title: Förslag till rådets beslut om bemyndigande att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna WIPO-avtalet om upphovsrätt och WIPO-avtalet om utövande konstnärer och ljudupptagningar

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 04. 1998 KOM(1998) 249 slutlig 98/0141 (AVC) Förslag till rådets beslut om bemyndigande att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna WlPO-avtalet om upphovsrätt och WlPO-avtalet om utövande konstnärer och ljudupptagningar (framlagt av kommissionen) Motivering Vid den diplomatiska konferens om vissa frågor kring upphovsrätt och närstående rättigheter som arrangerades av Världsorganisationen för immateriell äganderätt (WIPO) i Genève antog de deltagande delegationerna de två avtalstexterna inom området för immateriell äganderätt den 20 december 1996. Det första avtalet "WIPO- avtalet om upphovsrätt (WCT)" gäller upphovsrätten och det andra "WlPO-avtalet om utövande konstnärer och ljudupptagningar (WPPT)" de närstående rättigheterna. Dessa avtal är en klar utvidgning av den traditionella omfattningen av det internationella skyddet för upphovsrätt och närstående rättigheter och innebär en avsevärd förbättring av Bernkonventionen och Romkonventionen, vilka inte har reviderats sedan tillkomsten, dvs. sedan 1971 respektive 1961. Bestämmelserna i avtalen rör inte enbart den traditionella användningen av olika verk, utan också sådan användning som blivit möjlig tack vare ny teknologi. Det är bland annat för det senare fallet som avtalen är särskilt positiva. Det är faktiskt första gången som några internationella avtal tar upp de möjligheter eller risker som döljer sig bakom ny teknologi och innehåller adekvata förslag på hur man skall ta sig an dessa risker innan de dyker upp. Denna föregripande attityd bekräftar nödvändigheten och vikten av att se till globala lösningar för sådana situationer som inte enbart är begränsade till den nationella sfären. Så är bland annat fallet för mångfaldiganderätten, som debatterades livligt under konferensen och ingår i avtalen. Även om avtalstexterna inte innehåller särskilda bestämmelser för tillfälligt mångfaldigande av arbeten eller tjänster, bekräftar de slutgiltiga tillkännagivandena från konferensen att även i en digital miljö tillfälligt mångfaldigande är underkastat prövning av ekonomisk skada såsom framgår av artikel 9 i Bernkonventionen. Detta förtydligande är ett viktigt led i den pågående diskussionen om hur interaktiva tjänster fungerar i informationssamhället. Samtidigt följer man i avtalen den traditionella linjen i internationella överens kommelser om immateriell äganderätt och inför ett balanserat skydd, diir man lar hänsyn till de rättigheter och intressen som slår på spel och ger de anslutande staterna möjligheter att dra nytta av en viss nödvändig flexibilitet vid anpassningen till deras lagstiftning. Tillsammans med de regler som kommissionen nyligen har presenterat i sitt förslag till direktiv om upphovsrätt och närstående rättigheter i informations samhället1 kommer dessa avtal att bidra till ett säkert skydd för de aktuella verken på en hög men balanserad nivå, samtidigt som man låter allmänheten få tillgång till innehåll som levereras via nätverk. 1 "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället" - KOM(97) 628, slutlig, 10. 12. 1997. - z Även om man inom vissa områden inte lyckades få till stånd ett konkret samförstånd, bland annat när det gäller ett fördragsutkast om särskilt skydd av databaser och en utvidgning av WPPT:s skydd åt utövande konstnärer, kommer WIPO:s arbete att fortsätta inom detta område och kan eventuellt utmynna i nya diplomatiska konferenser inom en mycket nära framtid. Innehållet i detalj Mer specifikt kompletterar Avtalet om upphovsrätt Bernkonventionen inom området för konstnärliga och litterära verk och anpassar den till en digital miljö. Tack vare bestämmelserna i WCT kommer författare att kunna dra nytta av ett rättsligt skydd vid spridning, kommersiell uthyrning, överföring till allmänheten, tillhandahållande åt allmänheten av deras verk på nätverk och de andra rättigheter som redan täcks av Bernkonventionen. Man har vidare fått till stånd ett uttryckligt skydd tor programvara och databaser. Dessutom innehåller WCT bestämmelser om tekniska skyddsåtgärder (såsom förslag till åtgärder mot kopiering), om informationssystem för handhavandet av rättigheterna och om respekten för rättigheterna. spridning, kommersiell uthyrning och När det gäller Avtalet om utövande konstnärer och ljudupptagningar är detta ett steg framåt för skydd av konstnärer och producenter av ljudupptagningar. Dessa kategorier kommer att gynnas tack vare det nya avtalet om exklusiva rättigheter till ti llhandahål lande åt mångfaldigande, allmänheten på nätverk av deras verk och ljudupptagningar. Dessutom kommer konstnärerna/uttolkarna och producenterna av ljudupptagningar att kunna dra nytta av rätten till ersättning för radioutsändning och all annan form av förmedling till allmänheten av sådana ljudupptagningar som framställts för kommersiella ändamål. I likhet med WCT fastställer man i detta avtal bestämmelserna för de tekniska åtgärderna, kontrollsystemen och respekten för rättigheterna. Gemenskapen, representerad av kommissionen, deltog i det förberedande arbetet och i förhandlingarna under den diplomatiska konferensen på grundval av förhandlings direktiv som antogs av rådet 1991, 1992 och 1996. Medlemsstaterna inom EU har också aktivt deltagit i förhandlingarna kring dessa avtal och är tillfredsställda med de positiva resultat som framkommit. När det gäller intressegrupperna är alla berörda sektorer nöjda med de uppnådda förhandlingsresultaten och förväntar sig nu att avtalen snabbt skall antas av gemenskapen och medlemsstaterna. 1 avtalen (artikel 17. 3 WCT, artikel 26. 3 WPIT) förutser man möjligheten för Europeiska gemenskapen att bli avtalspart genom att ge den en aktiv roll inom de upprättade instanserna. Rådet beslutade redan den 2 juni 1997 att Europeiska gemenskapen har rätt att underteckna dessa avtal med rätt att ratificera avtalen å Europeiska gemenskapens vägnar. För närvarande har således alla medlemsstater inom Europeiska gemenskapen redan undertecknat bägge avtalen. 3' Intresset för Europeiska gemenskapen av ett godkännande av avtalen Politiskt sett vittnar rådets godkännande av dessa avtal om den vikt som gemenskapen faster vid immateriell äganderätt. Genom att bidra till en gynnsam miljö för fördragen har gemenskapen således dragit upp riktlinjerna för en omfattande respekt för dessa i enlighet med önskemålen och de ekonomiska intressena bland berörda sektorer inom gemenskapen. Med undantag för en smärre ändring beträffande utgångspunkten för skyddets giltighetstid när det gäller ljudupptagningar tycks för övrigt den Befintliga gemenskapslagstiftningen inom de områden som täcks av avtalen överensstämma med principerna i avtalen. Dessutom kommer ett godkännande av gemenskapen att ha en mycket positiv effekt på ett eventuellt snabbt ikraftträdande av avtalen, eftersom det är nödvändigt med trettio ratifikations- eller anslutningsakter för detta. Ett visst antal delegationer, bland annat från länderna i Central- och Östeuropa, har redan låtit förstå att deras anslutning till avtalen är beroende av att gemenskapen och medlemsstaterna ansluter sig. All fördröjning av gemenskapens och medlemsstaternas ratifikation för med andra ord med sig en eftersläpning för dessa stater. Befogenhetsfrågan Ofta besitter gemenskapen exklusiva befogenheter inom de områden som täcks av harmoniseringen på gemenskapsnivå. I sitt yttrande 1/94 om ansvarsfördelningen mellan gemenskapen och medlemsstaterna i samband med ingående av WTO-avtalet och tilläggen av den 15 november 1994 bekräftade EG-domstolen inom området för immateriell äganderätt tillämpningen av AETR-domen, avkunnad den 31 mars 1971 i mål 22/70. I denna dom understryker domstolen att gemenskapens exklusiva befogenheter i frågor som gäller ingående av internationella avtal inte enbart framgår av uttryckliga bestämmelser i fördraget utan också kan härröra från andra bestämmelser i fördraget eller från rättsakter som gemenskapens institutioner har antagit i enlighet med dessa bestämmelser. I de fall då man har antagit gemenskapsregler för att uppnå målsättningarna i fördraget, får medlemsstaterna enligt domstolen inte binda sig vid åtaganden som kan påverka dessa regler eller ändra deras räckvidd utanför de gemensamma institutionernas ram. Likväl måste man komma med en precisering av denna slutsats i ljuset av yttrande 2/91 från domstolen av den 19 mars 1993 om ILO:s konvention nr 170. lifter att ha konstaterat att konvention 170 lyder under gemenskapens behörighetsområde, anser domstolen i yttrandet att detta ansvar inte kan ges en exklusiv karaktär på grund av att gemenskapsbestämmelserna på området innehåller minimikrav. Inom de områden som täcks av de två avtalen har emellertid kommissionen under de senaste åren antagit en serie direktiv som bildar den rättsliga ram med vars hjälp aktörerna har kunnat dra nytta av den inre marknaden och samtidigt förfogat över en hög skyddsnivå för sina verk. Denna harmonisering gjordes emellertid endast inom 4- - vissa delar av den immateriella äganderätten och i många fall har medlemsstaterna kvar friheten att föreskriva en mycket högre skyddsnivå. Såsom framgår av kommissionens meddelande om uppföljningen av grönboken om upphovsrätt, är dessutom vissa områden som täcks av avtalen just nu föremål för ett förslag om harmonisering på gemenskapsnivå. Av detta följer att gemenskapsbefogenheterna inte är exklusiva inom alla de områden som täcks av avtalen utan delade. Medlemsstaterna kan följaktligen godkänna avtalen i de delar som gäller deras behörighetsområde, medan endast gemenskapen far godkänna dem inom de områden som skall eller är på väg att harmoniseras. För att undvika all form av tvetydighet när det gäller delade befogenheter, kan det i detta sammanhang vara lämpligt med en precisering, nämligen att instrumenten för godkännandet å gemenskapens vägnar kommer att kunna deponeras tillsammans med medlemsstaternas ratifikations- eller anslutningsinstrument från och med den tidpunkt då rådet har antagit bestämmelserna för ändring eller integrering av befintliga gemenskapsbestämmelser. Rättsgrund Enligt artikel 228. 2, första meningen, i fördraget skall rådet sluta avtalen med kvalificerad majoritet, på grundval av ett förslag till beslut från kommissionen, efter samråd med parlamentet. I detta fall skall samrådet med parlamentet anta formen av ett samtyckesförfarande enligt artikel 228. 3, andra stycket, eftersom godkännandet av avtalen kräver en ändring av de befintliga gemenskapsbestämmelserna. För övrigt kan artiklarna 57. 2, 66 och 100a, vilka bildar rättsgrunden för gemenskapsharmoni- seringen, också visa sig vara lämpliga. 2 Se not 1. Förslag till rådets beslut om bemyndigande att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna WlPO-avtalet om upphovsrätt och WlPO-avtalet om utövande konstnärer och ljudupptagningar EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 57. 2, 66 och 100a tillsammans med artikel 228. 2, första meningen och 228. 3, andra stycket, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets samtycke, med beaktande av avtalet om upphovsrätt och avtalet om utövande konstnärer och ljudupptagningar som antogs i Genève den 20 december 1996 inom ramen för Världsorganisationen för immateriell äganderätt, och med beaktande av följande: Tillsammans med de regler som kommissionen nyligen har lagt fram i sitt förslag till direktiv om upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället skall dessa avtal i grunden bidra till en balanserad skyddsnivå för verken, samtidigt som man ger allmänheten tillgång till innehåll som kan levereras via nätverk. Varje gång som gemenskapen har vidtagit åtgärder i någon form som innebär gemensamma regler i syfte att genomföra en gemensam politik enligt tordraget, har medlemsstaterna enligt EG-domstolens avgörande i AETR-målet inte längre rätt att vare sig individuellt eller gemensamt gentemot tredje stat åta sig förpliktelser som berör dessa regler. Allt eftersom dessa gemensamma regler införs är det endast gemenskapen som - med inverkan på hela tillämpningsområdet för gemenskaps lagstiftningen - kan åta sig och uppfylla förpliktelser gentemot tredje stat. De aspekter som berörs av avtalen faller i stor utsträckning under tillämpningsområdet för befintliga gemenskapsdirektiv på området. Härav följer att godkännandet av dessa avtal faller under gemenskapens och medlemsstaternas gemensamma behörighetsområde. Avtalen skall därför godkännas å Europeiska gemenskapens vägnar. Avtalen har redan undertecknats å Europeiska gemenskapens vägnar med rätt att ratificera avtalen. £>- HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: ArtiKei i WlPO-avtalet om upphovsrätt (WCT) har antagits å Europeiska gemenskapens 1. vägnar. WlPO-avtalet om utövande konstnärer och ljudupptagningar (WPPT) har 2. antagits å Europeiska gemenskapens vägnar. 3. Avtalstexterna är bilagda detta beslut. Artikel l Rådets ordförande är bemyndigad att deponera ratifikationsinstrumenten hos generaldirektören för Världsorganisationen för immateriell äganderätt från och med den dag då rådet har antagit de nödvändiga åtgärderna för anpassning och integrering av befintliga gemenskapsbestämmelser. Artikel 3 •1. Kommissionen är bemyndigad att representera Europeiska gemenskapen vid församlingens sessioner såsom föreskrivs i avtalen och förhandla å dess vägnar om frågor som faller under församlingens behörighetsområde. 2. Europeiska gemenskapens ståndpunkt kommer att fastställas av Europeiska kommissionen och medlemsstaterna inom den behöriga arbetsgruppen inom rådet eller vid möten på plats som sammankallas i samband med det arbete som utförs inom ramen för Världsorganisationen lör immateriell äganderätt. Utfärdat i Bryssel den T-- WIPO VÄRLDSORGANISATIONEN FÖR DEN INTELLEKTUELLA ÄGANDERÄTTEN GENÈVE WIPO:s FÖRDRAG OM UPPHOVSRÄTT (WCT) Genève (1996) - 8 Innehåll Inledning Skyldigheter angående tekniska åtgärder Skyldigheter angående information för förvaltning av rättigheter Sambandet med Bernkonventionen Det upphovsrättsliga skyddets räckvidd Tillämpning av artiklarna 2-6 i Bernkonventionen Datorprogram Sammanställning av data (databaser) Spridningsrätten Uthyrningsrätten Överföringsrätten Skyddstiden för fotografiska verk Artikel 1 : Artikel 2: Artikel 3: Artikel 4: Artikel 5: Artikel 6: Artikel 7: Artikel 8: Artikel 9: Artikel 10: Begränsningar och undantag Artikel 11 : Artikel 12: Artikel 13: Tillämpning i tidshänseende Artikel 14: Bestämmelser om upprätthållande av rättigheter Artikel 15: Artikel 16: Artikel 17: Krav för att tillträda fördraget Artikel 18: Rättigheter och skyldigheter enligt fördraget Artikel 19: Undertecknande av fördraget Fördragets ikraftträdande Artikel 20: Faktiskt damm för tillträdet till fördraget Artikel 21: Förbehåll mot fördraget Artikel 22: Artikel 23: Uppsägning av fördraget Artikel 24: Artikel 25: Depositarie Församlingen Internationella byrån Fördragets språk i- Inledning De fördragsslutande parterna, har en strävan att så effektivt och enhetligt som möjligt utveckla och upprätthålla skyddet av upphovsmännens rättigheter till deras litterära och konstnärliga verk, är medvetna om behovet av att införa nya internationella bestämmelser och av att förtydliga tolkningen av vissa redan befintliga bestämmlser i syfte att erbjuda ändamålsenliga lösningar till de frågor som den senaste ekonomiska, sociala, kulturella och teknologiska utvecklingen gett upphov till, är medvetna om den djupgående inverkan som utvecklingen och samverkan av informations- och kommunikationsteknik har på skapandet och användningen av litterära och konstnärliga verk, understryker den stora beydelse det upphovsrättsliga skyddet har som drivfjäder för litterärt och konstnärligt skapande, är medvetna om behovet att behålla en balans mellan upphovsmännens rättigheter och allmänhetens intresse, särskilt beträffande utbildning, forskning och tillgång till information, såsom det avspeglas i Bernkonventionen, och har kommit överens om följande: Artikel 1 Sambandet med Bernkonventionen 1. Detta fördrag är en sådan särskild överenskommelse som avses i artikel 20 i Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk, med avseende på de fördragsslutande parter som ingår i den union som upprättats genom Bernkonventionen. Detta fördrag är inte förbundet med något annat fördrag än Bernkonventionen, och det inskränker inte rättigheter och skyldigheter enligt andra fördrag. 2. Bestämmelserna i detta fördrag inskränker inte de skyldigheter de fördragsslutande parterna har gentemot varandra enligt Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk. ~ IC - 3. 1 det följande avses med "Bernkonventionen" Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk, Paris den 24 juli 1971. 4. De fördragsslutande parterna skall iaktta artiklarna 1-21 i och bihanget till Bernkonventionen. Artikel 2 Det upphovsrättsliga skyddets räckvidd Det upphovsrättsliga skyddet omfattar uttryck men inte idéer, förfaranden, tillvägagångssätt eller matematiska begrepp som sådana. Artikel 3 Tillämpning av artiklarna 2-6 i Bernkonventionen Avseende det skydd som anges i fördraget skall de fördragsslutande parterna med vederbörliga ändringar tillämpa bestämmelserna i artiklarna 2-6 i Bernkonventionen. Artikel 4 Datorprogram Datorprogram skyddas som sådant litterärt verk som avses i artikel 2 i Bernkonventionen. Detta skydd gäller datorprogram oavsett på vilket sätt och i vilken form de kommer till uttryck. Artikel 5 Sammanställning av data (databaser) Sammanställningar av data eller annat material, oavsett form, som genom urvalet eller dispositionen av innehållet utgör intellektuella skapelser skyddas som sådana. Skyddet gäller inte denna data eller materialet som sådant och påverkar inte eventuell existerande upphovsrätt till den data eller det material som ingår i sammanställningen. - [\~ Artikel 6 Spridningsrätten 1. Upphovsmän till litterära och konstnärliga verk äger uteslutande rätt att låta göra originalet och exemplar av verket tillgängligt för allmänheten genom försäljning eller annan överlåtelse. 2. Detta fördrag påverkar inte möjligheten för de fördragsslutande parterna att bestämma under vilka omständigheter rätten enligt första stycket skall upphöra efter en första försäljning eller annan överlåtelse av originalet eller exemplar av verket som företagits med upphovsmannens medgivande. Artikel 7 Uthyrningsrätten 1. Upphovsmän till i) datorprogram, ii) filmverk, och iii) verk i form av fonogram, så som definieras i de fördragsslutande parternas nationella rätt, äger uteslutande rätt att i vinstsyfte låta hyra ut originalet eller exemplar av sitt verk till allmänheten. 2. Första punkten gäller inte i) datorprogram, när programmet som sådant inte är det huvudsakliga föremålet för uthyrningen; och ii) filmverk, utom när sådan uthyrning i vinstsyfte har lett till utbredd kopiering av sådana verk och detta i väsentlig grad skadar den uteslutande rätten till mångfaldigande. 3. Utan hinder av bestämmelserna i första punkten kan en fördragsslutande part, som den 15 april 1994 upprätthöll och alltjämt upprätthåller en gällande ordning för skälig ersättning till upphovsmän för uthyrning av exemplar av deras verk i form av fonogram, vidmakthålla denna ordning under förutsättning att sådan uthyrning i vinstsyfte inte i väsentlig grad skadar upphovsmannens uteslutande rätt till mångfaldigande. ~ \ 1- Artikel 8 Överföringsrätten Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 11. 1. 1), 1 lbis 1. 1) och 2), 1 Iter 1. 1), 14. 1. 1) och 14bis 1 i Bernkonventionen, äger upphovsmän till litterära och konstnärliga verk uteslutande rätt att låta överföra verken till allmänheten, med tråd- eller trådlös överföring, inbegripet att göra verken tillgängliga för allmänheten på ett sådant sätt att personer ur allmänheten kan få tillgång till verken på platser och vid tidpunkter som var och en själv väljer. ArtiJœl 9 Skyddstiden för fotografiska verk Med avseende på fotografiska verk skall de fördragsslutande parterna inte tillämpa bestämmelserna i artikel 7. 4 i Bernkonventionen. Artikel 10 Begränsningar och undantag 1. De fördragsslutande parterna kan i den nationella lagstiftningen föreskriva begränsningar av eller undantag från de rättigheter som enligt detta fördrag tillkommer upphovsmän till litterära och konstnärliga verk i vissa särskilda fall som inte gör intrång i det normala utnyttjandet av verket och inte heller på ett oskäligt sätt inkräktar på upphovsmannens rätt. 2. De fördragsslutande parterna skall vid tillämpningen av Bernkonventionen inskränka begränsningar av eller undantag från de rättigheter som anges i konventionen till vissa särskilda fall som inte gör intrång i det normala utnyttjandet av verket och inte heller på ett oskäligt sätt inkräktar på upphovsmannens rätt. Artikel 11 Skyldigheter angående tekniska åtgärder De fördragsslutande parterna skall vidta alla erforderliga åtgärder för att bereda ett tillräckligt rättsligt skydd och möjlighet att påkalla rättsliga åtgärder mot kringgåendet av verksamma tekniska åtgärder som upphovsmän använder i samband med att de utövandar sina rättigheter enligt detta fördrag eller Bernkonventionen och som, med - \-b - avseende på deras verk, begränsar handlingar som inte har medgivits av upphovsmännen i fråga och ej heller är tillåtna enligt lag. Artikel 12 Skyldigheter angående information för förvaltning av rättigheter 1. De fördragsslutande parterna skall vidta alla erforderliga åtgärder för att bereda ett tillräckligt rättsligt skydd och möjlighet att påkalla rättsliga åtgärder mot personer som avsiktligen utfört någon av följande handlingar och som insåg eller såvitt avser civilrättsliga åtgärder borde ha insett att det medför, möjliggör, underlättar eller döljer ett intrång i en rättighet som följer av detta fördrag eller Bernkonventionen: i) Att olovligen avlägsna eller ändra elektronisk information för förvaltning av rättigheter. ii) Att olovligen sprida, importera i spridningssyfte, sända i radio eller överföra till allmänheten verk eller exemplar av verk med vetskap om att elektronisk information för förvaltning av rättigheter olovligen har avlägsnats eller ändrats. 2. Med "information för förvaltning av rättigheter" avses i denna artikel information som identifierar verket, verkets upphovsman, innehavare av rättighet till verket, eller information om villkoren för användning av verket, och siffror eller koder som betecknar sådan information, när sådan information bifogas ett exemplar av verket eller förekommer i samband med överföring av verket till allmänheten. Artikel 13 Tillämpning i tidshänseende De fördragsslutande parterna skall tillämpa bestämmelserna i artikel 18 i Bernkonventionen på allt skydd som omfattas av detta fördrag. Artikel 14 Bestämmelser om upprätthållande av rättigheter 1. De fördragsslutande parterna åtar sig att i enlighet med sina rättssystem vidta erforderliga åtgärder för att säkerställa tillämpningen av detta fördrag. 2. De fördragsslutande parterna skall säkerställa att det i den nationella lagstiftningen finns föreskrifter om förfarande för upprätthållande så att verksamma åtgärder kan - uv vidtas mot intrång i de rättigheter som omfattas av detta fördrag, inbegripet skyndsamma åtgärder för att förhindra intrång samt preventiva åtgärder. Artikel 15 Församlingen 1. a) De fördragsslutande parterna skall ha en församling. b) Varje fördragsslutande part skall företrädas av ett ombud som kan bistås av biträdande ombud, rådgivare och sakkunniga. c) Kostnaderna för varje delegation sjcall bäras av deq fqrdragsslutande part som utsett delegationen. Församlingen kan be Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (nedan kallad "WIPO") a^t bevilja finansiellt stöd för att underlätta deltagandet för delegationer från fördragsslutande parter som anses som utvecklingsländer enligt den definition som fastställts av Förenta nationernas generalförsamling eller som är länder under övergång till marknadsekonomi. 2. a) Församlingen skall behandla frågor som rör upprätthållandet och utvecklingen av detta fördrag och dess tillämpning och funktion. b) Församlingen skall utföra sina åligganden enligt artikel 17. 2 vad gäller upptagning av vissa mellanstatliga organisationer som parter till detta fördrag. c) Församlingen skall besluta om sammankallande av diplomatkonferens tor revidering av detta fördrag och ge WIPO:s generaldirektör alla erforderliga instruktioner för förberedandet av en sådan diplomatkonferens. 3. a) Varje fördragsslutande part som utgör en stat skall ha en röst och skall enbart rösta i sitt eget namn. b) Fördragsslutande part som utgör en mellanstatlig organisation får delta i omröstning i sina medlemsstaters ställe, med ett antal röster som är lika med det antal av dess medlemsstater som är fördragsslutande parter. Sådan mellanstatlig organisation får inte delta i omröstning om en av dess medlemsstater utövar sin rösträtt och vice versa. 4. 5. Församlingen skall sammanträda till ordinarie möte en gång vartannat år på kallelse av WIPO:s generaldirektör. Församlingen antar själv sin arbetsordning, inbegripet sammankallande av extra ordinarie möte, bestämmelser om beslutsmässighet och, med förbehåll för (S~ bestämmelserna i detta fördrag, den majoritet som krävs för olika typer av beslut. Artikel 16 Internationella byrån WIPO:s internationella byrå skall utföra förvaltningsuppgifterna angående fördraget. Artikel 17e" Krav för att tillträda fördraget 1. 2. 3. Stater som är medlemmar i WIPO får tillträda fördraget. Församlingen får besluta att låta en mellanstatlig organisation tillträda fördraget, om organisationen förklarar sig behörig i ärenden som omfattas av detta fördrag och har egen för medlemsstaterna bindande lagstiftning för sådana ärenden och den i vederbörlig ordning fått befogenhet att tillträda fördraget. Europeiska gemenskapen, som avgivit en sådan förklaring som anges i föregående stycke under den diplomatkonferens som antagit detta fördrag, får tillträda fördraget. Artikel 18 Rättigheter och skyldigheter enligt fördraget Om inte annat särskilt föreskrivs i detta fördrag har varje fördragsslutande part utan inskränkningar de rättigheter och skyldigheter som följer av fördraget. Artikel 19 Undertecknande av fördraget Detta fördrag skall stå öppet för undertecknande till och med den 31 december 1997 för de stater som är medlemmar i WIPO och för Europeiska gemenskapen. I f e- Artikel 20 Fördragets ikraftträdande Detta fördrag träder i kraft tre månader efter det att trettio stater deponerat sina ratifikations- eller anslutningsinstrument hos WEPO:s generaldirektör. ArtiHeiai Faktiskt datum för tillträdet till fördraget Detta fördrag är bindande för i) de trettio stater som anges, i artikel 20, från och med den dag då fördraget träder i kraft, ii) övriga stater, tre månader Mft QÇfr Ifled den dag då staten deponerade sitt instrument hos WIPO:s generajcjirejcfpr, iii) Europeiska gemenskapen, tre rnånader efter (let 3tt den deponerat sitt ratifikations- eller anslutningsinstrument oni sådant instrument deponerats efter detta fördrags ikraftträdande enligt artikel 20, eller, tre månader efter detta fördrags ikraftträdande om instrumentet deponerats före fördragets ikraftträdande, iiii) annan mellanstatlig organisation som får tillträda fördraget, tre månader efter det att den deponerat sitt an^utningsinstroment. Artikel 22 Förbehåll mot fördraget Förbehåll mot detta fördrag är inte tillåtna. Artikel 23 Uppsägning av fördraget Fördragsslutande part kan säga upp fördraget genom meddelande till WIPO:s generaldirektör. Uppsägningen blir gällande ett år från och med den dag då WIPO:s generaldirektör mottagit meddelandet. - tV •mmm± Artikel 24 Fördragets språk 1. Detta fördrag är undertecknat i ett original på engelska, arabiska, kinesiska, franska, ryska och spanska, och samtliga dessa versioner skall äga lika vitsord. 2. Officiella texter på andra språk än de som nämns i första stycket skall, på begäran av berörd part, efter samråd med alla berörda parter upprättas av WIPO. s generaldirektör. Med "berörd part" avses i detta stycke stat som är medlem i WIPO och vars officiella språk, eller något av dess officiella språk, berörs, och Europeiska gemenskapen och annan mellanstatlig organisation som får tillträda fördraget om något av dess officiella språk berörs. Artikel 25 Depositarie WIPO:s generaldirektör är depositarie för detta fördrag. [Slut på dokumentet] ( &- WIPO VÄRLDSORGANISATIONEN FÖR DEN INTELLEKTUELLA ÄGANDERÄTTEN GENEVE WIPO. s FÖRDRAG OM FRAMFÖRANDEN OCH FONOGRAM (WPPT) Genève(1996) - fi- Innehåll Inledning KAPITEL I: ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 1: Sambandet med andra överenskommelser Artikel 2: Definitioner Artikel 3: Rättighetsinnehavare som skyddas enligt detta fördrag Artikel 4: Nationell behandling KAPITEL H: UTÖVANDE KONSTNÄRERS RÄTTIGHETER Artikel 5: Utövande konstnärers ideella rätt Artikel 6: Utövande konstnärers ekonomiska rättigheter för deras framföranden icke upptagna Artikel 7: Rätten till mångfaldigande Artikel 8: Spridningsrättigheter Artikel 9: Uthyrningsrättigheter Artikel 10: Rättigheter avseende tillhandahållandet av upptagningar KAPITEL III: FONOGRAMFRAMSTÄLLARES RÄTTIGHETER Artikel 11: Rätten till mångfaldigande Artikel 12: Spridningsrättigheter Artikel 13: Uthyrningsrättigheter Artikel 14: Rättigheter avseende tillhandahållandet av fonogram - 2 o- KAPITEL IV: GEMENSAMMA BESTÄMMELSER i Artikel 15: Rätten till ersättning för radioutsändning och offentlig återgivning Artikel 16: Begränsningar och undantag Artikel 17: Skyddstid Artikel 18: Skyldigheter angående tekniska åtgärder Artikel 19: Skyldigheter angående information för förvaltning av rättigheter Artikel 20: Formkrav Artikel 21: Förbehåll Artikel 22: Tillämpning i tidshänseende Artikel 23: Bestämmelser om upprätthållande av rättigheter KAPITEL V: ADMINISTRATIVA OCH AVSLUTANDE BESTÄMMELSER Artikel 24: Församlingen Artikel 25: Internationella byrån Artikel 26: Krav för att tillträda fördraget Artikel 27: Rättigheter och skyldigheter enligt fördraget Artikel 28: Undertecknande av fördraget Artikel 29: Fördragets ikraftträdande Artikel 30: Faktiskt datum för tillträdet till fördraget Artikel 31: Uppsägning av fördraget Artikel 32: Fördragets språk Artikel 33: Depositarie Z\- Inledning De fördragsslutande parterna har en strävan att så effektivt och enhetiigt som möjligt utveckla och upprätthålla skyddet av utövande konstnärers rättigheter, är medvetna om behovet av att införa nya internationella bestämmelser i syfte att erbjuda ändamålsenliga lösningar på de frågor som uppkommer genom ekonomisk, social, kulturell och teknisk utveckling, är medvetna om den djupgående inverkan som utvecklingen och samverkan av informations- och kommunikationstekik har på framställande och användande av framföranden och fonogram. är medvetna om behovet av att behålla en balans mellan de rättigheter som tillkommer utövande konstnärer och framställare av fonogram och allmänhetens intresse, särskilt beträffande undervisning, forskning och tillgång till information, och har kommit överens om följande: KAPITEL 1 ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 1 Sambandet med andra överenskommelser 1. Bestämmelserna i detta fördrag inskränker inte de skyldigheter som de fördragsslutande parterna har gentemot varandra enligt den Internationella konventionen om skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram samt radioföretag, upprättad i Rom den 26 oktober 1961 (nedan kallad "Romkonventionen"). 2. Skydd som omfattas av detta fördrag påverkar inte på något sätt det upphovsrättsliga skyddet för litterära och konstnärliga verk. Bestämmelser i detta fördrag får följaktligen inte tolkas på ett sätt som inskränker sådant skydd. - 2 2- 3. Detta fördrag är inte förbundet med något annat fördrag, och det inskränker inte rättigheter och skyldigheter enligt andra fördrag. Artikel 2 Definitioner I detta fördrag avses med a) utövande konstnärer: skådespelare, sångare, musiker, dansörer och andra personer som sceniskt framställer, sjunger, reciterar, deklamerar, medverkar i eller på annat sätt framför litterära eller konstnärliga verk eller uttryck för folklore, b) fonogram: anordning på vilken upptagits ett framförande eller andra ljud, eller av symboler för ljud, annat än i form av upptagning som utgör en del av ett film- eller annat audiovisuellt verk. c) upptagning: konkretisering av ljud eller av symboler för ljud ur vilken detta ljud kan uppfattas, mångfaldigas eller överföras genom en anordning, d) framställare av fonogram: fysisk eller juridisk person som tar initiativ till och har ansvaret för den första upptagningen av ljuden från ett framförande eller andra ljud eller symboler för ljud, e) utgivning av upptagning av framförande eller fonogram: att göra tillgängligt för allmänheten exemplar av upptagningen eller fonogrammet, med rättighetsinnehavarens samtycke och förutsatt att exemplaren erbjuds allmänheten i tillräckligt antal, f) radioutsändning: utsändning genom radiovågor av ljud eller av bilder och ljud eller av symboler för sådana för mottagning av allmänheten, sådan utsändning per satellit och, där hjälpmedel för avkodning tillhandahålls allmänheten av den utsändande organisationen eller med dess samtycke, utsändning av kodade signaler, g) offentlig återgivning av ett framförande eller ett fonogram: utsändning till allmänheten, genom något annat medel än radioutsändning, av ljud från ett framförande eller ljud eller symboler för ljud upptagna på fonogram. I artikel 15 avses med offentlig återgivning även att göra ljud eller symboler för ljud på fonogram hörbara för allmänheten. ~ Z2>- Artikel 3 Rättighetsinnehavare som skyddas enligt detta fördrag 1. De fördragsslutande parterna skall tillämpa bestämmelserna om skydd i detta fördrag på utövande konstnärer och framställare av fonogram som är medborgare hos andra fördragsslutande parter. 2. Med medborgare hos andra fördragsslutande parter avses de utövande konstnärer eller framställare av fonogram som skulle uppfylla kriterierna för skydd enligt Romkonventionen om alla fördrag vore konventionsslutande parter enligt den konventionen. Beträffande dessa kriterier för rätt till skydd skall de fördragsslutande parterna tillämpa definitionerna i artikel 2 i detta fördrag. fördragsslutande parter enligt detta 3. Fördragsslutande part som begagnar sig av de möjligheter som anges i i artikel 5 i den för artikel 5. 3 i Romkonventionen eller, enligt vad som föreskrivs konventionen, Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (WIPO). till generaldirektören skall anmäla detta artikel 17 däri Artikel 4 Nationell behandling 1. De fördragsslutande parterna skall på medborgare hos andra fördragsslutande parter, enligt definition i artikel 3. 2, tillämpa samma bestämmelser som på sina egna medborgare ifråga om sådan uteslutande rätt som stadgas i detta fördrag och ifråga om rätt till skälig ersättning enligt artikel 15 i detta fördrag. 2. Den skyldighet som föreskrivs i punkt 1 är inte tillämplig i de fall en annan fördragsslutande part använt sig av möjligheten att göra förbehåll enligt artikel 15. 3 i detta fördrag. - 2 1 +- KAPITEL II UTÖVANDE KONSTNÄRERS RÄTTIGHETER Artikel 5 Utövande konstnärers ideella rätt 1. Oberoende av och även efter överlåtelse av sina ekonomiska rättigheter har den utövande konstnären, beträffande sina levande hörbara framföranden och framföranden upptagna på fonogram, rätt att begära att bli identifierad som den utövande konstnären i dessa framföranden utom i fall där identifieringen utelämnas på grund av det sätt på vilket framförandet används, samt rätt att invända mot förvanskning, stympning eller annan förändring av hans framföranden som kan inverka menligt på hans anseende. 2. De rättigheter som tillkommer en utövande konstnär enligt punkt 1 skall, efter hans död, upprätthållas åtminstone tills de ekonomiska rättigheterna har upphört att gälla och skall kunna utövas av de personer eller institutioner som enligt lagstiftningen hos den fördragsslutande part där skydd görs gällande är berättigade därtill. De fördragsslutande parter vars lagstiftning, vid den tidpunkt då de ratificerar eller ansluter sig till detta fördrag, inte tillåter skydd av alla de rättigheter som fastställts i föregående stycke efter den utövande konstnärens död kan dock bestämma att några av dessa rättigheter ej skall upprätthållas efter hans död. 3. Det är förbehållet lagstiftningen hos den fördragsslutande part där skydd påkallas att bestämma om medel för att säkerställa de rättigheter som följer av denna artikel. Artikel 6 Utövande konstnärers ekonomiska rättigheter för deras icke upptagna framföranden Utövande konstnärer skall ha uteslutande rätt att för sina framföranden tillåta i) utsändning och offentlig återgivning av icke upptagna framföranden, utom i fall där framförandet består i ett utsänt framförande, och ii) upptagning av icke upptaget framförande. *- 2S"- Artikel 7 Rätten till mångfaldigande Utövande konstnärer äger uteslutande rätt att medge direkt eller indirekt mångfaldigande av sina på fonogram upptagna framföranden, oavsett på vilket sätt eller i vilken form detta sker. Artikel 8 Spridningsrätten 1. Utövande konstnärer äger uteslutande rätt att låta göra original och exemplar av sina framföranden allmänt tillgängliga genom försäljning eller annan överlåtelse. 2. Detta fördrag påverkar inte möjligheten för de fördragsslutande parterna att bestämma under vilka omständigheter rätten enligt första stycket upphör efter en första försäljning eller annan överlåtelse av äganderätten till originalet eller ett exemplar av upptagning av framförandet med den utövande konstnärens medgivande. Artikel 9 Uthyrningsrättigheter 1. Utövande konstnärer äger uteslutande rätt att till allmänheten låta hyra ut original eller exemplar av sina på fonogram upptagna framföranden i enlighet med de fördragsslutande parternas nationella lagstiftning, även efter spridning med eller i enlighet med den utövande konstnärens medgivande. 2. Utan hinder av bestämmelserna i punkt 1 kan en fördragsslutande part, som den 15 april 1994 upprätthöll och alltjämt upprätthåller en ordning för skälig ersättning till utövande konstnärer för uthyrning av exemplar av deras på fonogram upptagna framföranden vidmakthålla denna ordning under förutsättning att sådan uthyrning i vinstsyfte inte i ekonomiskt hänseende skadar den utövande konstnärens uteslutande rätt till mångfaldigande. -&> - Artikel 10 Rättigheter avseende tillhandahållandet av upptagningar Utövande konstnärer äger uteslutande rätt att låta göra sina på fonogram upptagna framföranden tillgängliga för allmänheten, med trådlös överföring eller kabel, på ett sådant sätt att personer ur allmänheten kan få tillgång till dem på platser och vid tidpunkter som var och en själv väljer. - 2 >- KAPITEL III RÄTTIGHETER FÖR FRAMSTÄLLARE AV FONOGRAM Artikelll Rätten till mångfaldigande Framställare av fonogram äger uteslutande rätt att direkt eller indirekt låta mångfaldiga sina fonogram oavsett tillvägagångssätt eller form. Artikel 12 Spridningsrätten 1. Framställare av fonogram äger uteslutande rätt att låta göra original och exemplar av deras fonogram allmänt tillgängliga genom försäljning eller annan överlåtelse. 2. Detta fördrag påverkar inte möjligheten för de fördragsslutande parterna att bestämma om, och i så fall under vilka omständigheter, rätten enligt första stycket skall upphöra efter en första försäljning eller annan överlåtelse av äganderätten till originalet eller ett exemplar av fonogrammet med framställarens medgivande. Artikel 13 Uthyrningsrättigheter 1. Framställare av fonogram äger uteslutande rätt att till allmänheten låta hyra ut original eller exemplar av deras fonogram i enlighet med de fördragsslutande parternas nationella lagstiftning, även efter spridning med eller i enlighet med fonogramframställarens medgivande. 2. Utan hinder av bestämmelserna i punkt 1 kan en tbrdragsslutande part, som den 15 april 1994 upprätthöll och alltjämt upprätthåller en ordning för skälig ersättning till framställare av fonogram för uthyrning av exemplar av deras fonogram, inte i behålla denna ordning under förutsättning att sådan uthyrning i vinstsyfte till ekonomiskt mångfaldigande. fonogramframställarens uteslutande hänseende skadar rätt - Zis- Artikel 14 Rättigheter avseende tillhandahållandet av fonogram Framställare av fonogram äger uteslutande rätt att låta göra sina fonogram tillgängliga för allmänheten, med trådlös överföring eller kabel, på ett sådant sätt att personer ur allmänheten kan få tillgång till dem på platser och vid tidpunkter som var och en själv väljer. 2. 1- KAPITEL IV GEMENSAMMA BESTÄMMELSER Artikel 15 Rätten till ersättning för radioutsändning och offentlig återgivning 1. Utövande konstnärer och framställare av fonogram äger rätt till en skälig engångsersättning för direkt eller indirekt användning av fonogram som utgivits i vinstsyfte för radioutsändning eller för annan offentlig återgivning. 2. De fördragsslutande parterna kan i sin nationella lagstiftning föreskriva att den utövande konstnären eller framställaren av fonogram eller båda skall avkräva användaren den skäliga engångsersättningen. De fördragsslutande parterna kan anta nationell lagstiftning där, i avsaknad av en överenskommelse mellan den utövande konstnären och framställaren av fonogram, villkor fastställs enligt vilka de utövande konstnärerna och fonogramframställarna skall dela den skäliga engångsersättningen. 3. Fördragsslutande part kan i ett meddelande som deponeras hos WIPO:s generaldirektör förklara att man endast avser att tillämpa bestämmelserna i punkt 1 beträffande vissa typer av användning, eller att man kommer att begränsa tillämpningen på något annat sätt eller inte alls tillämpa dessa bestämmelser. 4. Vad denna artikel beträffar skall fonogram som gjorts tillgängliga för allmänheten med trådlös överföring eller kabel på ett sådant sätt att personer ur allmänheten kan få tillgång till dem på platser och vid tidpunkter som var och en själv väljer behandlas som om de hade publicerats i vinstsyfte. Artikel 16 Begränsningar och undantag 1. De fördragsslutande parterna kan i sin nationella lagstiftning föreskriva samma typ av begränsningar eller undantag vad gäller skydd för utövande konstnärer och framställare av fonogram som de i sin nationella lagstiftning föreskriver i samband med skydd av upphovsrätt för litterära och konstaärliga verk. 2. De fördragsslutande parterna skall inskränka begränsningar av eller undantag från de rättigheter som föreskrivs i detta fördrag till vissa särskilda fall som inte gör intrång i det normala nyttjandet av framförandet eller fonogrammet och som inte på ett otillbörligt sätt inkräktar på den utövande konstnärens eller fonogramframställarens legitima intressen. - So - Artikeln Skyddstid 1. Den i detta fördrag bestämda skyddstiden för utövande konstnärer skall ej understiga 50 år räknat från utgången av det år då framförandet upptogs på fonogram. 2. Den i detta fördrag bestämda skyddstiden för framställare av fonogram skall ej understiga 50 år räknat från utgången av det År då fonogrammet utgavs eller, om fonogrammet inte utges inom 50 år från inspelningen av fonogrammet, 50 år räknat från utgången av det år då inspelningen gjordes. Artikel 18 Skyldigheter angående tekniska åtgärder De fördragsslutande parterna skall vidta alla erforderliga åtgärder för att bereda ett tillräckligt rättsligt skydd och möjligheten att påkalla rättsliga åtgärder mot kringgåendet av verksamma tekniska åtgärder som utövande konstnärer eller framställare av fonogram använder i samband med att de utövar sina rättigheter enligt detta fördrag och som, beträffande deras framföranden eller fonogram, begränsar handlingar som inte medgivits av de berörda utövande konstnärerna eller framställarna av fonogram och ej heller är tillåtna enligt lag. Artikel 19 Skyldigheter angående information för förvaltning av rättigheter 1. De fördragsslutande parterna skall vidta alla erforderliga åtgärder för att bereda ett tillräckligt rättsligt skydd och möjlighet att påkalla rättsliga åtgärder nun personer som avsiktligen utför någon av följande handlingar och som insåg eller såvitt avser civilrättsliga medel borde ha insett att det medför, möjliggör, förenklar eller döljer ett intrång i en rättighet som följer av detta fördrag: i. Att olovligen avlägsna eller ändra elektronisk information för förvaltning av rättigheter. ii. Att olovligen sprida, importera i spridningssyfte, radioutsända, överföra till allmänheten eller göra allmänt tillgängliga framföranden, exemplar av upptagna £1 - framföranden eller fonogram med vetskap om att elektronisk information för förvaltning av rättigheter olovligen har avlägsnats eller ändrats. 2. fonogrammet, Med "information för förvaltning av rättigheter" avses i denna artikel information som identifierar den utövande konstnären, hans framförande, framställaren av fonogrammet, till framförandet eller fonogrammet, eller information om villkoren för användning av framförandet eller av fonogrammet, och siffror eller koder som representerar sådan information, när sådan information bifogas ett exemplar av en inspelning eller ett fonogram eller förekommer i samband med offentlig återgivning eller tillhandahållande av en inspelning eller ett fonogram till allmänheten. innehavare av rättighet Artikel 20 Formkrav Utövandet av de rättigheter som omfattas av detta fördrag skall inte vara underkastat några formkrav. Artikel 21 Förbehåll Med undantag för bestämmelserna i artikel 15. 3 är förbehåll mot detta fördrag inte tillåtna. Artikel 22 Tillämpning i tidshänseende 1. De fördragsslutande parterna skall, med vederbörliga ändringar, tillämpa bestämmelserna i artikel 18 i Bernkonventionen på de rättigheter för utövande konstnärer och framställare av fonogram som omfattas av detta fördrag. 2. Utan hinder av vad som sägs i punkt 1 kan en fördragsslutande part begränsa tillämpningen av artikel 5 i detta fördrag till framföranden som ägt rum efter att detta fördrag trätt i kraft för den parten. - 2>2-~ Artikel 23 Bestämmelser om upprätthållande av rättigheter 1. De fördragsslutande parterna åtar sig att i enlighet med sina rättssystem vidta erforderliga åtgärder för att säkerställa tillämpningen av detta fördrag. 2. De fördragsslutande parterna skall säkerställa att det i den nationella lagstiftningen finns föreskrifter om förfarande för upprätthållande så att verksamma åtgärder kan vidtas mot intrång i de rättigheter som omfattas av detta fördrag, inbegripet snabbåtgärder som kan förhindra intrång och preventiva åtgärder. 33 - KAPITEL V ADMINISTRATIVA OCH AVSLUTANDE BESTÄMMELSER Artikel 24 Forsamlingen l. a) De fördragsslutande parterna skall ha en församling. b) Varje fördragsslutande part skall företrädas av ett ombud, som kan bistås av biträdande ombud, rådgivare och experter. c) Varje delegations utgifter skall bäras av den fördragsslutande part som utsett delegationen. Församlingen kan be WIPO bevilja finansiellt stöd för att underlätta deltagandet som anses vara fastställts av Förenta nationernas utvecklingsländer enligt den definition som generalförsamling eller som är länder under övergång till marknadsekonomi. fördragsslutande parter för delegationer från 2. a) Församlingen skall behandla frågor rörande upprätthållande och utveckling av detta fördrag och dess tillämpning och funktion. b) Församlingen skall utföra sina åligganden enligt artikel 26. 2 vad gäller upptagning av vissa mellanstatliga organisationer som parter i detta fördrag. c) Församlingen skall besluta om sammankallande av diplomatkonferens för revidering av detta fördrag och ge WIPO: s generaldirektör alla erforderliga instruktioner för förberedandet av en sådan diplomatkonferens. 3. a) Varje fördragsslutande part som utgör en stat skall ha en röst och skall rösta enbart i sitt eget namn. b) Fördragsslutande part som utgör en mellanstatlig organisation får delta i röstningen i sina medlemsstaters ställe, med ett antal röster som är lika med det antal av dess medlemsstater som är fördragsslutande parter. Sådan mellanstatlig organisation får inte delta i omröstningen om någon av dess medlemsstater utövar sin rösträtt och vice versa. 4. Församlingen skall sammanträda till ordinarie möte en gång vartannat år på kallelse av WIPO:s generaldirektör. 5. Församlingen antar själv sin arbetsordning, inbegripet sammankallande av extra möte, bestämmelser om beslutsmässighet och, med förbehåll för bestämmelserna i detta fördrag, den majoritet som krävs för olika typer av beslut. s«v- Artikel 25 Internationella byrån WIPO:s internationella byrå skall utföra förvaltningsuppgifterna angående fördraget. Artikel 26 Krav för att tillträda fördraget 1. Stater som är medlemmar i WIPO får tillträda fördraget. 2. Församlingen får besluta att låta en mellanstatlig organisation tillträda fördraget, om organisationen förklarar sig behörig i ärenden som omfattas av detta fördrag och har egen för medlemsstaterna bindande lagstiftning för sådana ärenden och den i vederbörlig ordning fått befogenhet att tillträda fördraget. 3. Europeiska gemenskapen, som har avgivit en sådan förklaring som anges i föregående stycke under den diplomatkonferens som antagit detta fördrag, får tillträda fördraget. Artikel 27 Rättigheter och skyldigheter enligt fördraget Om inte annat särskilt föreskrivs i detta fördrag har varje fördragsslutande part utan inskränkningar de rättigheter och skyldigheter som följer av fördraget. Artikel 28 Undertecknande av fördraget Detta fördrag till och med den 31 december 1997 för de stater som är medlemmar i WIPO och för Europeiska gemenskapen. för undertecknande skall stå öppet 3^ Artikel 29 Fördragets ikraftträdande Detta fördrag träder i kraft tre månader efter det att trettio stater har deponerat ratifikations- eller anslutningsinstrument hos WIPO:s generaldirektör. Artikel 30 Faktiskt datum för tillträdet till fördraget Detta fördrag är bindande för i) de trettio stater som anges i artikel 29, från och med den dag då fördraget träder i kraft, ii) övriga stater, tre månader från och med den dag då staten deponerade sitt instrument hos WIPO:s generaldirektör, iii) Europeiska gemenskapen, tre månader efter det att den deponerat sitt ratifikations- eller anslutningsinstrument om sådant instrument deponerats efter detta fördrags tre månader efter detta tordrags ikraftträdande om instrumentet deponerats före fördragets ikraftträdande, ikraftträdande enligt artikel 29, eller, iv) annan mellanstatlig organisation som får tillträda fördraget, tre månader efter det att den deponerat sitt anslutningsinstrument. Artikel 31 Uppsägning av fördraget Fördragsslutande part kan säga upp fördraget genom meddelande till WIPO:s generaldirektör. Uppsägningen blir gällande ett år från och med den dag då WIPO:s generaldirektör mottagit meddelandet. 3^,- Artikel 32 Fördragets språk 1. Detta fördrag är undertecknat i ett original på engelska, arabiska, kinesiska, franska, ryska och spanska och samtliga dessa versioner skall äga lika vitsord. 2. Officiella texter på andra språk än de som nämns i första stycket skall, på begäran av berörd part, efter samråd med alla berörda parter upprättas av WIPO:s generaldirektör. Med "berörd part" avses i detta stycke stat som är medlem i WIPO vars officiella språk, eller något av dess officiella språk, berörs, och Europeiska gemenskapen och annan mellanstatlig organisation som får tillträda fördraget om något av dess officiella språk berörs. Artikel 33 Depositarie WIPO:s generaldirektör är depositarie för detta fördrag. [Slut på dokumentet] - sv WIPO VÄRLDSORGANISATIONEN FÖR DEN INTELLEKTUELLA ÄGANDERÄTTEN GENÈVE ENIGA UTTALANDEN ANGÅENDE WIPO:s UPPHOVSRÄTTSFÖRDRAG (WCT) Genève (1996) antagna av diplomatkonferensen den 20 december 1996 - 2&- Beträffande artikel 1. 4 Mångfaldiganderätten som fastställs i artikel 9 i Bernkonventionen och de undantag som tillåts enligt denna artikel gäller i sin helhet i den digitala miljön, framför allt för användningen av verk i digital form. Lagring av ett skyddat verk i digital form i ett elektroniskt medium utgör mångfaldigande enligt artikel 9 i Bernkonventionen. Beträffande artikel 3 Vid tillämpning av artikel 3 i detta fördrag, skall uttrycket "unionsland" i artiklarna 2-6 i Bernkonventionen förstås som att det syftar på en fördragsslutande part till detta fördrag, när dessa artiklar i Bernkonventionen tillämpas avseende skydd som omfattas av detta fördrag. Uttrycket "land utanför unionen" i dessa artiklar i Bernkonventionen skall under samma omständigheter förstås som om det syftar på ett land som inte är fördragsslutande part till detta fördrag, och "denna konvention" i artiklarna 2. 8,2bis 2, 3,4 och 5 i Bernkonventionen skall förstås som att det syftar på Bernkonventionen och detta fördrag. Slutligen är hänsyftningen i artiklarna 3-6 i Bernkonventionen på upphovsmän som "tillhör ett unionsland", vid de tillfallen då dessa artiklar tillämpas på detta fördrag och avseende mellanstatlig organisation som är fördragsslutande part, att förstå som medborgare i ett land som är medlem i denna organisation. Beträffande artikel 4 Räckvidden för skyddet för datorprogram enligt artikel 4 i detta fördrag, jämfört med artikel 2, är förenlig med artikel 2 i Bernkonventionen och jämställd med vederbörliga bestämmelser i TRIPS-avtalet. Beträffande artikel 5 Räckvidden för skyddet för insamling av data (databaser) enligt artikel 5 i detta fördrag, jämfört med artikel 2, är förenlig med artikel 2 i Bernkonventionen och jämställd med vederbörliga bestämmelser i TRIPS-avtalet. Beträffande artiklarna 6 och 7 l dessa artiklar avses med uttrycken "exemplar" och "originalet och exemplar", som föremål för spridnings- och uthyrningsrättcn enligt dessa artiklar, endast fasta exemplar som kan sättas i omlopp som föremål. 31- Beträffande artikel 7 Förpliktelsen i artikel 7. 1 innebär inte att en fördragsslutande part måste förbehålla upphovsmän uteslutande rätt till uthyrning i vinstsyfte, när dessa enligt den fördragsslutande partens lagstiftning inte har rättigheter beträffande fonogram. Denna förpliktelse är förenlig med artikel 14. 4 i TRIPS-avtalet. Beträffande artikel 8 Knbart tillhandahållande! av materiella hjälpmedel för alt möjliggöra eller göra en överföring innebär i sig inte sådan överföring som avses i detta tordrag eller Bernkonventionen. Bestämmelserna i artikel 10 hindrar inte fördragsslutande part att tillämpa artikel 1 lbis 2. Beträffande artikel 10 Bestämmelserna i artikel 10 gör det möjligt för fördragsslutande parter att in i den digitala miljön föra vidare och vederbörligen utsträcka de begränsningar och undantag i sin nationella lagstiftning som har ansetts förenliga med Bernkonventionen. På samma sätt möjliggör dessa bestämmelser för de fördragsslutande parterna att skapa nya undantag och begränsningar som är lämpade för den digitala nätverksmiljön. Artikel 10. 2 varken begränsar eller utvidgar tillämpbarheten av begränsningar och undantag som är förenliga med Bernkonventioncn. Beträffande artikel 12 Uttrycket "intrång i en rättighet som följer av detta fördrag eller Bernkonventionen" innefattar både uteslutande rätt och rätt till ersättning. Fördragsslutande parter kan inte med stöd av denna artikel skapa eller genomföra regleringar för förvaltning av rättigheter som skulle medföra formkrav som inte är tillåtna enligt Bernkonventionen eller detta fördrag och som förbjuder den fria rörligheten för varor eller hindrar åtnjutande av rättigheter som följer av detta fördrag. | Slut pä dokumentet | 4 - 0- WIPO VÄRLDSORGANISATIONEN FÖR DEN INTELLEKTUELLA ÄGANDERÄTTEN GENÈVE ENIGA UTTALANDEN ANGÅENDE WIPO:s FÖRDRAG OM UTÖVANDE KONSTNÄRER OCH FONOGRAM (WPPT) Genève (1996) antagna av diplomatkonferensen den 20 december 1996 - 4 - L- Beträffande artikel 1 Artikel 1. 2 klargör förhållandet mellan rättigheter till fonogram enligt detta fördrag och upphovsrätt till verk som ingår i dessa fonogram. I de fall där medgivande krävs från både upphovsmannen till ett verk som ingår i ett fonogram och en utövande konstnär eller framställare som äger rätt till fonogrammet upphör inte kravet på medgivande från upphovsmannen för att medgivande krävs även från den utövande konstnären och framställaren, och vice versa. Artikel 1. 2 hindrar inte en fördragsslutande part från att ge uteslutande rätt till en utövande konstnär eller framställare av fonogram utöver vad som krävs i detta fördrag. Beträffande artikel 2 b Definitionen av fonogram i artikel 2 b innebär inte att rättigheterna till fonogrammet på något sätt berörs vid deras införlivande i film- eller annat audiovisuellt verk. Beträffande artiklarna 2 e, 8, 9,12 och 13 I dessa artiklar avses med uttrycken "original" och "original och exemplar", som är föremål för spridnings- och uthyrningsrätten i de nämnda artiklarna, endast upptagna exemplar som kan sättas i omlopp som föremål. Beträffande artikel 3 Hänsyftningen i artikel 5 a och 16 a iv i Romkonventionen på "medborgare i annan konventionsslutande stat" skall, avseende en mellanstatlig organisation som är fördragsslutande part till detta fördrag, förstås som medborgare i land som är medlem i denna organisation. Beträffande artikel 3. 2 För tillämpning av artikel 3. 2 avses med "fixering" färdigställandet av master bandet. - q. 2_- Beträffande artiklarna 7,11 och 16 Mångfaldiganderätten som fastställs i artiklarna 7 och 11 och de undantag från denna som är tillåtna enligt artikel 16 gäller i sin helhet i den digitala miljön, framför allt för användning av utövande konstnärers verk och fonogram i digital form. Lagring av en utövande konstnärs verk eller av ett fonogram i digital form i ett elektroniskt medium utgör mångfaldigande enligt dessa artiklar. Beträffande artikel 15 Artikel 15 utgör inte någon fullständig lösning på frågan om vilken grad av rättigheter till radioutsändning och offentlig överföring som bör tillerkännas utövande konstnärer och framställare av fonogram. Delegationerna har inte kunnat enas om något av de olika synsätten för hur den uteslutande rätten skall utformas under vissa omständigheter och för rättigheter från vilka förbehåll ej får göras, och har därför lämnat frågan till framtida lösning. Beträffande artikel 15 Artikel 15 utgör inte något hinder för att tillämpa de rättigheter som där föreskrivs på utövande folklorekonstnärer och fonogramframställare som spelar in folklore i de fall då sådana fonogram inte publicerats i kommersiellt syfte. Beträffande artikel 16 Det eniga uttalandet om artikel 10 (om begränsningar och undantag) i WlPO:s upphovsrättsfördrag- är efter vederbörliga ändringar tillämpligt också för artikel 16 (om begränsningar och undantag) i WIPO. s fördrag om utövande konstnärer och fonogram. Beträffande artikel 19 Det eniga uttalandet om artikel 12 (om skyldigheter beträffande information om förvaltning av rättigheter) i WIPO. s upphovsrättsfördrag är efter vederbörliga ändringar tillämpligt också för artikel 19 (om skyldigheter beträffande information om förvaltning av rättigheter) i WIPO. s fördrag om utövande konstnärer och fonogram. [Slut på dokumentet] - É L 3- ISSN 1024-4506 KOM(98) 249 slutlig DOKUMENT SV 10 06 15 02 Katalognummer : CB-C0-98-269-SV-C ISBN 92-78-35325-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1196/98 do Deputado Concepció FERRER à Comissão. Proposta legislativa em matéria de política florestal

eurovoc_concepts:
EU policy
European Union
forest
forestry policy
rural development
silviculture

formats: html pdf print

text: C 31/22 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 5. 2. 1999 Resposta dada pelo ComissÆrio Monti em nome da Comissªo (13 de Julho de 1998) O Senhor Deputado levanta a questªo de se regulamentar os jogos de azar via Internet. Importa referir que em 1991, a Comissªo realizou um estudo sobre esta problemÆtica no (cid:226)mbito do mercado interno. Nessa ocasiªo nªo houve qualquer pedido de regulamenta(cid:231)ªo nesta Ærea dada a irrelev(cid:226)ncia dos fluxos transfronteiras desses servi(cid:231)os. Entretanto, a situa(cid:231)ªo alterou-se com a possibilidade da oferta desses servi(cid:231)os em linha. Na anÆlise que actualmente leva a efeito sobre o enquadramento legal do comØrcio electr(cid:243)nico, a Comissªo estÆ a considerar a questªo da regulamenta(cid:231)ªo desses servi(cid:231)os em linha. Dado que a Comissªo ainda nªo concluiu a sua anÆlise da actual situa(cid:231)ªo regulamentar, nªo lhe Ø poss(cid:237)vel nesta fase prever se apresentarÆ propostas de regulamenta(cid:231)ªo nesta matØria e qual serÆ o seu (cid:226)mbito e conteœdo. (1999/C 31/026) PERGUNTA ESCRITA E-1192/98 apresentada por Stephen Hughes (PSE) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Excedentes agr(cid:237)colas na Comunidade Europeia PoderÆ a Comissªo prestar informa(cid:231)ıes detalhadas sobre os dados anuais referentes a 1976 no que respeita ao escoamento de cada tipo de produto excedentÆrio, mediante: 1. 2. 3. 4. doa(cid:231)ªo a pa(cid:237)ses mais pobres, venda a pre(cid:231)os consideravelmente reduzidos a pa(cid:237)ses de mØdio rendimento, como a Uniªo SoviØtica, utiliza(cid:231)ªo na alimenta(cid:231)ªo animal destrui(cid:231)ªo/elimina(cid:231)ªo? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (11 de Junho de 1998) A Comissªo nªo pode, no contexto de uma resposta a uma pergunta escrita, empreender as longas e dispendiosas pesquisas necessÆrias para prestar ao Senhor Deputado as informa(cid:231)ıes solicitadas, de forma sintØtica. A maior parte das informa(cid:231)ıes pretendidas foi publicada pela Comissªo nos relat(cid:243)rios anuais sobre a situa(cid:231)ªo da Agricultura. (1999/C 31/027) PERGUNTA ESCRITA E-1196/98 apresentada por Concepci(cid:243) Ferrer (PPE) (cid:224) Comissªo (24 de Abril de 1998) Objecto: Proposta legislativa em matØria de pol(cid:237)tica florestal Dada a import(cid:226)ncia ambiental e comercial das florestas europeias, quer como fonte de saœde, quer como fonte de emprego, Ø necessÆrio que a estratØgia florestal da Uniªo Europeia se baseie na multiplicidade das suas fun(cid:231)ıes e na necessidade de uma gestªo sustentÆvel do ponto de vista ecol(cid:243)gico, econ(cid:243)mico e social, que reconhe(cid:231)a a diversidade florestal existente na Uniªo. Tendo em conta estes factores e na sequŒncia do pedido apresentado no relat(cid:243)rio relativo (cid:224) Pol(cid:237)tica Florestal (Resolu(cid:231)ªo A4-414/96) (1) em que o Parlamento instava a Comissªo a apresentar uma proposta legislativa sobre uma estratØgia florestal europeia, pode a Comissªo informar quando pensa elaborar a referida proposta? (1) JO C 55 de 24. 2. 1997, p. 22


title: WRITTEN QUESTION No. 1131/98 by José SALAFRANCA SÁNCHEZ- NEYRA to the Commission. Human rights in China

eurovoc_concepts:
China
European Union
UNO
human rights
resolution (EU)

text: C 354/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 11. 98 Svar avgivet av Mario Monti p(cid:229) kommissionens va¤gnar (4 juni 1998) Kommissionen ha¤nvisar ledamoten till svar p(cid:229) skriftlig fr(cid:229)ga E-762/98 fr(cid:229)n Georg Jarzembowski (1). (1) EGT C 323, 21. 10. 1998, s. 68. (98/C 354/111) SKRIFTLIG FR¯GA E-1131/98 fr(cid:229)n Jose· Salafranca Sa·nchez-Neyra (PPE) till kommissionen (24 april 1998) A¤mne: Ma¤nskliga ra¤ttigheter i Kina Kan kommissionen fo¤rklara orsakerna till att EU inte sto¤dde en resolution om ma¤nskliga ra¤ttigheter i Kina i FN:s kommission fo¤r de ma¤nskliga ra¤ttigheterna och redogo¤ra fo¤r de (cid:229)sikter om detta som Wei Jingsheng uttryckte i sitt samtal med kommissionen? Svar fr(cid:229)n Sir Leon Brittan p(cid:229) kommissionens va¤gnar (8 maj 1998) Unionen har inlett en dialog med Kina om de ma¤nskliga ra¤ttigheterna och hoppas att den blir konstruktiv. P(cid:229) grund av positiva signaler fr(cid:229)n kinesisk sida beslutade unionen att under 1998 inte la¤gga fram eller sto¤dja n(cid:229)gon resolution om Kina i Fo¤renta nationernas kommission fo¤r de ma¤nskliga ra¤ttigheterna. I det inledningsanfo¤rande som det brittiska ordfo¤randeskapet ho¤ll p(cid:229) Europeiska unionens va¤gnar na¤mndes dock Kina och det erinrades om vikten av att dialogen leder till konkreta resultat. Europeiska unionen kommer regelbundet att utva¤rdera sin politik mot bakgrund av dessa resultat. Vid sina samtal med kommissionen uttryckte Wei Jingsheng reservationer mot unionens politik. (98/C 354/112) SKRIFTLIG FR¯GA E-1134/98 fr(cid:229)n Jose· Apolina·rio (PSE) till kommissionen (24 april 1998) A¤mne: Gemenskapsinitiativet Regis Azorerna (Portugal) ho¤r till gemenskapens yttersta randomr(cid:229)den och har da¤rfo¤r tilldelats en speciell sta¤llning i EU-fo¤rdraget. Kan kommissionen mot bakgrund av detta fo¤rklara varfo¤r den vill att Regis-initiativet skall strykas? Svar fr(cid:229)n Monika Wulf-Mathies p(cid:229) kommissionens va¤gnar (20 maj 1998) Fo¤r att go¤ra framtida gemenskapsinitiativ effektivare, synligare och mer nyskapande fo¤resl(cid:229)r kommissionen i artikel 19 i sin allma¤nna fo¤rordning om strukturfonderna (1) att verksamheten skall inriktas p(cid:229) tre teman som verkligen fo¤rmedlar gemenskapens intresse fo¤r samarbete och innovation. Det ga¤ller samarbete o¤ver nationsgra¤nserna mellan nationer och inom regioner, landsbygdens utveckling samt transnationellt samarbete om nya metoder fo¤r att beka¤mpa alla typer av diskriminering p(cid:229) arbetsmarknaden


title: QUESTION ECRITE no 1133/98 de Umberto BOSSI à la Commission. Instrument financier pour l'environnement

eurovoc_concepts:
Emilia-Romagna
economic instrument for the environment
project management

text: C 402/78 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 22. 12. 98 Quant (cid:224) 1995, 1996 et 1997, les importations se sont toujours situØes (cid:224) l(cid:146)intØrieur des limites convenues. Les expØditions des produits en cause font l(cid:146)objet d(cid:146)un systŁme de double contr(cid:244)le et notamment, aprŁs sa crØation, le 28 octobre 1996, d(cid:146)une liaison Ølectronique entre les bureaux chinois qui dØlivrent les licences d(cid:146)exportation pour ces produits et le systŁme communautaire intØgrØ de gestion de licences (SIGL). Les autoritØs communautaires ne dØlivrent des licences d(cid:146)importation pour les produits en cause que si les demandes Ømanant des importateurs se situent (cid:224) l(cid:146)intØrieur du contingent disponible pour l(cid:146)annØe considØrØe. (1) JO L 67 du 10. 3. 1994. (98/C 402/096) QUESTION (cid:201)CRITE E-1133/98 posØe par Umberto Bossi (NI) (cid:224) la Commission (24 avril 1998) Objet: Instrument financier pour l(cid:146)environnement Le rŁglement (CE) 1404/96 (1) du Conseil, du 15 juillet 1996, modifiant le rŁglement (CEE) 1973/92 portant crØation d(cid:146)un instrument financier pour l(cid:146)environnement (Life) prØvoit aux articles 10 (cid:224) 12 une sØrie de dispositions relatives (cid:224) la vØrification de la mise en (cid:156)uvre des actions financØes par la CommunautØ et de leur conformitØ au rŁglement. La Commission pourrait-elle dire quelle est la frØquence des contr(cid:244)les effectuØs sur place, conformØment au paragraphe 2 de l(cid:146)article 10 dudit rŁglement, pour s(cid:146)assurer de l(cid:146)heureuse rØalisation des actions par les bØnØficiaires? Pourrait-elle dire si l(cid:146)exØcution de l(cid:146)action B-3200-94-778 (rØinsertion de chenal et reconstitution de mamelons et de bancs de sable (cid:224) Pialassa Baiona) a fait l(cid:146)objet de vØrifications? Sait-elle que les bØnØficiaires du financement indiquØ ci-dessus, non contents de n(cid:146)avoir pas respectØ les dØlais d(cid:146)exØcution de l(cid:146)action (dØj(cid:224) prolongØs, au demeurant), ont fait preuve de nØgligence et d(cid:146)(cid:224)-peu-prŁs dans la rØalisation des interventions prØvues? A-t-elle l(cid:146)intention d(cid:146)aviser afin d(cid:146)Øviter que ne se prolongent des utilisations non correctes des crØdits de la CommunautØ? (1) JO L 181 du 20. 7. 1996, p. 1. RØponse donnØe par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (10 juin 1998) La Commission effectue rØguliŁrement des missions de contr(cid:244)le. Dans le cas particulier du projet B-3200/94/778, «Programme de conservation de la zone gØographique du parc du delta du P(cid:244), deuxiŁme phase», dont fait partie le sous-projet mis en (cid:156)uvre par la Province de Ravenne dans la rØgion de Piolassa Baiona, quatre missions ont ØtØ effectuØes pour vØrifier la mise en (cid:156)uvre et les rØsultats du projet. Ces vØrifications ainsi que les documents prØsentØs par le bØnØficiaire n(cid:146)ont mis en Øvidence aucune erreur par rapport aux conditions stipulØes dans le contrat. La seule exception concerne le dØlai d(cid:146)exØcution. Celui-ci a effectivement ØtØ prorogØ jusqu(cid:146)au 20 fØvrier 1998. Cette prorogation a ØtØ accordØe aprŁs examen des justifications prØsentØes par le bØnØficiaire


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1289/98 af Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ til Kommissionen. Bedrageri i forbindelse med Tjernobyl-støtte

eurovoc_concepts:
Ukraine
breach of trust
financial control
fund (EU)
international aid
nuclear accident
theft

text: C 386/108 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 11. 12. 98 (98/C 386/147) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1289/98 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (24. april 1998) Om: Bedrageri i forbindelse med Tjernobyl-stłtte Siden reaktorkatastrofen i Tjernobyl er der ogs(cid:229) fra EU strłmmet enorme finansielle midler til Ukraine for at stłtte oprydningsarbejdet og forbedringen af sikkerhedsforanstaltninger eller med henblik p(cid:229) i det hele taget at muliggłre en s(cid:229)dan indsats. Ifłlge nogle nylige oplysninger fra »EnviroNews Service« er stłrstedelen af denne internationale łkonomiske stłtte dog ikke blevet brugt til forbedring af sikkerheden men udelukkende til personlig berigelse af diverse funktion(cid:230)rer, der har part i transaktionerne. Der n(cid:230)vnes et belłb p(cid:229) i alt 740 mio USD. Er Kommissionen bekendt med, at ogs(cid:229) en stor del af EU-stłtten til forbedring af sikkerhedsforholdene i 1. Tjernobyl ikke er blevet brugt til det oprindelige form(cid:229)l men derimod er forsvundet i mafiakredse? Hvor stor en andel er efter Kommissionens skłn g(cid:229)et tabt (i procent af den samlede hidtil ydede hj(cid:230)lp og i 2. pengebelłb angivet s(cid:229) nłjagtigt som muligt)? 3. Hvilke bestr(cid:230)belser har Kommissionen iv(cid:230)rksat for at forhindre s(cid:229)danne omledninger af europ(cid:230)iske stłttemidler? Hvilke resultater har den opn(cid:229)et ved disse bestr(cid:230)belser? Hvilke kanaler for svigagtig anvendelse af EU-midlerne har Kommissionen konstateret? 4. Er det rigtigt, at Kommissionen kun r(cid:229)der over beregninger og beretninger vedrłrende en tredjedel af de projekter, der er blevet stłttet i denne forbindelse? Er det rigtigt, at EBRD har stillet midler til r(cid:229)dighed ogs(cid:229) uden forel(cid:230)ggelse af de nłdvendige oplysninger om projekter og afregninger? Hvordan vil Kommissionen forhindre, at store belłb, der skulle have v(cid:230)ret anvendt til gennemfłrelse af de 5. planlagte projekter, igen forsvinder ned i private lommer? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (15. maj 1998) Generelt bliver EU(cid:146)s stłtte til Ukraine til nedlukning af Tjernobyl kanaliseret gennem faglige bistandsprogram- mer, og betalingerne finder sted p(cid:229) grundlag af det arbejde, der er udfłrt, og originale fakturaer. Der er (cid:229)benhed i forvaltningen af F(cid:230)llesskabets stłtte p(cid:229) alle niveauer, og Kommissionen har ikke kendskab til svigagtig anvendelse af stłtten. Endvidere blev der ikke omtalt svindel af den art i Revisionsrettens seneste rapport. Det nuv(cid:230)rende kontrolsystem anses for at v(cid:230)re tilstr(cid:230)kkeligt til at kunne forhindre, at der svindles med den faglige bistand, der ydes til Ukraine til nedlukning af Tjernobyl. Kommissionen er i besiddelse af alle relevante rapporter, der vedrłrer F(cid:230)llesskabets projekter og aktiviteter. Kommissionen, der er aktion(cid:230)r i Den Europ(cid:230)iske Bank for Genopbygning og Udvikling og yder bidrag til bankens konto for nuklear sikkerhed og til Tjernobyl-fonden, anser ikke EBRD(cid:146)s finanskontroller for p(cid:229) nogen m(cid:229)de at v(cid:230)re mindre strenge end Kommissionens egne kontroller, og den har ikke kendskab til, at EBRD har foretaget udbetalinger p(cid:229) grundlag af utilstr(cid:230)kkelige oplysninger. Reglerne for Tjernobyl-fonden anses for at v(cid:230)re tilstr(cid:230)kkelige til at kunne forhindre svigagtig anvendelse af de p(cid:229)g(cid:230)ldende midler. Desuden er fonden fłrst blevet oprettet for nylig, og der har derfor endnu ikke fundet udbetalinger sted. Der kan s(cid:229)ledes ikke have v(cid:230)ret tale om svigagtig anvendelse af midler


title: 98/325/EY: Komission päätös, tehty 24 päivänä huhtikuuta 1998, tärkeimpien maitotuotteiden valkuaispitoisuuteen liittyvästä vuoden 1998 työohjelmasta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
agricultural statistics
exchange of information
food inspection
milk
milk product
milk protein

text: 14. 5. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 142/39 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 24 päivänä huhtikuuta 1998, tärkeimpien maitotuotteiden valkuaispitoisuuteen liittyvästä vuoden 1998 työoh- jelmasta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/325/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon maitoa- ja maitovalmisteita koskevien tilastotietojen keruusta 19 päivänä maaliskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/16/EY (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan, sekä katsoo, että on syytä jatkaa jäsenvaltioissa jo aloitettua työtä tärkeim- pien maitovalmisteiden valkuaispitoisuutta koskevien vuosittain annettavien tilastotietojen laajentamiseksi, vuoden 1998 työohjelmassa otetaan huomioon vuoden 1997 työohjelmasta saatu kokemus ja siinä ehdotetaan tärkeimpien maitovalmisteiden valkuaisen eri mittausme- netelmien tarkempaa tutkimista, ja tässä päätöksessä säädetyt maataloustilastokomitean lausunnon mukaisia, toimenpiteet ovat pysyvän 1 artikla Hyväksytään liitteenä oleva tärkeimpien maitovalmis- teiden valkuaispitoisuutta koskeva vuoden 1998 työoh- jelma. 2 artikla Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhtei- söjen virallisessa lehdessä. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 3 artikla Tehty Brysselissä 24 päivänä huhtikuuta 1998. Komission puolesta Yves-Thibault DE SILGUY Komission jäsen (1) EYVL L 78, 28. 3. 1996, s. 27 L 142/40 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 5. 98 LIITE TYÖOHJELMA VUODEKSI 1998 Jäsenvaltiot toimittavat Eurostatille viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1998: 1. Liitteessä olevan taulukon tiedot, tärkeimpien maitotuotteiden valkuaispitoisuutta, viimeisen saatavissa olevan vuoden osalta. Sarakkeen 1 lisäksi on täytettävä joko sarake 2 tai sarake 3. Jos vain jompikumpi sarakkeista 2 tai 3 täytetään, jäsenvaltioiden tulee tarkasti selittää syyt tähän. jotka koskevat 2. Tämän taulukon tietojen keräyksessä käytettyjen menetelmien (suora tutkimus, muunnoskertoimet, arviot, lähteet) lähteet, ammatillisista järjestöistä peräisin olevat tiedot, muut tekniset viitteet, hallinnolliset kuvaus. 3. Muut seikat, jotka eivät sisältyneet vuoden 1997 työohjelmaan, jota ei vielä ole toimitettu. Jäsenvaltiot varmistavat näiden muiden seikkojen toimittamisen läheisessä yhteistyössä Eurostatin kanssa. 4. Omat ehdotuksensa vuoden 1999 työohjelmaksi. 14. 5. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 142/41 MEIJEREIDEN TOIMINNAT (Tärkeimpien maitovalmisteiden lehmänmaidon sisältämä valkuainen) Maa: Tuote- koodi Vuosi: Tuote Määrät (1) (1 000 T) Raaka-aineet (2) Tuotteen sisältämä (3) 1 2 3 1 Tuoretuotteet 11 Kulutusmaito 112 Täysmaito 113 Vähärasvainen maito 114 Rasvaton maito 12 Kirnumaito 13 Kerma 2 Valmistetut tuotteet 21 Maitotiiviste 221 Maitojauhe kermasta 222 Rasvainen maitojauhe 223 Vähärasvainen maitojauhe 224 Rasvaton maitojauhe 225 Kirnumaitojauhe 2411 Lehmänmaidosta valmistettu juusto (1) Sarake 1: tarkasteltavana aikana (vuosi) tuotetut määrät tuhansina tonneina. Määritelmä: ks. päätöksen 97/80/EY liiteen II taulukko B / sarake 1. (2) Sarake 2: kunkin tuotteen valmistuksessa käytetyn lehmänmaidon valkuaispitoisuus tonneina mukaan lukien mahdollinen hävikki valmistusprosessin aikana. (3) Sarake 3: tuotteen sisältämän lehmänmaidon valkuaispitoisuus tonneina


title: WRITTEN QUESTION No. 1148/98 by Panayotis LAMBRIAS to the Commission. Pollution of Black Sea

eurovoc_concepts:
Black Sea
EU programme
economic cooperation
environmental protection
international organisation
political cooperation
water pollution

formats: html print