakkaasti, ja sen lisäksi alan työntekijöiden keski-ikä on EY. ssä reilusti yli 40 vuotta eikä nuorten tulokkaitten määrä riitä korvaamaan alalta poistuvia. Asiaa havainnollistanee, että EU-maiden kansalaisten osuus EU-maiden lipun alla purjehtivien alusten miehistöstä väheni vuosina 1985-1995 entisestä 206 000:sta 129 OOOieen henkilöön (-37 %), kun EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten määrä nousi vastaavana aikana 29 000:sta 33 000:een työntekijään (H-14%). 1 Lisäksi havaittiin 51 prosentin työpaikka- menetyksistä johtuneen ulosliputuksista. Kehitys on vaikuttanut tähän mennessä pääasiassa rahtialuksiin, mutta vaikutukset saattavat levitä myös matkustaja lauttoihin, ellei vastatoimiin ryhdytä (ks. lisäksi 4,16,17 ja 18 kohta). 3. Vuonna 1996 julkaistussa merenkulun strategiaa käsittelevässä komission asiakirjassa2 tuotiin esiin tarve edistää korostetummin EY:n merenkulkijoiden työllisyyttä parannettaessa EY-maiden kilpailukykyä lippuvaltioina. Asiakirja sai toteuttamaan yleisesti ottaen myönteisen vastaanoton, joten komissio ryhtyi asiakirjassa luonnehdittua politiikkaa. Ensimmäisenä konkreettisena toimenpiteenä Lähde: TECNECON (elokuu 1996), "Study on maritime professions in the European Union". l 2 KOM(96) 81 lopullinen, Uusi merenkulun strategia, 13. 3. 1996. oli meriliikenteen valtionapua koskevien suuntaviivojen tarkistaminen. 3 Yhtenäisten toimintaedellytysten luominen katsottiin parhaaksi tavaksi lopettaa ulosliputus. Tällä tarkoitetaan sitä, että jäsenvaltioiden olisi voitava tarjota maan lipun alle rekisteröityneille varustajille (mahdollisimman) samanlaiset verotus- ja työehdot kuin muualta olisi saatavissa. Nyt kun tarkistettujen suuntaviivojen julkaisemisesta on kulunut yhdeksän kuukautta, jäsenvaltioiden politiikassa voidaan havaita lähentymistä. Useimmissa jäsenvaltioissa on toteutettu tai ainakin ehdotettu mainitun suuntaisia toimenpiteitä, ja ensimmäisiä myönteisiä vaikutuksia EY:n rekisterien ja EY:n merenkulkijoiden kilpailukykyyn on jo havaittu erityisesti valtameri- liikenteessä. (matkustamo- jäsenvaltioiden koko merenkulkuhenkilöstöstä 4. Seuraavaksi on kiinnitettävä erityistä huomiota yhteisön merenkulkijoiden "kotimarkkinoihin" ja nimenomaan jäsenvaltioiden sisäisen ja niiden välisen säännöllisen henkilöliikenteen markkinoihin. Edellä mainitussa EU:n merenkulkuammatteja koskevassa tutkimuksessa elokuulta 1996 ilmeni, että lähes puolet ja ravintolahenkilökunta mukaan lukien) työskentelee juuri tällaisilla matkustaja- aluksilla. Säännöllinen henkilöliikenne on merkittävä työllistäjä sekä Etelä- että Pohjois-Euroopassa. Markkinoilla liikennöitsijät ovat molemmissa toimivat tapauksissa yhteisön alueelle sijoittautuneita liikenteenharjoittajia. Markkinoiden rakenteessa on kuitenkin eroja. Etelä-Euroopassa pääpaino on saarille ja saarilta suuntautuvassa henkilökabotaasissa ja rahtikuljetuksia kahden samassa jäsenvaltiossa sijaitsevan sataman välisessä meriliikenteessä). Jäsenvaltioiden välinen henkilöliikenne rajoittuu muutamalle reitille, joista tärkeimpiä ovat Kreikan ja Italian sekä Korsikan ja Italian väliset reitit. Pohjois-Euroopassa taas kotimaan henkilöliikenne on merkittävää erityisesti Tanskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa mutta pääosa säännöllisestä henkilöliikenteestä tapahtuu jäsenvaltioiden välillä. tarkoitetaan henkilö- (kabotaasilla toimii jäsenvaltioihin 5. Jäsenvaltioiden sisäisen ja niiden välisen säännöllisen henkilöliikenteen markkinat eroavat tietyiltä osiltaan muista meriliikenteen markkinalohkoista (ks. mm. 9, 10 ja 20 kohta). Kyseisillä markkinoilla sijoittautuneita liikennöitsijöitä, joiden alukset purjehtivat pääasiassa jonkin jäsenvaltion lipun alla, ja miehistökin koostuu etupäässä jäsenvaltioiden kansalaisista. Tietyt seikat saavat kuitenkin merenkulkijat huolestumaan tulevasta työllisyystilanteestaan. Monet vapauttamista eteläeurooppalaiset merenkulkijat 1 päivänä tammikuuta 1999 uhkatekijänä. Toisilla markkinalohkoilla taas lauttaliikenteen harjoittajat ovat havainneet tai odottavat tulojensa pienentyvän tiettyjen sellaisten ulkoisten tekijöiden vaikutuksesta, jotka lisäävät paineita toimintakustannusten vähentämiseen. Yhtenä vaihtoehtona tässä tilanteessa on korvata osa henkilöstöstä yhteisön ulkopuolisista maista tulevalla halvemmalla työvoimalla. saarikabotaasin pitävät Tämän tiedonannon päätarkoituksena on tarkastella työllisyystilannetta jäsen valtioiden satamien välisessä säännöllisessä henkilöliikenteessä sekä tehdä ehdotuksia liitteenä olevalla lainsäädäntöehdotuksella - ottaen huomioon, että ehdotusten on oltava yhteisön kansainvälisten velvoitteitten mukaisia. toimiksi. Tähän pyritään kahdella tuleviksi 3 EYVLC205, 5. 7. 1997, s. 5. 2. KABOTAASI 6. Joulukuun 7'päivänä 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3577/924 säädetään, että meriliikenteen palvelujen tarjoamisen vapautta jäsenvaltiossa (meriliikenteen kabotaasi) sovelletaan asetuksen 2 artiklan 2 kohdan määritelmän mukaisiin yhteisön laivanvarustajiin, jotka harjoittavat liikennettä jäsenvaltiossa rekisteröidyillä ja jäsenvaltion lipun alla purjehtivilla aluksilla, jos nämä täyttävät kaikki kyseisessä jäsenvaltiossa kabotaasi liikenteelle asetetut edellytykset. asteittaisesta Asetuksessa vapauttamisesta. Etelä-Euroopan saarikabotaasi - sellaisena kuin se on määriteltynä 6 artiklan 2 kohdassa - vapautetaan 1 päivästä tammikuuta 1999. Saarikabotaasia harjoittavien alusten miehistöstä säädetään asetuksessa olennaisesti seuraavaa: säädetään kabotaasimarkkinoiden lohkojen eri - 3 artiklan 2 kohta: Kaikista saarikabotaasia harjoittavien alusten miehistöön liittyvistä kysymyksistä vastaa vastaanottava valtio. - 3 artiklan 3 kohta: Kaikista yli 650 bruttorekisteritonnia olevien saarikabotaasia harjoittavien rahtialusten miehistöön liittyvistä kysymyksistä vastaa kuitenkin (1 päivästä tammikuuta 1999 lähtien) lippuvaltio. - 3 artiklan 4 kohta: Komissio antaa neuvostolle kertomuksen saarikabotaasin vapauttamisen taloudellisista ja yhteiskunnallisista vaikutuksista (1 päivään tammikuuta 1997 mennessä) sekä tekee neuvostolle ehdotuksen, joka voi sisältää mukautuksia 2 ja 3 kohdan säännöksiin, jotka koskevat miehistön kansallisuutta, jotta neuvosto hyväksyisi lopullisen järjestelmän riittävän ajoissa (1 päivään tammikuuta 1999 mennessä). Edellä tarkoitettu kertomus5 annettiin neuvostolle 17. 6. 1997. Asetuksen 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu ehdotus on tässä tiedonannossa. 7. Edellä mainitun kertomuksen esittämisen jälkeen tietyt jäsenvaltiot ovat ehdottaneet, että asetuksen 3 artiklan 2 tarkemmin määrittelemättömäksi ajaksi. Jäljempänä esitettävistä syistä komissio ei voi yhtyä tähän näkemykseen. Tilannetta tarkasteltaessa erotetaan toisistaan saarikabotaasiin liittyvä rahtiliikenne (ks. 8 kohta) ja saarikabotaasiin liittyvä henkilöliikenne (ks. 9-11 kohta). ja 3 kohta jätettäisiin ennalleen 8. Rahtikabotaasin osalta tarvitaan nykysääntöjen yksinkertaistamista. Huomattakoon, että asetuksen (ETY) N:o 3577/92 3 artiklan 1 kohdan mukaan kaikista mannerkabotaasia harjoittavien alusten miehistöön liittyvistä kysymyksistä vastaa se valtio, jossa alus on rekisteröity (lippuvaltio), mutta alle 650 bruttorekisteritonnin6 aluksiin voidaan soveltaa vastaanottavan valtion edellytyksiä. EYVLL364, 12. 12. 1992, s. 7. 4 5 KOM(97) 296. Komission kertomus neuvostolle palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen (meriliikenteen kabotaasi) jäsenvaltioissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92 täytäntöönpanosta (1995-1996) ja saarikabotaasin vapauttamisen taloudellisista ja yhteiskunnallisista vaikutuksista. 6 Bruttovetoisuudeltaan alle 650 tonnin aluksilla tapahtuvalla liikennöinnillä katsotaan olevan vain valtion voidaan paikallista merkitystä, miehistömääräyksiä, kuten asetuksessa (ETY) N:o 3577/92 säädetään. vastaanottavan edelleen soveltaa niihin joten 4 Asetuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti lippuvaltion edellytyksiä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1999 yli 650 bruttorekisteritonnin aluksiin, kun kyse on perättäisistä7 matkoista koostuvasta saarikabotaasista. Ainoa avoin kysymys on siten, pitäisikö yli 650 bruttorekisteritonnin aluksilla harjoitettava saarikabotaasin rahtiliikenne (johon tätä nykyä sovelletaan vastaanottavan valtion edellytyksiä) edelleen vapauttaa normaaleista lippuvaltion säännöksistä myös sellaisten matkojen osalta, joita ei edellä tai seuraa kansainvälinen matka. lippuvaltion Edellä mainitussa, 17. 6. 1997 annetussa kertomuksessa esittämiensä syiden perusteella komissio ei pidä taloudellisesti perusteltuna pitää voimassa pitkäaikaista poikkeusta normaaleista säännöksistä. Kabotaasiin kuuluvassa rahtiliikenteessä käytetään usein aluksia, jotka liikennöivät vuorotellen sekä kotimaan- että ulkomaanliikenteessä. Sen vuoksi tämänkaltaisessa kabotaasissa työskentelevää miehistöä koskevat vaatimukset eivät voi poiketa suuresti kansainvälisen liikenteen yleisestä käytännöstä, jonka mukaan lippuvaltio myöntää (asiaankuuluvien kansainvälisten sopimusten määräyksien mukaisesti) todistuksen turvallisesta miehityksestä ja päättää kaikista muista miehistöön liittyvistä kysymyksistä. Muunlaisesta menettelystä seuraisi, että jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivan aluksen miehistön kokoonpanoa ja/tai työehtoja olisi muutettava, jotta se voisi osallistua saarikabotaasiin kuuluvaan rahtiliikenteeseen. Tällaista tilannetta ei voida pitää hyväksyttävänä, vaan sen katsotaan suotta estävän palvelujen vapaan tarjoamisen periaatteen toteuttamista. Näin ollen ehdotetaan, että tämä este poistetaan siten, että perättäisistä matkoista koostuvaan saarikabotaasin rahti lippuvaltion edellytyksiä liikenteeseen ja mannerkabotaasiin jo sovellettavia sovelletaan kaikkeen (yli 650 bruttorekisteritonnin aluksilla harjoitettavaan) rahtikabotaasiin. 9. Saarikabotaasiin kuuluvan säännöllisen henkilöliikenteen markkinat poikkeavat tietyiltä osin huomattavasti rahtikabotaasin markkinoista. Ensinnäkin edellisillä markkinoilla ei ole sellaista taloudellista yhteyttä kansainvälisiin markkinoihin kuin rahtimarkkinoilla. Tietyllä saarireitillä liikennöintiin suunnitellut matkustajalautat pysyvät samalla reitillä usein monia vuosia ja varsin yleisesti koko käyttöikänsä. Käytännössä näiden laivojen miehistö asuu lähialueella, ja usein miehistö on värvätty alueen väestöstä. Kaikki eteläeurooppalaiset jäsenvaltiot edellyttävät (yhteisön lainsäädännön mukaisesti), että tällaisten alusten miehistö koostuu kokonaan EU-maiden kansalaisista. Lisäksi jäsenvaltiot saattavat edellyttää neuvoston direktiivin 94/58/EY8 mukaisesti, että tietyllä prosenttiosuudella miehistöstä ja erityisesti niillä, jotka ovat vastuussa matkustajien avustamisesta hätätilanteessa, on tehtäväänsä riittävät kommunikointitaidot, joihin voi liittyä muiden muassa tietyllä reitillä kuljetettavien matkustajien pääkansallisuuksia vastaava kieli tai kielet. Merkittävän osan miehistöstä on siis kyettävä puhumaan paikallista kieltä tai kieliä, ja tämäkin tukee väitettä, jonka mukaan säännöllinen henkilöliikenne poikkeaa rahtiliikenteestä. 10. Toiseksi, säännöllinen henkilöliikenne on yleisesti ottaen huomattavasti työvoimavaltaisempaa kuin rahtiliikenne. Henkilöliikenne on siten merkittävä 17. 6. 1997 antamassa paikallisten merenkulkijoiden työllistäjä. Komission 7 Tarkasteltavaa matkaa seuraa tai edeltää matka toisesta valtiosta tai toiseen valtioon. 8 EYVLL 319, 12. 12. 1994, s. 28. kertomuksessa KOM(97) 296 todetaan, että saariliikenteen työpaikoista 70 prosenttia on henkilöliikenteen työpaikkoja. Toimialan työvoimavaltaisuus merkitsee lisäksi sitä, että miehistösäännösten erot vaikuttaisivat erityisen voimakkaasti eri jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivia aluksia käyttävien liikennöitsijöiden kilpailu edellytyksiin. Vaikuttaisikin epäoikeudenmukaiselta, jos paikalliset lauttaliikenteen- harjoittajat, joiden alusten miehistön edellytetään koostuvan sataprosenttisesti EU- maiden kansalaisista, joutuisivat kilpailemaan muista jäsenvaltioista tulevien liikennöitsijöiden kanssa, joiden lippuvaltion miehistösäännökset sallisivat yhteisön ulkopuolisista maista tulevan halvan työvoiman käytön. 11. Ottaen huomioon saarikabotaasiin kuuluvan säännöllisen henkilöliikenteen markkinoiden erityispiirteet komissio katsoo tarvittavan tiettyjä toimenpiteitä, joilla varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset eri jäsenvaltioista tuleville ja eri lipun alla purjehtivia aluksia käyttäville liikennöitsijöille. Komissio ehdottaakin, että vastaanottavana valtiona jäsenvaltio voi vaatia, että sen alueella liikennöivien, edellä mainittujen matkustaja-alusten koko miehistö on EU-maiden kansalaisia - edellyttäen (luonnollisesti), että samaa sääntöä sovelletaan myös tuon jäsenvaltion oman lipun alla purjehtiviin aluksiin. toimiva Ehdotuksen pohjana on periaate, jonka mukaan säännöllisessä henkilöliikenteessä työskenteleviä yhteisön ulkopuolisista maista tulevia työntekijöitä olisi kohdeltava samalla tavalla kuin yhteisön alueella asuvia henkilöitä. Periaatetta soveltamalla voitaneen parantaa myös meriliikenteen turvallisuutta, sillä inhimillisellä tekijällä on turvallisuusseikkojen kannalta ensiarvoinen merkitys. Erityisiä huomautuksia jotka meriliikenteen kabotaasia koskevaan asetukseen liittyvät liitettyyn ehdotukseen neuvoston 12. Edellyttämällä miehistön kaikkien jäsenten olevan yhteisön maiden kansalaisia (ks. 1 artiklan 2 kohta) - kuten kaikissa eteläisissä jäsenvaltioissa yleisesti tehdäänkin - luodaan olot, joissa palvelujen tarjoamisen vapauden periaate voidaan toteuttaa täysipainoisena kyseessä olevilla markkinoilla. Lisäksi on muistettava, että jäsenvaltiot voivat direktiivin 94/58/EY säännösten mukaan edellyttää, että riittävä osa aluksen miehistöstä puhuu paikallista kieltä tai kieliä. Jos tavanomaisesta lippuvaltion miehistösääntöjen periaatteesta poiketaan tätä enemmän, luodaan perusteettomasti esteitä palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen toteutumiselle. Muiden miehistöön liittyvien seikkojen, kuten vastuun myöntää todistus turvallisesta miehityksestä (aluksen miehistön kokoonpanon on vastattava aluksen teknisten ominaisuuksien asettamia tarpeita) asiaankuuluvien kansainvälisten sopimusten mukaisesti, on siten kuuluttava edelleen lippuvaltion toimivaltaan. tavallisesti 13. Yhteisön jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivilla aluksilla työskentelevien yhteisön merenkulkijoiden työehdot (esim. palkkaus, ylityökorvaukset, työaika, vuosiloman pituus) määritellään lain lippuvaltion säädännössä. Palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen vastaiseksi voitaisiin tulkita tilanne, jossa jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivan aluksen miehistön työehtoja pitäisi muuttaa isäntävaltiossa sovellettavien säännösten mukaisiksi siinä tapauksessa, että alus liikennöi tietyn ajan jonkin toisen jäsenvaltion (vastaanottava valtio) säännöllisessä henkilökabotaasissa. Sosiaalisen polkumyynnin välttämiseksi ehdotetaan tarkistettavaksi asetuksen (ETY) N:o 3577/92 3 artiklan 3 kohdan (ks. liitettyä ehdotusta neuvoston asetukseksi) tekstiä ja säädettäväksi, että mikäli työehtosopimuksissa ja/tai isäntävaltio sallii yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisten kuulumisen säännöllisessä henkilöliikenteessä olevan aluksen miehistöön, isäntävaltion on edellytettävä, että tällaisia merenkulkijoita kohdellaan työehtojen osalta sen jäsenvaltion kansalaisina, jossa kyseinen alus on rekisteröity. Todettakoon tässä yhteydessä, että asetuksen (ETY) N:o 3577/92 1 artiklassa taataan, että palvelujen tarjoamisen vapautta sovelletaan yhteisön laivanvarustajiin, jotka harjoittavat liikennettä jäsenvaltiossa rekisteröidyillä ja jäsenvaltion lipun alla purjehtivilla aluksilla. 14. Rahti- ja henkilöliikenteen pääerot - joiden perusteella jälkimmäiseen voidaan oikeutetusti soveltaa erityiskohtelua - ovat edellä esitetyn mukaisesti seuraavat: (a) säännöllisellä kotimaan henkilöliikenteellä ei ole juurikaan sidoksia kansainvälisiin markkinoihin ja (b) henkilöliikenne on rahtiliikennettä työvoimavaltaisempaa, ja työehtojen erot vaikuttavat siten alan kilpailuoloihin erityisen voimakkaasti. Nämä ominaispiirteet pätevät hyvin pitkälti myös niin kutsuttuun säännölliseen risteily- liikenteen kabotaasiin (risteilyalukset, jotka liikennöivät kiinteän suunnitelman mukaan koko liikennöintikauden ajan yhden ja saman jäsenvaltion satamien välillä). Niinpä samaan kategoriaan kuin säännöllinen matkustajalaiva-ja lauttaliikenne. liitetyssä kabotaasiehdotuksessa tällainen liikenne luetaan 3. SÄÄNNÖLLINEN MATKUSTAJALAIVA- JA LAUTTALIIKENNE JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ 15. Jäsenvaltioiden tarjoamiseen, välisten meriliikennepalvelujen toisin kuin kabotaasiin, ei sovelleta aluksen lippua koskevia edellytyksiä. Joulukuun 22 päivänä 1986 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4055/869 säädetään, että kaikki yhteisön alueelle sijoittautuneet meriliikenteen harjoittajat10 voivat tarjota tällaisia palveluja huolimatta siitä, purjehtivatko käytetyt alukset EY-maiden vai yhteisön ulkopuolisten maiden lipun alla. Jäsenvaltioiden välisen säännöllisen henkilö liikenteen markkinoilla liikennettä harjoittavat kuitenkin pääasiassa jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivat alukset, joiden miehistö koostuu etupäässä näiden valtioiden kansalaisista. Kuten edellä on jo mainittu, tämä liikenne on merkittävä yhteisön merenkulkijoiden työllistäjä. 16. Viime vuosina on ollut joitakin tapauksia, joissa yhteisön ulkopuolisista maista tulevaa työvoimaa käyttävällä aluksella on aloitettu säännöllinen matkustajalautta- liikenne ja kilpailtu suoraan sellaisten lauttojen kanssa, joiden miehistö koostuu yhteisön maiden kansalaisista. Tällaiset yritykset ovat saaneet ammattiliitot ryhtymään voimakkaisiin vastatoimiin. Samantapaisia tilanteita voi kuitenkin syntyä myöhemminkin. 17. Havaintoja on viime vuosina tehty myös yhteisön varustajista, jotka ovat korvanneet osan aluksensa yhteisön maiden kansalaisista koostuvasta miehistöstä yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisilla. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan jäsenvaltioiden välisessä matkustajalauttaliikenteessä olevilla aluksilla työskentelee EYVLL 368, 31. 12. 1986, s. 7. 9 10 Mukaan lukien yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneet jäsenvaltioiden kansalaiset ja varustamot, joissa jäsenvaltion kansalaisilla on määräysvalta, jos näiden kansalaisten tai varustamojen alukset on rekisteröity jäsenvaltiossa sen lainsäädännön mukaisesti. 7 tällä hetkellä noin 60Q-700 yhteisön ulkopuolisen maan kansalaista (noin 3 prosenttia alan työvoimasta). Kyseiset alukset purjehtivat neljän eri jäsenvaltion lipun alla. Näiden miehistön jäsenten työehdot vaihtelevat. Asianomaisista jäsenvaltioista yksi vaikuttaa esimerkiksi edellyttävän, että mikäli sen lipun alla purjehtivien, yhteisön sisäistä liikennettä harjoittavien lauttojen miehistöön kuuluu yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisia, heihin sovelletaan samoja työehtoja kuin jäsenvaltion omiin kansalaisiin. Muiden kolmen jäsenvaltion osalta on vahvistettu, että yhteisön ulkopuolisista maista tuleviin miehistön jäseniin sovelletaan heikompia työehtoja kuin jäsenvaltion omiin kansalaisiin. Tällä hetkellä ei ole sellaista voimassa olevaa yhteisön määräystä, jonka avulla saavutettaisiin jonkintasoinen yhtenäisyys edellä kuvatun kaltaisissa tilanteissa. 18. Kuten edellä on todettu, miehistön työehdot vaikuttavat voimakkaasti kilpailuoloihin työvoimavaltaisilla säännöllisen henkilömeriliikenteen markkinoilla. Ulkoiset syyt lopettaminen ja tiettyjen kiinteitten yhteyksien (esim. verottoman kaupan valmistuminen) saattavat tulevina vuosina hyvinkin jopa lisätä näillä markkinoilla toimivien jotkin liikennöitsijät pystyvät vähentämään kustannuksiaan korvaamalla miehistöönsä kuuluvia yhteisön maiden kansalaisia yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisilla ja heikommin työehdoin, kilpailijat joutunevat tekemään samoin. Uhkana on kaikkien miehistön jäsenten työehtoja heikentävä kierre, joka vie yhteisön merenkulkijoilta huomattavan määrän työpaikkoja. liikennöitsijöiden paineita vähentää kustannuksiaan. Jos Tällainen kehitys olisi vastoin yhteisen meriliikennepolitiikan tavoitteita. Näiden seikkojen vuoksi komissio katsoo, että tarvitaan joukko määräyksiä, joilla varmistetaan sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta ja vältetään sosiaalisen polkumyynnin hajauttavat vaikutukset. 19. Tähän tiedonantoon liitetyssä ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi käsitellään työskentelevät sellaisten kolmansien maiden kansalaisten jäsenvaltioiden välisessä säännöllisessä matkustajalaiva- ja lauttaliikenteessä olevilla aluksilla. Ehdotuksen myötä otettaisiin käyttöön periaate, jonka mukaan tällaisiin työntekijöihin olisi sovellettava vastaavia työehtoja kuin alalla työskenteleviin yhteisön maiden kansalaisiin. Tämä tehtäisiin määrittelemällä tietty työehtojen vähimmäistaso. työehtoja, jotka eivät poistu yhtenäismarkkinoiden Tärkeä seikka on, että kahden yhteisössä sijaitsevan sataman välistä säännöllistä matkustajaliikennettä harjoittavien alusten henkilöstö asuu tosiasiallisesti yhteisön alueella, koska he alueelta koko sopimuskautenaan. Useimmissa tapauksissa tällaisten matkustajalauttojen henkilöstö viettää yönsä aluksella vain työvuoroviikkojensa aikana, kun taas vapaavuorolla ollessaan miehistön jäsenet asuvat maissa jonkin isäntävaltion alueella. Niinpä onkin ymmärrettävää, että tätä nykyä ainakin yksi jäsenvaltio soveltaa lautoillaan sääntöä, jonka mukaan yhteisön sisäisessä liikenteessä olevien lauttojen henkilökuntaan kuuluvia yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisia on kohdeltava valtion omina kansalaisina. Yleinen käytäntö on, että jäsenvaltion määräyksiä tulovero- velvollisuudesta, sosiaaliturvamaksuista, minimipalkasta, palkallisten lomapäivien kansalaisiin. vähimmäismäärästä sovelletaan kaikkiin valtion jne. Liittetyssä ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi 2 artiklassa ehdotettu määräys on pitkälti tämän periaatteen mukainen. Tässä yhteydessä viitataan myös palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 96/7l/EY11. Ehdotuksen yhteen soveltavuus yhteisön tai sen jäsenmaiden kansainvälisten velvoitteiden, erityisesti YK :n merioikeus yleissopimuksen, OECD :n sekä maailman kauppajärjestön (WTO) kanssa on tarkastettu erityisen huolellisesti. Mikäli miehistön kaikkiin jäseniin sovelletaan eurooppalaisten standardien tasoisia työehtoja, voitaneen myös parantaa meriliikenteen turvallisuutta, kuten edellä kohdassa 11 mainittiin. 20. Voidaan myös kysyä, pitäisikö ehdotetun neuvoston direktiivin soveltamisalaa laajentaa kattamaan myös muita meriliikennepalveluja, kuten EY:n satamien välinen säännöllinen rahtiliikenne ja risteilyt. Kysymykseen on vastattava kielteisesti, sillä tilanne on erilainen. Rahtiliikenne ei ole erityisen työvoimavaltaista, ja EY:n satamien yhteydet (esim. tiiviimmät kuin maailmanlaajuiseen meriliikenneverkkoon ovat huomattavasti matkustajalauttaliikenteen. Jälkimmäinen seikka pätee myös kansainväliseen risteilyliikenteeseen. Kansainvälistä risteilyliikennettä harjoittavat alukset siirtyvät nimittäin eri toimintakausien vaihtuessa eri puolille maailmaa, eikä niiden miehistön siten voida katsoa tosiasiallisesti asuvan yhteisön alueella. konttiensyöttöliikenne) rahtiliikenteen välisen 21. Erityisiä huomautuksia jotka koskevat liitettyä ehdotusta neuvoston direktiiviksi Selventäviä huomautuksia eri artiklojen tekstiin: - 1 artikla: Artiklan 2 kohta käsittelee niin kutsuttua Kreikan erityistilannetta eli valtion ulkopuolelle sijoittautuneita laivanvarustajia, joiden alukset on kuitenkin rekisteröity Kreikassa ja purjehtivat Kreikan lipun alla. Ehdotettu sanamuoto on samankaltainen kuin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4055/86 1 artiklan 2 kohdassa. Artiklan 3 kohdassa merenkulkijoiden työehtoihin. täsmennetään, ettei direktiivi vaikuta jäsenvaltioiden jäsenvaltioiden - 2 artikla: Jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivilla aluksilla työskenteleviä yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisia on kohdeltava samoin kuin näillä aluksilla (lippuvaltion työskenteleviä edellytykset). Kun kyse on jonkin kolmannen maan lipun alla purjehtivasta lautasta, edellä tarkoitettujen miehistön jäsenten työehtojen on vastattava niitä, joita sovelletaan sen jäsenvaltion asukkaisiin, johon kyseinen meriliikennepalvelu liittyy (isäntävaltio). 12 Tapa, jolla kahden jäsenvaltion välistä läheisimmin säännöllistä henkilöliikennettä harjoittava liikennöitsijä on yrityksensä perustanut, ratkaisee tavallisesti kysymyksen siitä, kumpaan näistä isäntävaltioista toiminta työntekijöitä alueella asuvia ii EYVLL 18, 21. 1. 1997, s. 1. 12 Ks. vuoden 1980 Rooman yleissopimus, EYVL C 27, 26. 1. 1998. läheisemmin liittyy. Tärkeitä huomioon otettavia tekijöitä ovat toiminnan todellinen tulevat hallinnointipaikka sekä paikka, jossa yhteisön ulkopuolisista maista miehistön jäsenet oleskelevat vapaavuorojensa aikana. - 3 artikla: Artiklan 1 kohdassa säädetään mahdollisuudesta poiketa 2 artiklassa vahvistetusta periaatteesta sellaisten kolmansista maista tulevien työntekijöiden osalta, jotka oleskelevat yhteisön alueella vain merkityksettömän lyhyen ajan. Artiklan 2 kohdassa säädetään mahdollisuuksista joustaa säännöksistä esimerkiksi sellaisen miehitetyn lautan osalta, joka on jouduttu vuokraamaan ennakoimattomien olojen aiheuttaman äkillisen kapasiteettipulan korvaamiseksi. Tällainen tilanne voi syntyä esimerkiksi jonkin lautan jouduttua vakavaan onnettomuuteen. Asianomaisen jäsenvaltion on varmistettava, että tilanne palautetaan normaaliksi kohtuullisen ajan kuluessa. - 4 artikla: Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toimittava yhteistyössä keskenään ja komission yksiköiden kanssa, jotta voidaan varmistaa, että tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan asianmukaisella tavalla. 22. Neuvoston direktiivin antamisen perustelut - 14 a) Mitkä ovat ehdotetun toimen tavoitteet suhteessa yhteisön velvoitteisiin ja mikä on ongelman yhteisöllinen ulottuvuus (esimerkiksi kuinka monta jäsenvaltiota se koskee ja millaista ratkaisua on käytetty tähän asti)? tasapuoliset kilpailuolot tavoitteena on varmistaa ja yhtenäiset Yhteisön jäsenvaltioiden välisiä matkustajalauttapalveluja toimintaedellytykset kaikille tarjoaville osapuolille työllisyyttä takaamalla, että kaikkien alalla työskentelevien merenkulkijoiden työehdot vastaavat yhteisössä yleisesti sovellettavaa tasoa. Ehdotus perustuu perustamissopimuksen 84 artiklan 2 kohtaan. sekä suojella yhteisön merenkulkijoiden Valtaosalla säännöllisiä matkustajalauttayhteyksiä toisiin jäsenvaltioihin. jäsenvaltioista (kolmellatoista viidestätoista) on merisatamia ja Jäsenvaltiot soveltavat toisistaan poikkeavia määräyksiä yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisiin, jotka ovat jäsenvaltioiden välistä liikennettä harjoittavien lauttojen palveluksessa. Kaikkiin kyseisillä markkinoilla toimiviin osapuoliin sovellettavissa olevaan yhteiseen ratkaisuun päästään vain yhteisön toiminnan kautta. 15 b) Onko toimivalta suunnitellussa toiminnassa yksinomaan yhteisöllä vai jakautuuko se yhteisön ja jäsenvaltioiden kesken? Suunniteltu toimenpide ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. 16 c) Mikä on tehokkain ratkaisu, kun otetaan huomioon toisaalta yhteisön ja toisaalta jäsenvaltioiden käytettävissä olevat keinot? Henkilömeriliikenteen sisämarkkinanäkökohtien kannalta tehokkain ratkaisu on säätää yhteisistä yhteisön tason vaatimuksista, joita sovelletaan kolmansista maista - - 10 tulevien miehistön jäsenien kohteluun aluksilla, jotka harjoittavat säännöllistä henkilö-ja lauttaliikennettä jäsenvaltioiden välillä. 17 d) Mitä todellista lisäarvoa saadaan komission ehdottamalla toiminnalla ja mitkä ovat toiminnasta pidättymisen kustannukset? johtaisi tilanteeseen, jossa jäsenvaltioiden välistä Toiminnasta pidättyminen säännöllistä henkilöliikennettä harjoittavat liikennöitsijät korvaisivat yhteisön merenkulkijoita yhteisön ulkopuolisista maista tulevalla halvalla työvoimalla. Tämä vääristäisi kilpailuedellytyksiä kyseisillä markkinoilla toimivien liikennöitsijöiden välillä. Lisäseuraus olisi, että yleensä merenkulkijoiden työehdot heikkenisivät jatkuvasti ja että pitkällä aikavälillä yhteisön merenkulkijoiden työmahdollisuudet vähenisivät huomattavasti. Ehdotetusta yhteisestä toiminnasta saatava lisäarvo syntyykin juuri edellä kuvatun kielteisen kehityksen vastustamisesta ja torjumisesta. 18 e) Mitä toimintamuotoja yhteisöllä on käytettävissään taloudellinen tuki, sääntely, vastavuoroinen tunnustaminen jne. )? (suositukset, Lainsäädäntötoimi on ainoa yhteisön käytettävissä oleva toimintamuoto, jolla voidaan saavuttaa kaavaillut vaikutukset. 19 f) Olisiko yhtenäinen lainsäädäntö tarpeen vai onko yleistavoitteet asettava ja täytäntöönpanon jäsenvaltioille jättävä direktiivi riittävä? riittävä, sillä sen avulla Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti direktiivi on toimiville vahvistetaan yhteiset edellytykset kaikille kyseisillä markkinoilla liikennöitsijöille ja jätetään edellytysten käytännön ja tekninen täytäntöönpano kunkin jäsenvaltion päätettäväksi. 11 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI ŒYi 98/0158 (SYN) palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) annetun asetuksen (ETY) N:o 3577/92 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 84 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen,13 ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon,14 toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen15 sekä katsoo, että neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3577/9216 vahvistetaan periaate, jonka mukaan tarjoamisen vapautta toteutettaessa ei välttämättä tarvitse noudattaa palvelujen yhdenmukaista menettelyä kaikkien kyseisten palvelujen osalta ottaen huomioon tiettyjen erityispalvelujen luonne, sen vuoksi mainitun asetuksen 3 artiklassa säädetään manner- ja saarikabotaasiin sovellettavista erilaisista miehistöä koskevista säännöistä ja velvoitetaan komissio laatimaan kertomus saarikabotaasin vapauttamisen taloudellisista ja yhteiskunnallisista vaikutuksista sekä tekemään tämän kertomuksen perusteella neuvostolle ehdotus, joka voi sisältää mukautuksia tuon artiklan säännöksiin miehistön kansallisuudesta, jotta neuvosto hyväksyisi lopullisen järjestelmän 1 päivään tammikuuta 1999 mennessä, komissio toimitti edellä tarkoitetun kertomuksen neuvostolle 17 päivänä kesäkuuta 1997; tutkimukset osoittavat, että tarpeettoman esteen yhtenäismarkkinoiden asianmukaiselle toiminnalle aiheuttaa nykyinen sääntö, jossa vahvistetaan saarikabotaasin osalta, että kaikista miehistöön liittyvistä kysymyksistä vastaa vastaanottava valtio, rahtikabotaasi on kiinteässä yhteydessä kansainvälisiin meriliikennemarkkinoihin, eikä pysyvälle poikkeukselle tavanomaisista lippuvaltion vaatimuksista ole esitetty pakottavia taloudellisia perusteita paitsi liikenteen osalta, jolla on paikallinen merkitys, 13 14 15 16 EYVL L 364, 12. 12. 1992, s. 7. 12 työllisyyden edistäminen yhteisössä on yksi perustamissopimuksen tavoitteista, säännöllisen matkustaja- ja lauttaliikenteen erityispiirteiden perusteella olisi oikeutettua antaa tiettyjä erityissäännöksiä, joilla torjuttaisiin kilpailuedellytysten mahdollinen vääristyminen palkattaessa miehistön jäseniksi kolmansien maiden kansalaisia näiden alkuperämaan palkkatason mukaisesti; samat perusteet pätevät myös säännölliseen risteilyliikenteen kabotaasiin, on asianmukaista edellyttää, ettei edellä mainituilla aloilla työskenteleviä kolmansien maiden kansalaisia kohdella yhteisön alueella asuvia huonommin, ja sen vuoksi asetusta (ETY) N:o 3577/92 olisi muutettava, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (ETY) 3577/92 3 artikla seuraavasti: "3 artikla 1. Muuta kuin 2 kohdassa tarkoitettua kabotaasia harjoittavien alusten miehistöön liittyvistä kysymyksistä vastaa se valtio, jossa alus on rekisteröity (lippuvaltio), mutta alle 650 bruttorekisteritonnin aluksiin voidaan soveltaa sen valtion voimassa olevia sääntöjä, jossa alus harjoittaa liikennettä (vastaanottava valtio). 2. Säännöllistä matkustajalaiva- ja lauttaliikennettä, yhdistetty matkustaja- ja lukien, rahtiliikenne sekä säännöllinen risteilyliikenne kabotaasina mukaan harjoittaviin aluksiin sovelletaan vaadittua yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisten osuutta miehistöstä (toisin sanoen kaikista aluksen työntekijöistä) koskevia sääntöjä, jotka ovat voimassa vastaanottavassa valtiossa. Kaikista muista miehistöön liittyvistä kysymyksistä vastaa lippuvaltio. 3. Jos vastaanottavat valtiot sallivat kolmansien maiden kansalaisten kuulumisen 2 kohdassa tarkoitettua kabotaasiliikennettä harjoittavan aluksen miehistöön, valtioiden on edellytettävä, että tällaisia merenkulkijoita kohdellaan työehtojen osalta sen jäsenvaltion alueella asuvina, joka on lippuvaltio. Vastaanottavan valtion on aluksilla työskenteleviin kolmansien maiden merenkulkijoihin valtiossa voimassa olevia työehtoja. liikennettä harjoittavilla kaupallisilla sovellettava tällaista 4. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 9 artiklan mukaisesti tämän artiklan säännösten täytäntöönpanon edellyttämistä toimenpiteistään. " 13 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 14 98/0159 (SYN) Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI jäsenvaltioiden välisen säännöllisen matkustajalaiva-ja lauttaliikenteen miehistöä koskevista edellytyksistä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 84 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen,17 ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,18 toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen19 sekä katsoo, että palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta jäsenvaltioiden väliseen meriliikenteeseen sekä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen meriliikenteeseen 22 päivänä joulukuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4055/86,20 sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3573/90,21 perusteella jäsenvaltioiden väliseen meriliikenteeseen sovelletaan kaikkia perustamissopimuksen määräyksiä palvelujen tarjoamisen vapaudesta jäsenvaltioiden välisessä säännöllisessä matkustajalaiva- ja lauttaliikenteessä olevien alusten miehistöä koskevat edellytykset ovat tavallisesti aluksen rekisteröintivaltion (lippuvaltion) vastuulla; Rooman yleissopimuksessa22 sopimussuhteisiin sovellettavasta laista sallitaan myös muunlaiset järjestelyt; on otettava huomioon myös yhteisön etu ja niiden jäsenvaltioiden etu, joiden alueiden välillä tätä liikennettä harjoitetaan, on pidettävä voimassa periaate, jonka mukaan yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneita varustamoita ei pitäisi kohdella jäsenvaltion alueelle sijoittautuneita varustamoita suotuisammin, jäsenvaltioiden välisen säännöllisen matkustajalaiva- ja lauttaliikenteen markkinoiden erityispiirteiden vuoksi tarvitaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan yhtenäismarkkinoiden asianmukainen toiminta takaamalla, että merenkulkijoiden työehdot vastaavat yhteisössä yleisesti sovellettavaa sosiaalista tasoa, 17 18 19 20 EYVL L 378, 31. 12,1986, s. 1. 21 EYVL L 353, 17. 12. 1990, s. 16, 22 EYVL L 266,9. 10. 1980, s. 1 ; konsolidoitu toisinto EYVL C 27,26. 1. 1998, s. 34. 15 perustamissopimuksen 3 b artiklassa esitetyn toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuus periaatteen mukaisesti, jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitteita eli sääntöjen antamista jäsenvaltioiden välillä liikennöivillä aluksilla työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten työolosuhteista ja sen vuoksi se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten takia paremmin toteuttaa yhteisön tasolla; tämä direktiivi rajoittuu vähimpään näiden tavoitteiden toteuttamiseksi tarpeelliseen eikä siten ylitä sitä, mikä tarvitaan tähän tarkoitukseen, on asianmukaista edellyttää, että edellä tarkoitetuilla aloilla työskenteleviä kolmansien maiden kansalaisia ei saa kohdella heikommin kuin yhteisön alueella asuvia, on asianmukaista, että jäsenvaltiot voivat poiketa velvoitteestaan, jonka mukaan jäsenvaltioiden välistä säännöllistä matkustajalaiva- ja lauttaliikennettä harjoittavilla aluksilla työskentelevien kolmansien maiden merenkulkijoita on kohdeltava yhteisön alueella asuvina, jos kyse on erittäin lyhyestä työsopimuksesta tai odottamattomien olosuhteiden aiheuttamasta äkillisestä lauttakapasiteetin riittämättömyydestä, jäsenvaltioiden toimivaltaisten elinten on toimittava yhteistyössä tämän direktiivin täytäntöönpanossa, ja jokaisen täytäntöönpanemiseksi annettujen säännösten rikkomisesta, olisi määriteltävä jäsenvaltion seuraamukset tämän direktiivin ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla 1. 2. 3. 4. Tätä direktiiviä sovelletaan jäsenvaltioiden kansalaisiin ja jäsenvaltioihin sijoittautuneisiin säännöllisiä matkustajalaivaliikenne- ja lauttaliikennepalveluja, mukaan lukien yhdistetty matkustaja- ja rahtipalvelut eri jäsenvaltioiden satamien välillä. varustamoihin, tarjoavat jotka Tämän direktiivin säännökset koskevat myös yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneita jäsenvaltioiden kansalaisia sekä varustamoita, jotka ovat sijoittautuneet yhteisön ulkopuolelle mutta joissa jäsenvaltion kansalaisilla on määräysvalta edellyttäen, että näiden alukset on rekisteröity jäsenvaltiossa sen lainsäädännön mukaisesti ja ne purjehtivat tämän jäsenvaltion lipun alla ja tarjoavat 1 kohdassa tarkoitettuja palveluja. Tätä direktiiviä sovelletaan, jos 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut kansalaiset tai varustamot palkkaavat kolmansien maiden kansalaisia 1 kohdassa tarkoitettuihin palveluihin käytettäville aluksilleen. Muihin kuin 2 kohdassa tarkoitettuihin, yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneisiin varustamoihin ei saa soveltaa suotuisampaa kohtelua kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin kansalaisiin ja varustamoihin. 16 2 artikla 1. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut kansalaiset ja varustamot, jotka harjoittavat säännöllistä matkustajalaiva- ja lauttaliikennettä liikenteeseen käytettävien alusten palveluksessa oleville kolmansien maiden kansalaisille työsuhteeseen sovellettavasta lainsäädännöstä riippumatta sellaiset työehdot, jotka määritellään jäsenvaltioiden välillä, tällaiseen takaavat a) laissa, asetuksessa tai hallinnollisessa määräyksessä ja/tai b) työehtosopimuksessa tai välimiestuomiossa, joka on julistettu yleissitovaksi, siltä osin kuin niitä sovelletaan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun toimintaan joita sovelletaan sen jäsenvaltion kansalaisiin, jossa alus on rekisteröity; Jos kyseistä alusta ei ole rekisteröity mihinkään jäsenvaltioon, 1 kohdassa tarkoitettujen työehtojen on oltava niistä jäsenvaltioista, joiden satamien välillä kyseistä palvelua tarjotaan, sen valtion asukkaisiin sovellettavat työehdot, johon palvelu liittyy. Läheisintä yhteyttä määritettäessä käytetään perusteena kyseisen palvelun todellista hallinnointipaikkaa sekä asianomaisten merenkulkijoiden asuinpaikkaa. läheisimmin 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut työehdot koskevat seuraavia seikkoja: a) enimmäistyöaika ja vähimmäislepoaika; b) palkallisen vuosiloman vähimmäismäärä; c) vähimmäispalkka, mukaan lukien ylityökorvaukset; d) työterveys, työturvallisuus ja työhygienia; e) raskaana olevien tai vastikään synnyttäneiden naisten sekä lasten ja nuorten työehtoihin liittyvä suojelu; f) naisten ja miesten tasa-arvoinen kohtelu ja muut syrjinnänvastaiset määräykset; g) merenkulkijoiden paluuta kotimaahansa ja maksamattomien palkkojen sekä työnantajan toimenpiteet koskevat sosiaalimaksujen maksamista maksukyvyttömyystapauksissa; 4. 5. Edellä 1, 2 ja 3 kohta ei estä työntekijän kannalta suotuisampien työehtojen soveltamista. Työehtosopimuksilla tai välimiestuomioilla, jotka on julistettu yleissitoviksi, tarkoitetaan joita kaikkien asianomaisten varustamojen on noudatettava kansallisella tasolla. työehtosopimuksia välimiestuomioita, tai 17 Jollei käytössä ole menetelmää, jolla työehtosopimukset tai välimiestuomiot julistetaan yleissitoviksi, jäsenvaltioiden on käytettävä perusteena a) työehtosopimuksia tai välimiestuomioita, joita yleisesti sovelletaan kaikkiin 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin varustamoihin ja/tai b) työehtosopimuksia, joiden osapuolina ovat kyseisten markkinoitten kaikkein edustavimmat kansallisen tason työnantaja- ja työntekijäjärjestöt. Toista alakohtaa sovelletaan edellyttäen, että soveltamalla työehtosopimuksia ja välimiestuomioita 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin laivanvarustamoihin varmistetaan 3 kohdassa luetelluissa asioissa tasa-arvoinen kohtelu kaikissa asianomaisissa varustamoissa. 3 artikla 1. 2. Jäsenvaltiot voivat kuultuaan työntekijäjärjestöjä kunkin jäsenvaltion käytäntöjen mukaisesti päättää olla soveltamatta 2 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdan säännöksiä, jos kolmannen maan kansalaisten työsuhde ei 12 kuukauden aikana ylitä kestoltaan yhtä kuukautta. työnantaja- ja Jäsenvaltiot voivat myöntää 2 artiklan 3 kohdan b ja c alakohdan soveltamisessa kahden kuukauden poikkeuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle palvelun tarjoajalle jotka on vuokrattu korvaamaan odottamattomien olosuhteiden aiheuttama äkillinen kapasiteetin puute lauttareitillä. Yli kahden kuukauden poikkeuksiin vaaditaan komission hyväksyntä ennen poikkeuksen myöntämistä. sellaisten alusten osalta, 3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viipymättä 2 kohdan mukaisista poikkeuksista ja niiden perusteena olevista olosuhteista. 4 artikla 1. 2. Jäsenvaltioiden on nimettävä lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti yksi kansallisen yhteystoimisto tai yksi tai useampi toimivaltainen kansallinen elin. tämän direktiivin täytäntöönpanoa varten tai useampi Jäsenvaltioiden on säädettävä niiden julkisten viranomaisten yhteistyöstä, jotka tarkoitettujen lainsäädännön mukaisesti vastaavat 2 artiklassa kansallisen työehtojen seurannasta. Keskinäistä hallinnollista apua on annettava korvauksetta. 3. Jokaisen jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle 1 kohdassa tarkoitetut yhteystoimistot ja/tai toimivaltaiset elimet. 18 5 artikla Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamusjärjestelmästä, jota sovelletaan tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen, ja toteutettava niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikki tarvittavat toimenpiteet. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, suhteutettuja ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava nämä säännökset komissiolle viimeistään 6 artiklassa mainittuna päivänä ja kaikki niiden muutokset mahdollisimman pian. 6 artikla Jäsenvaltioiden on annettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1999. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 2000. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 7 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 8 artikla Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 19 ISSN 1024-4492 KOM(98) 251 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 06 01 10 Luettelonumero : CB-CO-98-287-FI-C ISBN 92-78-35511-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg to


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1173/98 del Ulf HOLM a la Comisión. Ayudas a la reconversión

eurovoc_concepts:
agrarian reform
production aid
redevelopment aid
redirection of production
tobacco
use of aid

text: 18. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 13/23 Por lo que se refiere a los proyectos LIFE sobre medio ambiente, pr(cid:243)ximamente se publicarÆ un folleto con un descripci(cid:243)n de los proyectos mÆs logrados. En cuanto a los proyectos LIFE sobre naturaleza, todos los aæos se publica un folleto multiling(cid:252)e con la descripci(cid:243)n de la totalidad de los proyectos financiados. Se ha enviado una copia de la versi(cid:243)n 1997 a Sus Seæor(cid:237)as y a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento. (1) DO C 68 de 4. 3. 1998. (1999/C 13/032) PREGUNTA ESCRITA E-1173/98 de Ulf Holm (V) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Ayudas a la reconversi(cid:243)n ¿Puede la Comisi(cid:243)n precisar a cuÆnto asciende el importe de los fondos reservados en el presupuesto para ayudas a la reconversi(cid:243)n para los agricultores que desean dejar de cultivar tabaco y pasar a otros cultivos? ¿La l(cid:237)nea presupuestaria correspondiente ha recibido mÆs o menos fondos en los œltimos tres ejercicios? ¿Piensa la Comisi(cid:243)n proponer un aumento o una reducci(cid:243)n en el pr(cid:243)ximo presupuesto? ¿Puede la Comisi(cid:243)n informar asimismo del grado de utilizaci(cid:243)n de estas ayudas a la reconversi(cid:243)n? ¿Hay diferencias entre los Estados miembros respecto al grado de utilizaci(cid:243)n? ¿QuØ cultivos sustituyen habitualmente al tabaco? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (29 de mayo de 1998) La Comisi(cid:243)n puede informar a Su Seæor(cid:237)a de que no existe, en el marco de la actual organizaci(cid:243)n del mercado de tabaco bruto, un rØgimen de ayuda comunitaria a los productores que deseen cesar de cultivar tabaco y emprender otro cultivo. En el marco de la reforma de la organizaci(cid:243)n del mercado de tabaco bruto que la Comisi(cid:243)n ha presentado recientemente al Parlamento y al Consejo (1), la Comisi(cid:243)n propone la puesta en prÆctica de un sistema de recompra pœblica de cuotas en beneficio de los productores que deseen cesar el cultivo del tabaco. (1) COM(1998)19 final. (1999/C 13/033) PREGUNTA ESCRITA E-1174/98 de Ulf Holm (V) al Consejo (23 de abril de 1998) Asunto: Transporte de animales Cuando los ministros de agricultura de la UE se reunieron en diciembre de 1997 se produjo un acuerdo en cuanto a las exigencias espec(cid:237)ficas aplicables para el transporte de animales en largas distancias. A pesar de ello, resulta dif(cid:237)cil saber exactamente cuÆles son las nuevas normas. En los medios de comunicaci(cid:243)n se ha reseæado que las nuevas normas son insuficientes y no suponen ninguna mejora para los animales, especialmente en lo que se refiere a la ventilaci(cid:243)n. ¿Puede el Consejo precisar cuÆles son las nuevas normas y de quØ manera van a contribuir a que el transporte de los animales sea menos cruel y bÆrbaro?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1347/98 do Deputado Yves VERWAERDE à Comissão. Medidas tendentes a combater a doença das vacas loucas

eurovoc_concepts:
Belgium
animal disease
beef
cattle
fraud
health control
health risk
labelling

text: C 386/116 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 11. 12. 98 Tendo em conta a proposta do Sr. Brittan para a liberaliza(cid:231)ªo do comØrcio transatl(cid:226)ntico, considera a Comissªo que a mesma Ø compat(cid:237)vel com os efeitos extra-territoriais da Lei Helms-Burton? Considera viÆvel esta proposta enquanto nªo se resolverem os contenciosos existentes sobre este assunto entre a Comunidade e os Estados Unidos? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1343/98 e E-1344/98 dada por Sir Leon Brittan em nome da Comissªo (12 de Junho de 1998) Desde que o Senhor Deputado apresentou a sua pergunta sobre a lei Helms-Burton, verificaram-se diversos acontecimentos importantes. Aquando da Cimeira Comunidade/Estados Unidos de 18 de Maio de 1998, a Comunidade e os Estados Unidos chegaram a acordo, ap(cid:243)s mais de um ano de negocia(cid:231)ıes intensivas, sobre o acordo de 11 de Abril de 1997 no que respeita (cid:224) lei Helms-Burton e (cid:224) lei relativa (cid:224)s san(cid:231)ıes Irªo-L(cid:237)bia, quanto a um conjunto de elementos que oferecem verdadeiras perspectivas de resolu(cid:231)ªo, a longo prazo, das divergŒncias relativamente a estas leis, que tŒm efeitos tªo negativos sobre as rela(cid:231)ıes pol(cid:237)ticas e econ(cid:243)micas entre as duas entidades. Estas incluem um acordo sobre as disciplinas aplicÆveis aos novos investimentos nas propriedades ilegalmente expropriadas e sobre os princ(cid:237)pios relativos (cid:224) utiliza(cid:231)ªo de boicotagens secundÆrias, que incluem um compromisso dos Estados Unidos quanto (cid:224) futura aplica(cid:231)ªo da sua legisla(cid:231)ªo extraterritorial. Tal como previsto na declara(cid:231)ªo unilateral da Comunidade emitida paralelamente, estes elementos devem ser completados por derroga(cid:231)ıes para a Comunidade e para as suas empresas decorrentes destas duas leis. A este respeito, prevŒ-se que a administra(cid:231)ªo americana solicite uma autoriza(cid:231)ªo para introduzir o mais brevemente poss(cid:237)vel uma derroga(cid:231)ªo extens(cid:237)vel ao t(cid:237)tulo IV da lei Helms-Burton. A Comunidade aguardarÆ que esta autoriza(cid:231)ªo tenha sido concedida antes de aplicar as disciplinas acordadas em matØria de investimento. Para alØm disso, no que respeita ao t(cid:237)tulo III da lei Helms-Burton, existe actualmente nªo s(cid:243) um compromisso dos Estados Unidos de continuar a aplicar a derroga(cid:231)ªo ao direito de intentar ac(cid:231)ıes judiciais atØ ao final do mandato presidencial, mas tambØm, pela primeira vez, um compromisso claro da administra(cid:231)ªo americana de consultar o Congresso sobre a obten(cid:231)ªo de uma derroga(cid:231)ªo extens(cid:237)vel. Em conformidade com a al(cid:237)nea c) do artigo 9o do ILSA, os Estados Unidos decidiram p(cid:244)r cobro (cid:224)s san(cid:231)ıes contra a TOTAL, tendo manifestado o desejo de que, no que respeita (cid:224)s empresas comunitÆrias, se chegasse, em casos idŒnticos, (cid:224) mesma conclusªo. No que respeita (cid:224) L(cid:237)bia, a Comunidade obteve, durante a cimeira, um compromisso dos Estados Unidos no sentido de iniciar, com a UE, um processo permanente de exame das derroga(cid:231)ıes aplicÆveis (cid:224)s empresas da UE, em conformidade com a al(cid:237)nea c) do artigo 9o do ILSA. No que se refere (cid:224) OMC, a Comunidade declarou que se reservava o direito de reactivar um grupo especial OMC contra os Estados Unidos no que respeita (cid:224) lei Helms-Burton se as derroga(cid:231)ıes acima referidas nªo fossem concedidas ou fossem retiradas, se fossem iniciadas ac(cid:231)ıes contra empresas ou indiv(cid:237)duos da Comunidade decorrentes da lei sobre as san(cid:231)ıes Irªo-L(cid:237)bia ou se, atØ ao final do mandato presidencial, nªo fosse concedida qualquer derroga(cid:231)ªo relativamente ao t(cid:237)tulo III sem limite de tempo. (98/C 386/159) PERGUNTA ESCRITA E-1347/98 apresentada por Yves Verwaerde (PPE) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Medidas tendentes a combater a doen(cid:231)a das vacas loucas O MinistØrio Pœblico de Furnes desencadeou um processo contra um comerciante de gado de Alveringem (BØlgica), por este ter alterado, com a cumplicidade de um tip(cid:243)grafo, as datas de nascimento de 300 bovinos, no intuito de os vender a uma empresa dos Pa(cid:237)ses Baixos. A manobra frudulenta destinava-se a contornar a proibi(cid:231)ªo de circula(cid:231)ªo na Uniªo Europeia dos bovinos nascidos antes de 1991, no quadro do combate (cid:224) doen(cid:231)a das vacas loucas