title: Komission kertomus budjettivallan käyttäjälle yleistä talousarviota sitovien takausten tilanteesta 31. joulukuuta 1997

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
Community loan
European Investment Bank
budgetary power
general budget (EU)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 27. 04. 1998 KOM(1998)252lopull. KOMISSION KERTOMUS BUDJETTIVALLAN KÄYTTÄJÄLLE YLEISTÄ TALOUSARVIOTA SITOVIEN TAKAUSTEN TILANTEESTA 31. JOULUKUUTA 1997 Tässä kertomuksessa esitetään yleistä talousarviota sitovien takausten tilanne kertomuksen antamispäivään mennessä. Se vastaa komission korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion n:o 1/91 äänestyksen yhteydessä antamaa julistusta kertomuksen antamisesta "kaksi kertaa vuodessa budjettivallan käyttäjälle talousarvion takauksien ja niihin liittyvien riskien tilanteesta". Tämä kertomus esitetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 134 artiklan kohdan mukaisesti. Komissio on toimittanut jo kolmetoista tällaista kertomusta budjettivallan käyttäjälle. Tämä kertomus muodostuu kahdesta osasta ja liitteestä: 1) Edellisen kertomuksen jälkeen ilmenneet tapahtumat, riskitilanteen kehittyminen ja budjettitakaustoimet. 2) Arvio mahdollisista riskeistä: taloudellinen ja rahoitustilanne yhteisön ulkopuolisissa maissa, jotka ovat edunsaajina merkittävimmissä lainanantotoimenpiteissä. SISÄLLYSLUETTELO ENSIMMÄINEN OSA: 30. 6. 1997 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT, RISKITILANTEEN KEHITTYMINEN JA BUDJETTITAKAUSTOIMET I. JOHDANTO: KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE LA MAKROTALOUDELLISET RAHOITUSJÄRJESTELYT I. B MIKROTALOUDELLISET RAHOITUSJÄRJESTELYT H. 30. 6. 1997 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT II. A GEORGIA, ARMENIA, TADZIKISTAN II. B UKRAINA II. C EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN MYÖNTÄMÄT LAINAT INVESTOINTIHANKKEISIIN ENTISESSÄ JUGOSLAVIAN TASAVALLASSA MAKEDONIASSA HI. RISKITILANNE III. A LAINOJEN KOKONAISMÄÄRÄ KERTOMUKSEN ANTAMISPÄIVÄNÄ III. B VUOSITTAISET ENIMMÄISRISKIT YHTEISÖN TALOUSARVION OSALTA: KERTOMUKSEN ANTAMISPÄIVÄÄN MENNESSÄ NOSTETUT LAINAT DXC TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT IV. BUDJETTITAKAUSTOIMET IV. A TOIMET KASSAVAROISTA IV. B TAKUURAHASTON MAKSUT rv. C MYÖHÄSTYNEET TAKAISINMAKSUT IV. D MAKSAMATTA OLEVIEN VELKOJEN TILANNE KERTOMUKSEN ANTAMISPÄIVÄNÄ V. ARVIO YHTEISÖN LASKENNALLISESTA LAINA- JA TAKAUSKAPASITEETISTA YHTEISÖN ULKOPUOLISTEN MADDEN HYVÄKSI VI. TAKUURAHASTON SUHTEELLINEN VAKAUS 5 5 5 5 5 5 6 6 6 7 8 9 13 13 13 13 14 14 15 TOINEN OSA: MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI: TALOUDELLINEN JA RAHOITUKSELLINEN TDLANNE YHTEISÖN ULKOPUOLISISSA MAISSA, JOTKA OVAT EDUNSAAJINA MERKITTÄVIMMISSÄ LAINANANTOTOIMENPITEISSÄ 17 I. JOHDANTO II. KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAAT DX. ENTISEN NEUVOSTOLHTON UUDET ITSENÄISET VALTIOT IV. VÄLIMERENMAAT 17 17 22 25 LHTE. I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVHCN RISKIEN TDLANTEESTA LA TAULUKOT 1 -3 I. A. l Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä (taulukko 1) I. A. 2 Otto-/antolainauksen määrä (taulukko 1) I. A. 3 Vuosittaisten riskien määrä (taulukot 2 ja 3) TALOUSARVIOSTA TAATTAVAA ANTOLAINAUSTA KUVAAVAT TAULUKOT I. B I. C ARVIOT EIP:N LAINOJEN ALLEKIRJOITTAMISESTA JA NOSTOISTA I. D TALOUSARVIOTAKUUN MAKSAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT I. D. l Otto-ja antolainaus I. D. 2 Kolmansille osapuolille annetut takaukset 27 28 28 28 28 29 30 35 36 36 36 II. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, TAKUURAHASTOJÄRJESTELMÄN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA YHTEISÖN ULKOPUOLISHXE MAILLE AJANJAKSONA 1997-1999 (TAULUKKO 4). 37 II. A YHTEISÖN ULKOPUOLISILLE MAILLE ANNETTAVIEN LAINOJEN TAKUUVARAUS II. B TAKUURAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN LASKENTAPERUSTE II. C RAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN PERUSTE OSITTAISEN TAKUUN TAPAUKSESSA II. D TAKUURAHASTOON SUORITETTAVAT MÄÄRÄT ILE TAKUUVARAUKSESSA JÄLJELLÄ OLEVA MARGINAALI ILF JÄLJELLÄ OLEVA LAINAKAPASITEETTI HI. MAAKOHTAISET RISKI-INDDXAATTORITAULUKOT 37 37 38 38 39 39 40 ENSIMMÄINEN OSA 30. 6. 1997 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT, RISKITILANTEEN KEHITTYMINEN JA BUDJETTITAKAUSTOIMET I. JOHDANTO: KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE talousarviosta katettavat riskit ovat peräisin useista antolainaus- Yhteisön ja takuutoimenpiteistä, jotka voidaan jakaa kahteen luokkaan: makrotaloudelliset lainat ja mikrotaloudelliset lainat. LA Makrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt rahoitusjärjestelyihin kuuluvat ensinnäkin Näihin tai yhteisön ulkopuolisten maiden maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat, joihin liittyy tiukkoja taloudellisia ehtoja ja sitoumuksia. jäsenvaltioiden luokkaan kuuluu myös 1. 250 miljoonan ecun ja Tähän elintarviketuotteiden viennin rahoittamiseksi entiseen Neuvostoliittoon, sillä tähän rahoitusjärjestelyyn edunsaajamaiden makrotaloudellisen ja poliittisen tilanteen kehittymisestä. laina maatalous- riippuvainen riski on suuresti liittyvä I. B Mikrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt Nämä lainat on tarkoitettu hankkeiden rahoittamiseen, ja ne on maksettava takaisin pitkällä aikavälillä varoilla, joita hankkeista odotetaan; niitä myönnetään tavallisesti yrityksille, rahoituslaitoksille tai yhteisön ulkopuolisille maille, ja ne katetaan yhteisön takuun lisäksi tavanomaisilla pankkialalla vaadittavilla takuilla. lainat Tähän luokkaan sisältyvät Euratomin ja yhteisön uuden rahoitusvälineen jäsenvaltioille sekä Euratomin ja EIP:n lainat yhteisön ulkopuolelle (Välimeren alue, Keski- ja Itä-Eurooppa, eräät yhteisön ulkopuoliset maat - Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat ja Etelä-Afrikka). II. 30. 6. 1997 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT Vuoden 1997 toisen puoliskon tärkeimmät tapahtumat ovat seuraavat: II. A Georgia, Armenia, Tadzikistan Armenian, Georgian ja Tadzikistanin suunnitelmatalouden päätyttyä ja entisen Neuvostoliiton hajottua. taloudet kokivat vakavan romahduksen Armenian, Georgian ja Tadzikistanin poikkeuksellisen vaikean tilanteen vuoksi tarvitsivat suorina avustuksina annettavaa komissio katsoi, että nämä valtiot erityisavustusta, ja tukea näiden valtioiden vakauttamis- tarkoitus oli jonka rakennemuutosohjelmien täytäntöönpanoa, mistä IMF:n kanssa oli sovittu. Näin ollen komissio esitti 3. 2. 1997 ehdotuksen neuvoston päätökseksi poikkeuksellisen rahoitustuen myöntämisestä Armenialle, Georgialle ja mahdollisesti Tadzikistanille. Lainaosuuden pääoman enimmäismäärä on 170 miljoonaa ecua ja laina-aika enintään viisitoista vuotta; avustusosuuden määrä on 50 miljoonaa ecua. Neuvosto päätti 17. 11. 1997 poikkeuksellisen rahoitustuen myöntämisestä Armenialle ja Georgialle; tuesta 170 miljoonaa ecua on pitkäaikaisina lainoina ja 95 miljoonaa ecua avustuksina. HB Ukraina Komissio esitti 12. 11. 1997 Ukrainan yleisen tukiohjelman yhteydessä ehdotuksen neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisäavun, jonka määrä on 150 miljoonaa ecua ja laina-aika enintään kymmenen vuotta, myöntämisestä Ukrainalle. Kertomuksen antamispäivään mennessä neuvosto ei ole tehnyt asiasta virallista päätöstä. II. C Euroopan entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa investointipankin myöntämät lainat investointihankkeisiin Komissio esitti 13. 1. 1998 ehdotuksen neuvoston päätökseksi EY:n 70-prosenttisen tasavallassa Makedoniassa takauksen myöntämisestä toteutettaviin ecun kokonaismäärään, joka myönnetään vuodesta 1998 31 päivään joulukuuta 2000. Kertomuksen antamispäivään mennessä neuvosto ei ole tehnyt asiasta virallista päätöstä. investointihankkeisiin. Takaus 150 miljoonan Jugoslavian entisessä rajoittuu III. RISKITILANNE Yhteisön talousarviota rasittavat riskit voidaan arvioida seuraavien kahden käsitteen avulla: - kyseisiin rahoitusjärjestelyihin liittyvien lainojen määrä kokonaisuudessaan tiettynä päivänä pääomana ilmaistuna (pankeissa usein käytetty käsite), - yhteisöä kunkin varainhoitovuoden osalta rasittavat takaisinmaksuun liittyvät enimmäisriskit (pikemminkin talousarvioon liittyvä käsite). Jälkimmäistä käsitettä voidaan edelleen arvioida kahdella tavalla: - ainoastaan kertomuksen antamispäivään mennessä nostettujen lainojen perusteella, mikä edustaa yhteisön vähimmäisriskitasoa, jos ennenaikaista takaisinmaksua ei tapahdu. Tilanne kuvataan jäljempänä taulukossa 2, - tekemällä ennakkoarvio kaikista komission ehdottamista tai neuvoston päättämistä rahoitusjärjestelyistä, jotta voitaisiin arvioida niiden vaikutukset tuleviin talousarvioihin. Näin saadaan laskettua yhteisön enimmäisriski edellyttäen, että komission ehdotukset hyväksytään. Tilanne kuvataan jäljempänä taulukossa 3. Esitettyihin ehdotuksiin liittyvien riskien suuruusluokka on mahdollista määrittää tehtävä arvioita viimeisimmän varainhoitovuoden perusteella. On kuitenkin maksupäivien, takaisinmaksua koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen, jotka on esitetty yksityiskohtaisesti liitteessä, sekä korkokannan 1 ja vaihtokurssien^ osalta. Tulokset esitetään taulukoissa 1-3, joissa riski eritellään sen mukaan, koskeeko se yhteisön sisällä vai ulkopuolella sijaitsevia maita. Voidaan myös huomauttaa, että taulukoissa mainitut yleiset luvut kattavat erilaisia riskejä: esimerkiksi makrotaloudellisten tukitoimien osalta lainan yhdelle maalle ja yhteisön uuden rahoitusvälineen tai EIP:n toimien osalta lainanottajien takaamien hankkeiden lainat. Seuraavassa analyysissä eritellään kokonaisriski, riski jäsenvaltioissa ja riski yhteisön ulkopuolisissa maissa. ULA Lainojen kokonaismäärä kertomuksen antamispäivänä Tilanne kuvataan taulukossa 1. Kokonaisriski oli kertomuksen antamispäivänä 12 171 miljoonaa ecua, kun se oli puolta vuotta aikaisemmin 11 941 miljoonaa ecua, eli se lisääntyi 2 prosenttia^. Seuraavassa taulukossa esitetään rahoitusjärjestelyt, jotka vaikuttivat lainojen määrän kehitykseen edellisen kertomuksen jälkeen. * Oletuskantana on keskimääräinen 10 prosentin korkokanta EIP:n lainojen osalta. Otto- ja antolainauksen osalta keskimääräinen huomioon otettu korkokanta on 4,4 prosenttia. 2 Muina valuuttoina kuin ecuina olevien lainojen vaihtokursseina ovat vuoden 1997 joulukuun 31. päivän kurssit. 3 Riskien kehitys edellisen puolivuotiskauden aikana selittyy osittain muina valuuttoina kuin ecuina olevia lainoja koskevien vaihtokurssien vaihteluilla. Lainojen kokonaismaara 30. 6. 1997 Lainojen takaisinmaksut Euratom Yhteison uusi rahoitusvaline Rahoitusapu Entinen Neuvostoliitto EIP Muiden valuuttojen vaihtokurssien vaihtelu suhteessa ecuun Lainojen nostot Rahoitusapu EIP Lainojen kokonaismaara 31. 12. 1997 miljoonaa ecua 11. 941,00 -1,30 -110,70 -825,00 -115,33 -150,00 +6,33 +195,00 +1. 231,00 12. 171,00 Jäsenvaltioille annettujen lainojen pääoma oli kertomuksen antamispäivänä 4 497 miljoonaa ecua, mikä on 3,2 prosenttia vähemmän kuin 30. kesäkuuta 1997. Tämä aleneminen johtuu pääasiassa Euratomin ja yhteisön uuden rahoitusvälineen lainojen takaisinmaksusta 112 miljoonalla eculla. Muiden rahoitusjärjestelyiden osalta saatavien määrä pysyy samana. Yhteisön ulkopuolisia maita koskevien riskien osalta lainapääoman kokonaismäärä oli kertomuksen antamispäivänä 7 674 miljoonaa ecua, mikä on 5,2 prosenttia enemmän kuin puoli vuotta aikaisemmin. III. B Vuosittaiset enimmäisriskit yhteisön talousarvion osalta: kertomuksen antamispäivään mennessä nostetut lainat Tilanne kuvataan taulukossa 2. johtuu pääomasuoritusten erääntymispäivien puuttumisesta Vuosittainen kokonaisriski, joka vuonna 1998 on 3. 289 miljoonaa ecua, nousee, kunnes se vuonna 2000 on noin 3. 682 miljoonaa ecua. Tähän liittyy vuoden 1999 erityistilanne, joka jäsenvaltioiden maksutaseiden tukemiseen annetuilta lainoilta ja pääomasuoritusten päättymisestä Unkarille sekä Tsekille ja Slovakialle myönnettyjen lainojen ja Bulgarialle myönnetyn 290 miljoonan ecun lainan osalta vuonna 1998. - Jäsenvaltioita koskeva riski on vuoden 1998 osalta 1 967 miljoonaa ecua. Tämä määrä kehittyy Kreikan ja Italian maksutaselainojen pääoman takaisinmaksun erääntymisrytmin mukaisesti. Riski on 2 734 miljoonaa ecua vuonna 2000, joka on Italian lainan viimeinen erääntymisaika. - Yhteisön ulkopuolisia maita koskevat riskit ovat 1 323 miljoonaa ecua vuonna 1998 seuraavien pääomien erääntyessä: - 100 miljoonaa ecua Unkarilta, - 123 miljoonaa ecua TSekiltä, - 62 miljoonaa ecua Slovakialta, - 150 miljoonaa ecua Bulgarialta, - 185 miljoonaa ecua Romanialta, - 288 miljoonaa EIP:n lainoista. Lainanotto-/lainanantotoimien erääntyvien pääomien määrä pienenee vuodesta 1999 lähtien. Tämä vähentää riskiä yhteisön ulkopuolisten maiden osalta keskimäärin 880 miljoonaan ecuun vuosina 1999-2005. III. C Teoreettiset vuosittaiset yhteisön talousarviota rasittavat enimmäisriskit Tilanne on kuvattu taulukossa 3. Tämä riski on vuonna 1998 3 400 miljoonaa ecua, nousee 4. 266 miljoonaan ecuun vuonna 2000 ja vakiintuu keskimäärin 2. 550 miljoonaan ecuun vuosina 2001-2005. (Vuonna 1999 riski on 1 544 miljoonaa ecua). - Jäsenvaltioita koskevat enimmäisriskit kehittyvät hyvin samansuuntaisesti kuin taulukossa 2 vuoteen 2000 saakka, jolloin riski on 2. 734 miljoonaa ecua. - Yhteisön ulkopuolisia maita koskeva riski nousee 1. 433 miljoonasta ecusta vuonna 1998 1. 263 miljoonaan ecuun vuonna 1999. Riski nousee vuodesta 2000 vuoteen 2005 keskimäärin 20 prosenttia vuodessa. - 1 0- TAULUKK01 HYVÄKSYTTYJEN TOIMENPITEIDEN TAKUIDEN PÄÄOMAN KOKONAISMÄÄRÄ (miljoonina ecuina) Toimenpiteet enimmäis määrät kokonaismäärä 30. 6. 97 kokonaismäärä 31. 12. 97 31. 12. 97 Hyvflksytyt Pflfloman Pflaoman Nosta- matta JASENVALTIOT A. Maksutase LKreikka 2. Italia B. Muut 3. Euratom 4. YURV Ja maanjarist YURV S. EIPVaiimeri Espanja, KreHdca, Pbrtugali 14000 4000 6830 1500 500 3455 120 327 246 500 3448 118 219 212 JASENVALTIOT YHTEENSA 26330 4648 4497 KOLMANNETMAAT A. Rahoitusapu LUnkari 2. Tsekin tasavalta 3. Slovakian tasavalta 4. Bulgaria 5. Romania 6. Algeria 7. Israel (*) 8. FYROM 9. Baltian maat 10. Moldova 11. Ukraine 12. Valko-Venajfl 13. Georgia, Armenia 14. Enbnen NeuvostoNHto (**) B. Muut 15. ElPVailmeri 16. EIP KIE 17. EIP Aasia Ja Lai Amerikka 18. EIP EteW-Afrikka 180 250 125 650 580 600 160 40 220 60 285 55 170 1250 8672 8220 1925 676 180 250 125 400 510 500 160 0 135 60 185 30 0 331 2541 1531 301 56 100 123 62 260 580 250 0 25 130 60 285 30 0 216 3150 1919 385 100 0 0 0 0 0 0 0 0 0 250 0 100 0 15 85 0 0 25 170 0 2513 4052 653 199 KOLMANNET MAAT YHTEENSA 24117 7294 7674 8062 KAIKKI YHTEENSA 50447 11941 12171 8062 (*) Laina maksettu kokonaisuudessaan takaisin 31. 12. 1997 mennessä. (**) 216 miljoonan ecun kokonaismäärä vastaa erääntyneitä, maksamattomia pääoma-arvoja 31. 12. 1997 LIITE TAULUKKOONI EIP. N TOIMENPITEIDEN TILANNE 31. 12. 1997 Toimenpiteet lainat -peruutukset määrät 31. 12. 97 Hyvflksytyt Avatutluotot Nostetut Kokonaismflflrfl VaHmeren ahieen JasenvaWot 1500 1465 Kobnannet meat, vanhat vattuudet VaHmeren aluetta koskevat poytflkirjat KIE-maatl KIE-maatll Aasia jaLat Amerikka I Aasia Ja Lai Amerikka II ETELA-AFRIKKA Kobnannet maat, uudet vattuudet (*): Vflttmeren alue KIE-maat Aasia Ja Lat Amerikka ETELA-AFRIKKA Yhteensa (*) 14. 4. 1997 tehty neuvoston paatos 6362 1700 3000 750 275 300 2310 3520 900 375 5736 1628 3000 657 153 300 934 1466 215 0 1590 4251 1255 762 324 78 100 114 30 0 0 212 3036 1128 761 307 78 100 114 30 0 0 5765 20992 15553 8503 Huomautus: Koska lainat on nostettu kansallisena valuuttana, hyväksyttyjen lainojen määrä voi ylittyä muunnettaes nostettuja maariä ecuiksi kertomuksen antamispäivänä 11- TAULUKKQ2 VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMAISRISKtT (arvio rnMjoonaa ecua perustuen 31. 1Z87 mertnessi nosfttuWn erin) 1908 1000 2000 2001 2002 2003 2004 2005 TOTAL JASENVALTIOT PAAOMA AMaksutase LKreftka ZltaRa B. RakaraeeMset letoat 3. Euratom 4. YMeieOn uuel rehoHusvMrw Ja yhleieOn uuel rahoMusvaHne - rnaanjtnttykset 5. HP VMknerl ant pftytSJdrJat 500 081 01 50 2467 12 40 15 40 Espanja. Krefcka. Portugal 45 40 36 VAUSUMMA PAAOMA 1667 06 2557 KOROT AMakeulaM 1. Krefcka 2. Italia 8. RakenteeWiet lalnat 3. Euratom 4. YhtstoSn uuel rahoHuevttirw Ja yMehon uuel rahoHuevalne - maanjsnstykset 5. EIP VMmarl ent rjoytaklrjat 48 209 10 16 155 155 3 13 1 10 Espanja. Krefcka. Portugal 18 14 11 71 21 02 7 7 VAUSUMMA KOROT 300 184 177 15 500 3448 118 210 211 4406 46 516 13 51 62 603 17 15 32 2 2 4 8 8 1 1 23 23 22 22 2 6 7 2 3 5 JASENVALTIOT YHTEENSA 1067 280 2734 107 30 27 36 8 5180 KOLMANNETMAAT PAAOMA ARahoMueapu 6. Unkart 7. Tsekln tasavalta 8. SbvaUan tasavalta 0. Bulgaria 10. Romania 11. Algeria 12. FYROM 13. Balkan mast 14 Moldova IS. Ukraina 16. Vafco-VenaJS B Takuut 17. ElPVaHmeri IB. EIP KesW- Ja Ita-Eurooppa 10. EIP LaL Ann. Ja Aasian kehltysmaat 20. EIP EtoU-Afrfcka 100 123 62 150 185 100 80 5 5 174 S2 22 200 134 27 05 5 215 172 34 70 150 0 17 6 233 183 40 34 55 100 25 12 37 6 243 182 43 10 40 12 57 6 250 175 50 70 12 57 6 236 172 22 7 57 6 226 164 23 100 123 62 260 580 250 0 130 57 225 30 1777 1274 260 53 VAUSUMMA PAAOMA 012 556 601 742 721 500 575 483 5180 KOROT ARahoMueapu 6. Unkart 7. Tsekln tasavalta 8. Stovafclan tasavalta 0. Bulgaria 10. Romania 11. Algeria 12. FYROM 13. BaManmaat 14. Moldova 15. Ukraina 16. Vafco-Venaja B. Takuut 17. EIPValmerl 16. EIP KesW- Ja ItS-Eurooppa 10. EIP LaL Am. Ja Aasian kehttyemaat 20. EIPEtels-A«rfcka 2 3 1 8 22 16 1 7 3 13 2 185 115 18 15 5 14 16 1 7 3 13 2 178 100 15 15 5 8 16 1 6 3 13 2 164 101 15 15 5 6 16 1 1 3 13 2 140 00 14 15 2 6 5 1 1 2 12 1 135 70 12 0 2 3 1 2 11 1 3 1 1 8 1 110 104 68 11 7 57 10 7 00 47 2 3 1 27 62 67 0 21 18 88 13 1124 666 104 88 VAUSUMMA KOROT 410 378 347 315 265 225 102 160 2292 KOLMANNET MAAT YHTEENSA 1323 033 048 1056 066 815 767 643 7472 KAIKKI YHTEENSA 3280 1213 3682 1163 1016 842 803 652 12661 (toista Ita-Eurooppa) (Joleta muul koknannet maat) 802 430 482 451 400 450 405 651 410 566 377 438 388 380 288 356 3741 3731 T A U L U K K O3 TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMAlSRISKIT (30. 6. 1997 mannassa nostettuihin lainoihin perustuva arvio miljoonina ecuina) - 1 2- 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 TOTAL JASENVALTIOT MA6MA A. Maksutase 1. Kreikka 2. Italia B. Rakenteelllsetlalnat 3. Euratom Ja YURV 4. EIP Esp, Kreikka, PortugaH Paaoman vfllisumma kdttoT A. Maksutase 1. Kreikka 2. Italia B. Rakenteelllsetlalnat 3. Euratom ja YURV 4. EIP Esp. Kreikka. Portugal! 500 981 141 45 1667 48 209 26 18 2467 52 38 2557 55 40 96 155 155 15 14 11 11 Korkojen vfllisumma 300 184 177 71 21 92 7 7 15 23 23 22 22 2 6 7 2 3 5 17 15 32 2 2 4 JASENVALTIOT YHTEENSA 1967 280 2734 107 30 27 36 8 8 1 1 8 KOLMANNET MAAT PAAOMA A. Talousapu 5. Unkari 6. Tsekin tasavalta 7. Slovakian tasavalta S. Bulgaria 9. Romania 10. Algeria 11. FYROM 12. Batttan maat 13. Moldova 14. Ukraina 15. Vaflco-Venfljfl 16. Georgia 17. Armenia 18. Euratom KIE-maat B. Takaukset 19. EIP Vaiimeren alue 20. EIP KIE-maat 21. EIP Aasia Ja LaL Amerikka 22. EIP ETELA-AFRIKKA 100 123 62 150 185 190 80 6 5 95 5 174 92 22 200 134 27 215 172 34 70 150 9 17 6 283 267 53 40 55 100 25 12 37 6 352 360 74 31 70 12 72 11 31 100 17 7 87 11 12 37 6 1 5 14 436 470 107 23 509 596 110 35 537 631 127 42 Paaoman vfllisumma 913 556 601 895 1052 1092 1420 1604 KOROf A. Talousapu 5. Unkari 6. Tsekln tasavalta 7. Slovakian tasavalta 8. Bulgaria 9. Romania 10. Algeria 11. FYROM 12. Balttan maat 13. Moldova 14. Ukraina 15. VaNco-Venaja 16. Georgia 17. Armenia 18. Euratom KIE-maat B. Takaukset 19. EIP VaHmeren alue 20. EIP KIE-maat 21. EIP Aasia ja LaL Amerikka 22. EIP ETELA-AFRIKKA Korkojen vaNsumma 2 3 1 13 22 21 2 11 3 16 3 5 3 1 205 166 26 18 520 15 14 21 2 11 3 19 3 6 3 5 272 267 43 25 707 15 8 21 2 10 3 19 3 5 3 14 341 385 68 35 15 6 21 2 5 3 19 3 5 3 30 419 513 99 44 12 6 14 2 5 2 18 2 5 3 49 469 587 123 47 12 3 9 2 5 2 17 2 5 3 69 476 593 135 48 12 3 9 2 5 1 14 2 5 3 86 457 569 136 47 11 4 2 5 1 11 2 5 3 98 362 519 128 42 931 1186 1343 1380 1350 1192 500 3448 337 211 4496 48 519 65 62 693 5189 100 123 62 251 580 350 0 147 57 250 40 0 0 20 2706 2722 554 171 8133 2 3 1 105 62 120 16 57 18 133 20 39 21 352 3001 3599 758 306 8613 KOLMANNET MAAT YHTEENSA 1433 1263 1532 2081 2395 2472 2771 2796 16746 KAIKKI YHTEENSA 3400 1544 4266 2188 2426 2500 2807 2805 21935 (Josta Hfl-Euroopan maat) flosta muut kolmannet maat) 965 468 673 590 816 716 970 1111 1183 1212 1236 1236 1466 1305 1452 1344 8764 7982 13 IV. BUDJETTITAKAUSTOIMET IV. A Toimet kassavaroista Komissio käyttää yhteisön kassavaroja yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen N:o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tällä menettelyllä vältetään komission maksujen myöhästyminen ja siitä aiheutuvat kustannukset annetuissa lainoissa silloin, kun velallisen maksu myöhästyy. IV. B Takuurahaston maksut Kun yhteisön myöntämän lainan edunsaajan erääntyvät maksut myöhästyvät, takuurahasto auttaa kattamaan maksuhäiriön kolmen kuukauden kuluessa erääntymispäivästä. takaaman tai Viivästyskorko, joka syntyy varojen käyttöönsaattamispäivän ja rahaston suorituspäivän erotuksesta, anotaan takuurahastolta palautettavaksi kassavaroihin. Viimeisten kuuden kuukauden aikana rahasto on maksanut takauksia seuraavien velallisten maiden osalta: Yhteison ulkopuolinen maa Maksupaivamaara Maarat (paaoma+korot) Entinen Jugoslavia 16. 10. 1997 6. 134. 806,85 IV. C Myöhästyneet takaisinmaksut Seuraavat yhteisön ulkopuoliset maat ovat tämän kertomuksen kattamana aikana maksaneet myöhässä takaisin erääntyneet maksut, jotka takuurahasto on suorittanut aikaisemmin. Nämä myöhästyneet määrät maksetaan takuurahastolle takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 2 artiklan mukaisesti. takaisin Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (FYROM) on maksanut takaisin yhteensä 19,7 miljoonaa ecua eli kaikki maksamattomat velkansa. Yhteison ulkopuolinen maa Takaisinmaksupaiva Maara (paaoma+ korot+viivastyskorot) Armenia FYROM FYROM Yhteensa 28. 11. 1997 3. 11. 1997 23. 12. 1997 8. 000. 000,00 16. 509. 236,82 3. 195. 400,83 27. 704. 637,65 14 IV. D Maksamatta olevien velkojen tilanne kertomuksen antamispäivänä Kauden lopulla maksamattomat määrät ovat seuraavat: Yhteisdn ulkopuolinen maa Maara (paaoma+korot+viivastyskorot) Tadzikistan Georgia Armenia Entinen Jugoslavia Yhteensa 72. 130. 543,72 127. 912. 418,30 48. 510. 587,09 67. 207. 757,63 315. 761. 306,74 V. YHTEISÖN ARVIO JA TAKAUSKAPASITEETISTA YHTEISÖN ULKOPUOLISTEN MAIDEN HYVÄKSI LASKENNALLISESTA LAINA- Takuurahasto- ja takuuvarausmekanismi rajoittaa käytännössä yhteisön laina- tai rahoitusnäkymissä takauskapasiteettia takuuvaraukseen uuden rajoittaa lainapäätöksen yhteydessä käytettävissä olevia määrärahoja (tai vuotuisen erän yhteydessä monivuotisia rahoitusjärjestelyjä koskevien takuiden tapauksessa). sillä täydentämiseksi ulkopuolisille maille, kirjattu määrä^ rahaston yhteisön Lainakapasiteetti vastaa tiettynä aikana takuuvarauksessa jäljellä olevaa marginaalia. Tämä marginaali on yhtä suuri kuin erotus varauksen ja jo päätettyjen ja valmisteilla tarvittavan olevien rahoitusjärjestelyjen yhteydessä takuurahaston täydentämiseksi arvioidun määrän välillä. 4 esitetään Taulukossa yhteisön lainakapasiteetista Laskentamenetelmä ja kertomuksen liitteessä. takuurahastomekanismin mukainen arvio ulkopuolisille maille kaudella säädösviittaukset esitetään yksityiskohtaisemmin yhteisön 1997-1999. tämän Neuvoston tekemien sekä ehdotettujen ja valmisteltavien päätösten perusteella (ks. taulukko 4) takuuvarauksesta arvioidaan käytettävän 259 miljoonaa ecua vuonna 1998, jolloin vuoden 1998 lopussa käytettävissä olisi 79 miljoonaa ecua. Yhteisön ulkopuolisten maiden hyväksi annettujen lainatakausten kokonaismäärä, johon lisätään erääntyvät, maksamattomat korot, oli 31. 12. 1997 mennessä 7 961 miljoonaa ecua. lainojen ja Takuurahaston määrän ja asetuksessa määritellyn kokonaismäärän suhde on 10,83 prosenttia, joka on siis suurempi kuin takuurahaston perustavassa asetuksessa määrätty 4 Rahoitusnäkymiin kirjattu määrä on 300 miljoonaa ecua vuoden 1992 hintoina ilmaistuna. 15 10 prosentin tavoitesumma. Asetusten mukaisesti "ylijäämä palautetaan Euroopan yhteisöjen talousarvion tulotaulukon erityiseen budjettikohtaan". Ylijäämä on 66 miljoonaa ecua varainhoitovuoden 1997 päättyessä. Takuurahaston varat voisivat varainhoitovuoden 1998 lopussa olla noin 1 100 miljoonaa ecua, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: - 259 miljoonaa ecua maksetaan vuoden 1998 varauksesta - rahaston tukitoimia edellyttäviä uusia laiminlyöntejä ei tapahdu - velallisina olevat maat eivät maksa velkojaan myöhässä - rahaston varojen sijoitustulot ovat noin 40 miljoonaa ecua. Käytettävissä oleva vuotuinen lainakapasiteetti vaihtelee, kun otetaan huomioon aiemmin päätettyjä lainoja ja kautta 1998-1999 varten ehdotettuja ja valmisteltavina olevia lainoja koskevien rahaston maksujen vaikutus takuuvaraukseen, - 516 miljoonasta ecusta 568 miljoonaan ecuun kokonaisuudessaan yhteisön talousarviosta taattujen lainojen osalta, - 688 miljoonasta ecusta 757 miljoonaan ecuun 70-prosenttisesti taattujen lainojen osalta (25. ja 29. heinäkuuta 1997 allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön ja Euroopan investointipankin välisen takuusopimuksen mukaisesti). VI. TAKUURAHASTON SUHTEELLINEN VAKAUS Rahaston 31. 12. 1997 käsittämän määrän (862 miljoonaa ecua) ja taulukossa 3 vuodelle 1998 ennakoidun (1 433 miljoonaa ecua) yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen vuotuisen enimmäisriskin (määritellään erääntyvillä kokonaismäärillä) välinen suhde on 60 prosenttia. 16 TAULUKKO 4 YHTEISÖN ARVIOITU, TAKUURAHASTOJÄRJESTEMAN MUKAINEN TEOREETTINEN LAINA- JA TAKUUKAPASITEETTI YHTEISÖN ULKOPUOLISILLE MAILLE AJANJAKSONA 1997-1999 takuurahastomekanlsmin mukainen (*) Yhteisön ulkopuolisille maille annettavien lainojen takuuvaraus 329 338 346 Takuurahastoon suoritettavien määrien laskentaperuste Tilanne Ennusteet Ennuat—t 1568 1998 - EIP:n LAINAT - Vlllmeren alira (a) - Keski- ja Hl-Euroopan maat (b) • Latinalainen Amerikka Ja Aaala (c) - Eteli-Afrikka (d) • EIP:n lainat yhteensl - Euratomin lainat - Makrotaloudellinen apu Takuurahastoon suoritettavat määrät 553 850. 5 60 125 1588,5 931. 6 665,7 190,55 17,5 1805,35 693. 25 710,5 322 105 1830,75 0 305 0 50 286 259 0 125 274 Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali 43 79 72 Jäljellä oleva lainakapasiteetti (maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat, EIP:n lainat ja Euratomin lainat) > Enintään, jos käytetty kokonaan 100-prosenttiseen takuuseen (esim. BP-»ainat) • Enintään, jos käytetty kokonaan 70-prosenttiseen takuuseen (esim. ElP. n lainat) 286 409 568 811 516 737 (*). Vuosille 1998 ja 1999 hyväksytty suoritettava maarä on 14 prosenttia, koska takuurahasto saavutti tavoitesummansa vuoden 1997 lopussa. (Ks. neuvoston 2. 12. 1996 ja 27. 1. 1997 antamat suositukset) Rahastoon suoritettavilla mfilrllll katettavien lainojen ominaispiirteet kaudella 1997 • 1999 - EIP a. Välimeren alue: - lainat, joista on tehty pftatft»: 1994 • 1998:115 mQ. ecua Syyrian kanssa tehdyn 4. rahoituspöytäkirjan mukaisesti (75 prosentin yleinen takaus). 31. 1. 1997 - 31. 1. 2000:2 310 mifl. ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta,, jonon kohdistuu 70 prosentin yleinen takaus • ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat 1998 - 2002: 750 miljoonaa ecua Turkin kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. 1998 • 2001:230 miljoonaa ecua Kroatian kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. 1998 - 2000:150 miljoonaa ecua entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. b. Keski- ja Ita-Euroopan maat: • ehdotetut tai valmistama olevat lainat. 31. 1. 1997 • 31. 1. 2000: 3 520 miljoonaa ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleinen takaus. c. Latinalainen Amerikka ja Aasia: • lainat, johta on tehty näätä»: 1993 -1996: 750 miljoonaa ecua. 54,6 miljoonan ecun lainat peruutettu. 1996:275 miljoonaa ecua (takaus 100%). 122 miljoonan ecun mäaraan, joka on vielä allekirjoitettava 14. 4. 1997 tehtyä paatosta hyväksyttäessä, kohdistuu 70 prosentin yleinen takaus. 31. 1. 1997 - 31. 1. 2000:900 miljoonaa ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleinen takaus. d. Etett-Afrlkka: - lainat- joista on tehty paatos: 1. 7. 1997 • 1. 7. 2000:375 miljoonaa ecua EIP:n toimikauden jatkamisen johdosta, johon kohdistuu 70 prosentin yleinen takaus. -Euratom Lainoja ei ole ehdotettu. • Makrotaloudellinen apu • lainat joteta on tehty pftftwwr 1997. 25 miljoonan ecun lainat Valko-Venäjälle vapautettu ja siirretty vuoteen 1999:130 miljoonan ecun lainat Slovakiana peruutettu. 1998:100 miljoonan ecun lainat Algerialle vapautettu vuonna 1998 ja siirretty vuoteen 1999; - ehdotetut tel valmhteMla olevat lainat: 1998:150 mHJoonan ecun lainat Ukrainalle. 17 TOINEN OSA: MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI: TALOUDELLINEN JA RAHOITUKSELLINEN TILANNE YHTEISÖN ULKOPUOLISISSA MAISSA, JOTKA OVAT EDUNSAAJINA MERKITTÄVIMMISSÄ LAINANANTOTOIMENPITEISSÄ I. JOHDANTO Kertomuksen aiemmissa osissa ilmoitetut luvut antavat tietoja yleistä talousarviota rasittavien riskien määristä. Näitä tietoja on kuitenkin painotettava riskin laadullisilla seikoilla, jotka riippuvat rahoitusjärjestelyjen luonteesta ja lainanottajan asemasta. Viimeaikaisia tapahtumia, jotka voivat vaikuttaa portfoliomaariskiin, analysoidaan seuraavassa osassa. Tässä kappaleessa on esitetty maariskiarvio kaikista Keski- ja Itä-Euroopan maista, entisen Neuvostoliiton uusista itsenäisistä valtioista sekä Välimeren alueen maista, joille on myönnetty makrotaloudellista rahoitusapua. Kunkin maan maariskiarviointi esitetään sivun mittaisena taulukkona, johon on koottu tärkeimmät maariskin indikaattorit. Lisäksi esitetään tarkempi sanallinen arvio niistä maista, joista on saatu riskiarviointiin vaikuttavaa merkittävää uutta tietoa edellisen, vuoden 1997 alkupuolta koskevan selvityksen jälkeen. Lyhyt sanallinen arviointi esitetään myös niistä maista, joilla on yhä maksamattomia lainoja vuonna 1991 silloiselle Neuvostoliitolle myönnetyistä 1250 miljoonan ecun tavaraluotoista. Arviointi kattaa vain mainitut alueet pääasiassa sen vuoksi, että Euroopan yhteisön riskit muualla (erityisesti Euroopan investointipankin lainatakuista aiheutuvat riskit) edustavat vain pientä osuutta kokonaisriskistä (alle 3 %) ja ovat lisäksi hyvin hajautettuina eri maihin. Israelia ei sisällytetä enää seuraavaan kertomukseen, sillä se maksoi joulukuussa 1997 takaisin yhteisön vuonna 1991 myöntämän 160 miljoonan ecun lainan. II. KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAAT BULGARIA kehitysnäkymät hyväksytty Bulgarian valmiusluottojärjestely Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa toimii edelleen. Valuuttavaranto on enemmänkin kuin riittävä kattamaan heinäkuun 1. päivänä käyttöönotetun valuuttakomiteajärjestelyn mukaiset keskuspankin velat. edelleen. Keväällä paranevat 1995 Julkisen talouden alijäämä oli vuonna 1997 noin 4 % BKTrstä, mikä on noin 2 prosenttiyksikköä pienempi kuin IMF:n kanssa sovittu tavoite. Tämä johtuu osittain odotettua alhaisemmista koroista, jotka heijastavat sekä talouden vakauttamisessa saavutettua menestystä että luottojen kysynnän laskua. 18 Rakenneuudistus on nopeutunut. Elintarvikkeiden hinnat on vapautettu muutamaa lukuun ottamatta. Suurten yritysten laaja yksityistäminen on peruselintarviketta käynnissä ja vauhdin pitäisi kiihtyä vuonna 1998. Yksi pankki on yksityistetty ja muita pankkeja saatetaan myydä piankin. Ulkomaisten suorien sijoitusten määrä oli vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla huomattavasti suurempi kuin koko vuosina 1995 ja 1996 yhteensä. sen ulkoinen saavuttamasta edistyksestä huolimatta Bulgarian rahoitustilanne todennäköisesti pysyy melko heikkona muutaman vuoden ajan, sillä ulkomaisen velan hoitokustannukset ovat edelleen huomattavat, lähes 1 miljardi dollaria vuodessa. Tässä yhteydessä on huomattava Bulgarian joulukuussa 1997 yhteisölle takaisin maksama 140 miljoonan ecun erä maalle tähän mennessä yhteisön makrotaloudellisena apuna maksetusta 400 miljoonasta ecusta sekä heinäkuussa 1997 tehty neuvoston päätös myöntää Bulgarialle uutta makrotaloudellista apua enintään 250 miljoonan ecua. Määrätietoiset uudistuspyrkimykset varmistavat IMF:n ja muiden kansainvälisten laitosten tuen jatkumisen ja edistävät ulkomaisten suorien sijoitusten lisääntymistä. TSEKKI Tsekin tilanne on pysynyt epävakaana edellisen kertomuksen jälkeen. Vuoden 1997 jälkipuoliskolla kasvu hidastui edelleen, niin että vuosikasvu oli vain 0,8 %. Tuotantoa koskevat tiedot ensimmäiseltä vuosipuoliskolta eivät ole kehuttavia, ja kesän suuret tulvat huononsivat toiveita tuotannon elpymisestä kolmannen vuosineljänneksen aikana. Vaikka monet suuret teollisuusyritykset joutuivat keskeyttämään tuotantonsa muutaman viikon ajaksi, kolmannen vuosineljänneksen tuotanto oli kuitenkin korkeampi kuin edellisenä vuonna vastaavana ajankohtana. Tämä hienoinen teollisuustuotannon parannus jatkui viimeiselle vuosineljännekselle saakka, jolloin näkyviin tuli myös joitakin elpymisen merkkejä, erityisesti teollisen tuotannon alalla. Toisaalta tiedot rakennusalan tilanteesta eivät ole kovin rohkaisevia: ala kärsii pahasti hallituksen aiemmin saman vuoden aikana säästöpakettien yhteydessä tekemistä investointimenojen leikkauksista. Ulkoisen tilanteen osalta edelleen jatkunut heikko kasvuvauhti yhdessä valuutan toukokuussa tapahtuneen devalvoinnin kanssa johti huomattavaan kauppataseen kehityksen paranemiseen vuoden toisella puoliskolla. Kauppataseen ja vaihtotaseen myönteisestä kehityksestä huolimatta Tsekin valuutta pysyi epävakaana. Jatkuvien valuuttakurssihäiriöiden pääsyynä on ollut poliittinen epävakaus, joka johti maan hallituksen eroon marraskuun lopulla. Poliittinen epävakaus jatkunee siihen saakka, että TSekissä pidetään uudet vaalit. Ne järjestetään todennäköisesti aikaisintaan vuoden 1998 puolivälissä. Joulukuussa 1997 Tsekki maksoi yhteisölle takaisin noin 127 miljoonaa ecua yhteisön makrotaloudellisen rahoitusavun yhteydessä sille myöntämästä kaiken kaikkiaan 250 miljoonasta ecusta. 19 vmo Viimeaikaisesta taloudellisesta levottomuudesta huolimatta Viron riskiluokitus on edelleen yksi alueen parhaimpia. Talous kasvaa hyvin nopeasti (reaalinen BKT kasvoi 11,7 % vuoden 1997 alkupuoliskolla edellisen vuoden vastaavasta ajankohdasta), vienti lisääntyy voimakkaasti (vuoden 1997 ensimmäisten 10 kuukauden aikana kasvu oli dollareina 38 % vuoden 1996 vastaavaan ajanjaksoon verrattuna) ja vuonna 1997 Viron talousarvio oli ylijäämäinen. Ulkomaisen velan osuus BKT:sta on edelleen pieni. Syyskuussa Viron talouden myönteinen kehitys sai tunnustusta kahden suotuisan riskiluokituksen muodossa. Moody's katsoi, että Viron luottokelpoisuusluokka pitkäaikaisen valuuttamääräisen varainhankinnan osalta osalta on Baal, ja ICBA. n vastaavaksi luokitukseksi tuli BBB. Moody's-laitoksen luokitus on korkein entisen Neuvostoliiton maalle annettu luokitus ja sama kuin Tsekin. Ylikuumenemisen oireiden moninkertaistuminen, varsinkin vaihtotaseen alijäämän kasvu sekä pankkien antolainauksen nopea lisäys, sai viranomaiset ryhtymään vuoden 1997 viimeisellä neljänneksellä useisiin rajoittaviin toimenpiteisiin. Finanssipolitiikkaa kiristettiin erityisesti tallettamalla suuri osa (500 miljoonaa kruunua) ylimääräisistä verotuloista ulkomaille ja kasvattamalla vuodelle 1998 suunniteltua ylijäämää. Lisäksi vakavaraisuussuhdetta nostettiin 1. lokakuuta kahdeksasta kymmeneen prosenttiin ja pankkien kassavarantovelvoitetta tiukennettiin. Nämä toimenpiteet hidastavat vuoden 1998 kasvua ja korjaavat joitakin Viron talouden epätasapainotekijöitä. Viro joutui vuoden 1997 viimeisellä neljänneksellä vakaviin likviditeettivaikeuksiin, mikä johtui kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden vaikeasta tilanteesta ja viranomaisten toimenpiteistä talouden rauhoittamiseksi. Tämä johti pankkienvälisen koron huomattavaan nousuun ja valtavaan myyntiin osakemarkkinoilla, missä tapahtui elokuun lopun ja marraskuun lopun välillä yli 50 %:n lasku. Nämä talousvaikeudet ovat kolhaisseet pankkien voittonäkymiä, mutta eivät ole estäneet Viron pankkeja jatkamasta kansainvälisten sopivat marraskuussa 1997 IMF:n kanssa uudesta talouspolitiikkaa koskevasta muistiosta, mutta ilmoittivat, ettei niiden tarkoituksena ole tehdä ostoja muistion taustalla olevan valmiusluottojärjestelyn mukaisesti. hyödyntämistä. Viranomaiset rahoitusmarkkinoiden ENTINEN JUGOSLAVIAN TASAVALTA MAKEDONIA Itsenäistyttyään vuonna 1991 entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on edistynyt huomattavasti taloutensa vakauttamisessa ja vapauttamisessa ja on toteuttanut lukuisia rakenteellisia toimenpiteitä taloutensa uudistamiseksi. Näiden ponnistusten ansiosta inflaatio on alentunut matalien yksinumeroisten lukujen tasolle, valuuttakurssi on pysynyt vakaana (lukuun ottamatta heinäkuussa 1997 tehtyä devalvaatiota), tuotannon lasku on pysähtynyt ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on saanut mainetta vakaana ja uudistushaluisena maana. Vaikka BKT kasvoi vuonna 1996 noin prosentin ja vuonna 1997 noin kaksi prosenttia, tuotantotaso on kuitenkin vain 60 % vuoden 1991 tasosta, työttömyys on hyvin korkealla ja Makedonia on edelleen eräs Euroopan köyhimpiä valtioita. 20 Jugoslavian tasavalta Makedonia jatkoi vuonna 1997 Entinen siirtymistään markkinatalouteen huhtikuussa 1997 hyväksytyn IMF:n ESAF-järjestelyn mukaisesti. Sen jälkeen kun ohjelmaa heinäkuussa muokattiin (14 %:n devalvaation yhteydessä), ohjelmaa on toteutettu tyydyttävästi ja se on tällä hetkellä aikataulussa. Tärkeä osa ohjelmaa on ollut Makedonian yhteisölle ja EIP:lle erääntyneiden maksujen selvitys 10. syyskuuta. IMF. n ohjelman tueksi neuvosto päätti myöntää maalle enintään 40 miljoonan ecun lainan, jonka ensimmäinen erä (25 miljoonaa ecua) maksettiin 30. syyskuuta. Toinen erä odotetaan maksettavan alkuvuonna 1998. tasavallan Makedonian riskiarvion kannalta. Makedonia Talouden vakauttamisessa ja uudistamisessa saavutetut hyvät tulokset sekä viimeisten tekijöitä entisen erääntyneiden maksujen hoitaminen ovat selkeän myönteisiä Jugoslavian teki uudelleenjärjestelyä koskevan sopimuksen Pariisin klubin kanssa vuonna 1995 ja Lontoon klubin kanssa vuonna 1996 ja tällä hetkellä viimeiset kahdenväliset Pariisin klubin sopimukset ovat viimeisteltävänä. Velka kasvoi 38 prosenttiin suhteessa BKTrhen vuonna 1997, kun taas velanhoitomenojen osuus laski 8,7 prosenttiin tavaroiden ja palvelusten viennistä, mikä ei ole kovinkaan korkea taso. Makedoniaan liittyvä riski on kuitenkin edelleen suhteellisen korkea. Syynä tähän ovat erityisesti alueen epävakaa poliittinen tilanne sekä vähemmistökysymykseen liittyvät sisäiset ja pankkialan poliittiset vaikeudet. Lisäksi yritysten uudelleenjärjestelyissä vahvistamisessa on vielä varsin paljon tehtävää. LATVIA Latvian taloudellinen tilanne on pysynyt suotuisana. Kasvuvauhti kiihtyi vuonna 1997 siten, että se oli 4,6 % vuoden alkupuoliskon aikana. Lisäksi inflaation hidastuminen jatkui, korkotaso laski huomattavasti koko vuoden ajan ja valtiontalouden tilanne parani jatkuvasti - vuonna 1997 julkinen talous oli ylijäämäinen. Ulkoinen epätasapaino kasvaa edelleen, mutta toistaiseksi Latvian valuutan vakauteen ei kohdistu kovinkaan suurta uhkaa. LIETTUA Liettuan talouden myönteinen suuntaus jatkui vuonna 1997. Vuoden alkupuoliskon aikana BKT kasvoi investointien ja kulutuksen vauhdittamana 2,5 %. Työttömyyden ja inflaation hidastuminen ovat pysähtyneet, mutta ne ovat pysyneet edelleen varsin alhaisina, työttömyysaste oli lokakuussa 5,9 % ja inflaatio 9 % edellisen vuoden vastaavasta ajasta. Verotulot ovat olleet ennakoitua korkeammat ja julkisyhteisöjen alijäämä pysyi tavoitellussa 1,9 prosentissa BKT:stä. Kauppatase on heikentynyt huomattavasti, sillä kotimaisen kysynnän kasvu lisäsi tuontia viennin kasvua nopeammin. Tämän seurauksena kauppataseen alijäämä vuoden 1997 yhdeksän ensimmäisen kuukauden ajalta oli lähes samalla tasolla kuin koko vuoden 1996 alijäämä. Tämä lisääntyvä ulkoinen epätasapaino on kuitenkin ollut helppo rahoittaa. Kansainvälisten pääomamarkkinoiden ottolainauskorot ovat edelleen kehittyneet myönteisesti ja arvopaperisijoitukset sekä ulkomaiset suorat sijoitukset ovat nousseet huomattavasti. Virallinen valuuttavaranto kasvoi vuoden alkupuoliskon aikana ja kattaa yli kahden kuukauden tuonnin. Ulkomaanvelka kasvoi vuoden yhdeksän 21 ensimmäisen kuukauden aikana nopeasti, mutta sen määrä suhteessa BKTrhen on edelleen pieni. Ulkomaista lainanottoa koskevan uuden sääntelyn myötä ulkomaisen velan kokonaismäärä ei saa nousta yli 20 %:iin BKT:stä. Liettuan pankkiala elpyy edelleen vuoden 1995 kriisistä. Viranomaiset ovat vahvistaneet sääntelyä ja ottaneet kovemman asenteen heikoimpia pankkeja kohtaan. Tämä johti siihen, että eräs pankki, jolle Liettuan viranomaiset olivat omalla riskillään ajautui edelleen parhaillaan konkurssiin. Rahoitusalan suunnitelmia, joiden mukaan kaksi kolmesta valtion omistamasta pankista yksityistettäisiin. lainanneet yhteisön makrotaloudellisen rahoitusavun varoja, valtio viimeistelee tervehdyttämiseksi ROMANIA 1997 ja siirtymisessä kohti Romanian maariski, joka on edelleen Itä-Euroopan korkeimpia, parani entisestään toisella puoliskolla. Romanian viranomaisten vuoden ja talouden talousohjelman käynnistämisestä on kulunut vuosi ja kunnianhimoisen uudistamisessa toimivaa markkinataloutta on saavutettu huomattavaa edistystä. Viranomaisten ohjelman täytäntöönpanolla on edelleen ollut kielteinen vaikutus taloudelliseen toimeliaisuuteen. BKT laski vuonna 1997 noin 6 %. Makrotaloudelliset puitteet ovat edelleen heikot. Kesällä Romaniassa oli jakso, jolloin inflaatio ja korkokanta laskivat koko vuoden aikana alimpiin lukemiinsa, mutta lokakuussa inflaatio hyppäsi 6,5 %:iin kuukausitasolla. Myös suurten julkisen sektorin yritysten rakenneuudistuksissa on ollut viivästyksiä, ja ulkomaisia sijoituksia ja yksityistämistä koskevan oikeudellisen kehyksen osalta vallitsee epävarmuutta. radikaalin Tärkeillä aloilla on kuitenkin edistytty merkittävästi. Finanssipolitiikka on ollut hyvin tiukkaa hallituksen valvoessa menoja tarkasti. Marraskuun loppuun mennessä julkisen sektorin työvoima esimerkiksi oli vähentynyt 10 %. Ulkoinen tase parantui selvästi vuoden 1997 aikana. Melko suuri pääomavirta maahan riitti reilusti kattamaan alijäämän, mikä auttoi Romanian keskuspankkia kasvattamaan vaihtotaseen valuuttavarantoaan helmikuun 700 miljoonasta dollarista 2,6 miljardiin dollariin marraskuussa, mikä vastaa yli kolmen kuukauden tuontia. Vuonna 1997 vaihtotaseen alijäämä oli 2 miljardia dollaria, mikä merkitsee lähes 25 %:n laskua vuodesta 1996. Ulkomaisten sijoitusten ja varsinkin ulkomaisten suorien sijoitusten määrä kasvoi jyrkästi vuonna 1997, mikä kertoo investoijien luottamuksen lisääntymisestä. Romanian Development Agencyn mukaan ulkomaisten suorien sijoitusten määrä oli vuoden 1997 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana 1,3 miljardia dollaria, mikä vastaa noin kahta kolmannesta vuosina 1989 -1996 yhteensä saadusta määrästä. Romania läpäisi menestyksellä valmiusluottojärjestelyn mukaisen IMF:n ensimmäisen katsauksen. Valmiusluottojärjestelystä on jo maksettu kolme erää. Lisäksi maa on kesäkuussa hyväksyttyjen eri lainojen osalta aikataulussa Maailmanpankin kanssa. EY maksoi neuvoston vuonna 1994 hyväksymästä 125 miljoonan ecun makrotaloudellisesta avusta maksamatta olleet 70 miljoonaa ecua vuoden 1997 jälkipuoliskolla. Joulukuun 1997 alussa riippumattomien uudistusmielisten henkilöiden nimittäminen talouden kannalta tärkeimpiin ministeriöihin ovat myönteisiä ilmoitettu hallitusremontti ja 22 merkkejä viranomaisten voimakkaasta päättäväisyydestä jatkaa ja nopeuttaa talouden tervehdyttämistä. SLOVAKIA Slovakian maariski on edelleen kohtuullinen, mutta ulkoinen tase on edelleen hyvin alijäämäinen ja ulkomainen velka kasvaa nopeasti. Vaihtotaseen heikennyttyä rajusti vuonna 1996 ulkoinen tilanne vakiintui jossakin määrin vuonna 1997, mutta alijäämät säilyivät korkeina. Elokuun lopussa vaihtotaseen alijäämä oli pienentynyt vuoden 1996 tarvittava 10%:sta noin 8,5 %:iin BKT:stä. Ulkoisen alijäämän rahoittamiseen ulkomaanvelka kasvoi kuitenkin edelleen nopeasti. Vuosien 1995 ja 1996 nopea taloudellinen kasvu ei juurikaan hidastunut vuoden 1997 alkupuoliskolla, mikä on johtanut talouden ylikuumenemiseen. Vuoden 1997 kahta ensimmäistä taloudellisen toimeliaisuuden lisääntyneen 6 % kun kasvu vuosina 1995 ja 1996 oli hiukan alle 7 %. Inflaatio on alkanut kiihtyä asteittain hidastuttuaan kolmena vuonna peräkkäin. neljännestä osoittavat koskevat alustavat luvut Koska Slovakian finanssipolitiikka muuttui aikaisempaa kasvuhakuisemmaksi, rahapolitiikkaa oli vähitellen kiristettävä saavutetun makrotaloudellisen vakauden tason touko- ja kesäkuussa 1997 kohdistuneen säilyttämiseksi. Erityisesti valuuttaan voimakkaan paineen jälkeen rahapolitiikkaa muutettiin hyvin kireäksi, niin että korkotaso oli korkea ja likviditeetti hyvin rajallinen. Ellei julkisen talouden alijäämää saada pienennettyä huomattavasti, ei vaihtotaseen voida odottaa parantuvan merkittävästi. Sen sijaan paineet valuutan devalvoimisen suuntaan saattavat voimistua. Slovakia maksoi yhteisölle joulukuussa 1997 takaisin noin 63 miljoonaa ecua siitä 125 miljoonan ecun summasta, jonka yhteisö oli myöntänyt sille makrotaloudellisena apuna. III. ENTISEN NEUVOSTOLIITON UUDET ITSENÄISET VALTIOT ARMENIA Armenian taloudellinen kasvu jatkui vuonna 1997 neljättä peräkkäistä vuotta, mutta kasvuvauhti näyttäisi jääneen odotettua hitaammaksi (BKT:n 3 %:n kasvu alun perin tavoitteeksi asetetun 6 %:n sijaan). Vaikka keskimääräinen inflaatiovauhti laski vuonna 1997 edelleen, noin 14 %:iin, se on merkittävästi hallituksen asettamaa 9,5 %:n tavoitetta nopeampaa. Lisäksi, osittain maahan kohdistuvan saarron takia vaihtotaseen alijäämä (pois luettuna viralliset siirrot) kasvoi vuonna 1997 noin 450 miljoonaan dollariin eli noin 28 %:iin BKT:stä. Ulkomaanvelka taas kasvoi vuoden lopulla noin 50 %:iin suhteessa BKT:hen. Ulkomaisten suorien sijoitusten määrä on edelleen varsin pieni (noin 25 miljoonaa dollaria vuonna 1997). Hintojen ja kaupan vapauttamisessa sekä yksityistämisessä on edistytty huomattavasti. Paljon tehtävää on kuitenkin edelleen suurien yritysten rakenneuudistuksessa sekä pankkialalla, joka vieläkin on hataralla pohjalla (runsaasti tuottamattomia lainoja ja riittämätön pääomakanta). Kesäkuussa Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyi ESAF- järjestelyn toisen vuoden osuuden (47 miljoonaa dollaria). Poliittisella tasolla Armenian 23 presidentin äskettäinen virasta eroaminen on herättänyt epäilyjä mahdollisuuksista ratkaista Vuoristo-Karabahin konflikti rauhanomaisesti. Lisäksi Armenian on odotettu hoitavan yhteisölle erääntyneet maksunsa, mutta näin ei ole vielä tapahtunut. Edellä mainittujen syiden vuoksi Armenia kuuluu edelleen korkean riskin velallisiin. VALKO-VENÄJÄ Arvio Valko-Venäjän taloudesta ei ole muuttunut merkittävästi edellisestä kertomuksesta. Nykyinen taloudellinen ja poliittinen kehitys antaa aihetta vakavaan huoleen. Perustavanlaatuisen poliittisen ja taloudellisen vapauden puute rajoittaa merkittävästi markkinatalouden kehitystä. Sensuurin ja tietojen manipuloinnin vuoksi talouden todellisesta tilasta on mahdoton esittää luotettavaa arviota. BKT:n ilmoitetaan kasvaneen 2,6 % vuonna 1996 ja yli 10 % vuoden 1997 alkupuoliskon aikana. Teollisuustuotannon virallisesti ilmoitettu kasvu on erityisen merkittävää: yli 18% vuoden 1997 ensimmäisen puoliskon aikana edellisen vuoden vastaavan ajanjaksoon verrattuna. Tällainen tuotannon kasvu ei ole kuitenkaan kestävää. Se on perustunut pelkästään luottojen lisäämisen politiikkaan ja erääntyneiden kaasumaksujen maksamiseen Gazpromille vaihtokauppaa käymällä. Makrotaloudellinen vakaus on vaarassa. Liikkeessä olevan rahan lisäys on vaikuttanut inflaatioon, jonka laajasta hintasäännöstelystä huolimatta ilmoitettiin lokakuussa 1997 olleen 75 % edellisen vuoden vastaavasta ajankohdasta. Rakenneuudistusten toteuttaminen on edennyt hyvin hitaasti. Paljoakaan ei ole tehty kotimaan hintojen ja kaupan vapauttamiseksi, kilpailun edistämiseksi houkuttelemalla ulkomaisia yrityksiä maahan, yritysten johtamisen parantamiseksi, valtionyhtiöiden ja asuntotuotannon yksityistämisen nopeuttamiseksi tai maanomistuksen yksityistämisen aloittamiseksi. Valko-Venäjä on edelleen hyvin riippuvainen energian maahantuonnista. Sen vientirakenne on Neuvostoliiton ajoista säilynyt lähes ennallaan. Virallinen ulkomaanvelka on kuitenkin yhä pieni, 900 miljoonaa dollaria eli 6,9 % BKT:stä. Kokonaisriski on edelleen korkea. Sen pienentäminen edellyttäisi merkittäviä ponnistuksia maan perustavanlaatuisten epätasapainoisuuksien korjaamiseksi. Tämä olisi ja institutionaalisia uudistuksia käsittävän laajan suunnitelman avulla. toteutettava makrotaloudellisia, mikrotaloudellisia, rakenteellisia GEORGIA Georgian talouskasvu vuonna 1997 oli noin 12 %, mikä jatkoi vuonna 1995 alkanutta maan talouden myönteistä kehitystä. Tiukan raha- ja luottopolitiikan tuloksena valtion budjetin alijäämä pieneni noin 3,5 %:iin BKT:stä (maksusitoumusten mukaan) ja jakson inflaatio oli hidastunut 8 %:iin vuonna 1997. lopussa vallinnut vuotuinen Julkisyhteisöjen tulojen määrä on kuitenkin riittämättömän matala ja ulkomaisten suorien sijoitusten taso on edelleen alhainen (vuodelle 1997 odotettiin noin 70 miljoonaa dollaria). IMF:n ja Maailmanpankin odotusten mukaisten rakenneuudistusten toteuttaminen on ollut rohkaisevaa. Yksityistämisen ja pankkien uudelleenjärjestämisen saralla on tapahtunut erittäin myönteistä kehitystä. Energia-ala on kuitenkin edelleen 24 huolestuttavassa tilanteessa perimättä jäävien maksujen liian suuren osuuden vuoksi, huolimatta parannuksista, joihin on päästy laatimalla alalle kunnolliset oikeudelliset ja sääntelyä koskevat kehysedellytykset. Hallitus on etenemässä hyväksymällä markkinoiden tarpeisiin suuntautuneen oikeudellisen kehyksen ja asettaa nyt etusijalle oikeusjärjestelmän täytäntöönpanoedellytysten kehittämisen. Lokakuussa 1997 IMF:n väliarvioinnin johtokunta loppuunsaattamisen. Georgian odotetaan myös hoitavan lähiaikoina kaikki maksurästinsä Euroopan yhteisölle. Tämän myötä sen rahoitusyhteistyö EU:n kanssa saataisiin normalisoiduksi. Poliittiset ongelmat jatkuvat: Abhaasian ja Etelä-Ossetian ongelmat ovat yhä ratkaisematta. Näin ollen maariski on edelleen korkea. ESAF-järj estelyyn hyväksyi liittyvän toisen MOLDOVA Moldova on edistynyt merkittävästi pyrkimyksissä kohti taloudellista vakautta, mutta päättäväisen ja tinkimättömän talouspolitiikan alalla saavutettuja edistysaskeleita on vahvistettava. Talouden vakauttamisen kestävyyttä ei voida pitää itsestäänselvänä, koska taloudellinen tilanne on edelleen heikko. Inflaatio on saatu laskemaan ja inflaation arvioidaan tällä hetkellä asettuvan noin 10 %:n tasolle. Moldovan leun vaihtokurssi on ollut huomattavan vakaa toukokuusta 1995 lähtien. Julkisen talouden alijäämän kasvu on kuitenkin merkinnyt paineita rahapolitiikkaa ja vaihtotasetta kohtaan, veronkanto on edelleen tehotonta, ja palkka- ja varsinkin eläkerästit ovat erittäin tai tervehdyttämisen alalla ei ole saavutettu merkittävää edistystä. Lisäksi tuotanto on jatkuvasti laskenut. suuria. Myöskään maatalouden yksityistämisen uudistuksen, Kaiken kaikkiaan vuoden 1997 jälkipuoliskoa koskevat tiedot vahvistavat aikaisemman arvion Moldovan maariskin kasvamisesta. Ennen kaikkea lisääntynyt turvautuminen ulkoiseen rahoitukseen on tasaisesti kasvattanut maan ulkomaanvelkaa, joka tällä hetkellä on selvästi yli 50 % suhteessa BKT:hen. Tämä taso ei ole vielä erityisen korkea. Moldovan ulkomaanvelka on kuitenkin kasvanut erittäin nopeasti; se on lähes kaksinkertaistunut vuosittain vuodesta 1993 lähtien, ja noin kolmasosa siitä on lyhytaikaista. Tästä osatekijästä saattaa muodostua erittäin arka kohta kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla kehittyville kannalta. Mahdollisen epävakauden minimoimiseksi Moldovan on kehitettävä perusasioita, erityisesti julkista talouttaan sekä maksutasetta. Yhtä tärkeää on ponnistella tehokkaasti maatalousalan elvyttämiseksi yksityistämisellä, maatilojen rakenneuudistuksella ja maan myynti- ja ostomarkkinoiden luomisella. talouksille myönnettävien ehtojen TADZIKISTAN Tadzikistanin kokonaistuotanto kasvoi 4 % vuonna 1997, kun se vuonna 1996 laski jyrkästi (20,1 %). Inflaation keskimääräinen vuosivauhti, joka laski vuonna 1996 dramaattisesti 40%:iin taas huomattavasti vuonna 1997 (80 % ensimmäisten seitsemän kuukauden aikana). Tähän olivat syynä keskuspankin suunnatut luotot ja suuri julkisen talouden alijäämä (13 % BKT:stä vuoden alkupuoliskon osalta). Viranomaiset tiukensivat kuitenkin raha- ja finanssipolitiikkaa loppuvuodeksi 1997. Vaihtotaseen alijäämä parani hiukan vuonna 1997, 5 %:iin BKT:stä, kun taas valuuttavaranto kasvoi vastaamaan kahden viikon rahapolitiikan ansiosta, kasvoi luotto- ja tiukan 25 tuontia. Tadzikistanin ulkoinen velka oli yhtä suuri kuin maan BKT, mutta tärkeimmät lainojen 1996 velkojat ovat uudelleenjärjestelyihin. Maa on toteuttanut joitakin vähimmäistoimenpiteitä hoitaakseen yhteisölle erääntyneitä velkojaan, mutta maksurästejä on huomattavasti. suostuneet vuonna erääntyneiden 1997 ja soveltamaan suoraa valuuttasäännöstelyä ja ulkomaankaupan Hallitus pyrki markkinoiden valvontaa, mutta heinäkuusta alkaen valuuttakauppa on alkanut uudelleen ja valuuttakurssi määräytyy jälleen suurimmaksi osaksi markkinoilla. Vientiverot on poistettu ja parhaillaan suunnitellaan matalan, yhtenäisen tuontitullin käyttöönottoa ja valmisteverojen yhtenäistämistä. Yritys- ja maatalousalan yksityistäminen edistyy hyvin ja pankkijärjestelmän uudistaminen on aloitettu. IMF:n johtokunta hyväksyi joulukuussa 1997 konfliktin jälkitilanteeseen liittyvän järjestelyn. Vaikka turvallisuus viime aikoina on heikentynyt, poliittinen tilanne paranee edelleen. Absoluuttisesti katsottuna maan riski on hyvin korkea, mutta viime kuukausina vallinnut suuntaus on ollut myönteinen. UKRAINA Vaikka Ukrainan talouden tilanteen heikkeneminen on hidastumassa (BKT:n odotetaan laskevan 3,4 % vuonna 1997, kun se vuonna 1996 supistui 10 %, talouden vakauttaminen on viime kuukausien aikana hidastunut huomattavasti, sillä maassa aloitellaan pitkää vaalikampanjaa. Parlamenttivaalit järjestetään maaliskuussa 1998 ja presidentinvaalit vuoden 1999 puolivälissä. Julkiset menot ovat kasvaneet nopeasti ja yhteenlaskettu julkisen talouden alijäämä kasvoi 7,3 %:iin BKT:stä vuoden 1997 ensimmäisten yhdeksän kuukauden aikana, kun se koko vuonna 1996 oli 4,6%. Menojen kasvu johti alijäämälle IMF:n kanssa tehdyssä valmiusluottojärjestelyssä asetettujen tavoitteiden ylittymiseen, mutta tarkistusten jälkeen ohjelma saatiin takaisin aikatauluun marraskuun lopulla. EY maksoi vuoden 1997 jälkipuoliskolla neuvoston vuonna 1995 hyväksymän 200 miljoonan ecun makrotaloudellisesta avusta maksamatta olleet 100 miljoonaa ecua. Marraskuussa keskuspankin oli nostettava tärkeimpiä korkoja ja puututtava raskaalla kädellä sekä valuutta- että valtion velkasitoumuslainojen markkinoihin, kun Ukrainan valuutta grivna erkani toistuvasti dollariin nähden ilmoitetusta vaihtokurssivälistään. Ulkomaankaupan taseet huononevat: kaupan ja palvelujen taseen alijäämä kasvoi vuoden 1997 alkupuoliskolla 1,23 miljardiin dollariin, kun koko vuonna 1996 se oli ollut 1,1 miljardia dollaria. Rakenneuudistukset ja varsinkin yksityistäminen ovat viime kuukausina lähes pysähtyneet. Kokonaisarviona Ukrainan riskiä on pidettävä suurena. IV. VÄLIMEREN MAAT ALGERIA Vaikka talouden vakautuminen jatkui vahvana vuonna 1997, Algerian maariski on edelleen korkea poliittisen väkivallan laajentumisen ja keskipitkän aikavälin talousnäkymien epävarmuuden vuoksi. Näkymien parantumisen edellytyksenä on kestävän rauhantilan aikaansaaminen maahan nopeasti. Vaikka kesäkuussa 1997 järjestettiin parlamenttivaalit ja lokakuussa paikallisvaalit, laittomaksi julistettu Front 26 Islamique du Salut (FIS) on ilmoittanut lopettavansa aseellisen vastarinnan, Algerian turvallisuustilanne on viime kuukausina huonontunut entisestään. IMF:n kanssa sovittuun kolmivuotiseen järjestelyyn tukeutuvan vakauttamis- ja rakenneuudistusohjelman toteuttamisessa on edistytty edelleen vuoden 1997 aikana. Kaikki IMF:n kesäkuun ja syyskuun lopuksi asettamat tuloskriteerit saatiin täytetyksi. Maataloustuotanto on kärsinyt ankarasta kuivuudesta, ja siksi reaalisen BKT:n kasvu jäi vain 2,3 %:n tienoille vuonna 1997. Teollisuustuotannon heikkeneminen jatkui vuoden 1997 aikana, mutta kaasun tuotanto kasvoi yli 8 %. Tiukan rahapolitiikan ansiosta kuluttajahintaindeksin kohoaminen 12 kuukauden jaksolle laskettuna jäi lokakuussa 3 %:iin, kun se oli joulukuussa 1996 ollut 15 %. Vuotuinen inflaatio oli 6 %:n luokkaa. Syyskuussa 1997 Algeria päätti muuttaa dinaarin vaihdettavaksi vaihtotasetapahtumien osalta ja hyväksyi IMF:n kanssa tehdyn sopimuksen VIII artiklan velvoitteet. Vaihtotase ja julkinen talous osoittavat melkoista ylijäämää, nimittäin 6,7 % ja 2,3 % BKT:sta. Bruttovaluuttavaranto, joka vuonna 1996 jo oli kaksinkertaistunut 4,2 miljardiin dollariin, kasvoi vuoden 1997 loppuun mennessä 7,5 miljardiin dollariin, mikä kattaa noin 9 kuukauden tuonnin. Algerian jäljelläoleva ulkomaanvelka, joka vuonna 1996 oli 73,2 % suhteessa BKT:hen, laski vuoden 1997 loppuun mennessä alle 70 %:iin, ja joulukuussa 1997 Algeria maksoi takaisin 250 miljoonaa ecua siitä 500 miljoonan ecun makrotaloudellisesta avusta, jonka yhteisö on sille tähän mennessä maksanut. ja yksityistämisestä, Algerian Huolimatta jatkuvista ulkomaankaupan ja rahoitusalan rakennemuutoksista sekä valtionyritysten rakenneuudistuksista talous ei se on erityisen arka energian edelleenkään ole riittävän monipuolinen; maailmanmarkkinahintojen ja säätilojen muutoksille. Algerian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että uuteen järjestelyyn IMF:n kanssa ei pyritä nykyisen, kesäkuussa 1998 päättyvän ohjelman jälkeen. Siitä huolimatta maan maksutaseen tila on edelleen haavoittuva, koska vienti ei ole riittävän monipuolista ja suora ulkomainen sijoitustoiminta on ei ole pääsyä kansainvälisille pääomamarkkinoille. Jos öljyn hinta ei lähivuosina kohoa nykyisestä nimellistasosta, Algerian ulkoinen rahoitustilanne voi heikentyä merkitsevästi. Algeria tarvitsee yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta ja julkista tukea päästäkseen uuteen, ratkaisevaan vaiheeseen uudistusprosessissaan, joka tähtää dynaamisen, yksityisomistukseen perustuvan talouden kehittämiseen. Kuitenkin lisääntyvä työttömyys ja kasvavat yhteiskunnalliset ongelmat, mukaan lukien asuntopula, ovat melko lailla hidastaneet uudistuksen tahtia. liian vähäistä; lisäksi 27 LIITE I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN RISKIEN TILANTEESTA. LA TAULUKOT 1 - 3 I. A. l Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä (taulukko 1) l. A. 2 Otto-/antolainauksen määrä (taulukko 1) I. A. 3 Vuosittaisten riskien määrä (taulukot 2 ja 3) TALOUSARVIOSTA TAATTAVAA ANTOLAINAUSTA KUVAAVAT TAULUKOT I. B I. C ARVIOT EIP:N LAINOJEN ALLEKIRJOITTAMISESTA JA NOSTOISTA I. D TALOUSARVIOTAKUUN MAKSAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT I. D. l Otto-ja antolainaus I. D. 2 Kolmansille osapuolille annetut takaukset 28 28 28 28 29 30 35 36 36 36 n. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, TAKUURAHASTOJÄRJESTELMÄN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA YHTEISÖN ULKOPUOLISILLE MAILLE AJANJAKSONA 1997-1999 (TAULUKKO 4). 37 II. A YHTEISÖN ULKOPUOLISILLE MAILLE ANNETTAVIEN LAINOJEN TAKUUVARAUS II. B TAKUURAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN LASKENTAPERUSTE n. C RAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN PERUSTE OSITTAISEN TAKUUN TAPAUKSESSA n. D TAKUURAHASTOON SUORITETTAVAT MÄÄRÄT ILE TAKUUVARAUKSESSA JÄLJELLÄ OLEVA MARGINAALI H. F JÄLJELLÄ OLEVA LAINAKAPASITEETTI HI. MAAKOHTAISET RISKI-INDIKAATTORITAULUKOT 37 37 38 38 39 39 40 28 I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN RISKIEN TILANTEESTA I. A Taulukot 1-3 Taulukoiden 1-3 tarkoituksena on esittää pääomaan ja korkoihin liittyvien takausten ja vuosittaisten takaisinmaksujen määrä sellaisten otto- ja antolainojen osalta, jotka sisältävät esittävät näiden rasittavan rahoitusjärjestelyjen suurimman mahdollisen riskin yhteisölle, joten niitä ei pidä tulkita siten, että niiden esittämät määrät tosiaankin katettaisiin talousarviosta. Varsinkin taulukon 3 osalta ei ole varmaa, että kaikki kuvatut toimenpiteet tosiasiassa toteutetaan. riskin. Luvut talousarviota yhteisön I. A. 1 Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä (taulukko 1) Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä määritellään jokaiseen neuvoston päättämään rahoitusjärjestelyyn myönnettyjen pääomien enimmäismäärien summana (katto). Yhteisön talousarviota rasittavien riskien määrittämiseksi kokonaisuudessaan on otettava huomioon seuraavat tekijät, jotka muuttavat riskiä molempiin suuntiin: Riskiä lisäävät tekijät: hyväksyttyjen lainapääomien enimmäismäärään on lisättävä näille lainoille lankeava korko, Riskiä pienentävät tekijät: • EIP:lle annettujen takausten rajaaminen 75 prosenttiin Välimeren alueen maiden kanssa allekirjoitettujen lainojen osalta, • EIP:lle annettujen takausten rajaaminen 70 prosenttiin neuvoston 14. 4. 1997 tekemällä päätöksellä tietyille yhteisön ulkopuolisille maille hyväksytyn antolainauksen yhteydessä allekirjoitettujen lainojen osalta sekä riskien jako yhteisön ja EIP:n välillä, koska budjettitakaus kattaa eräissä tapauksissa vain poliittiset riskit, • takaisinmaksetut määrät, koska kyseessä ovat maksutaselainoja ottamatta (jäsenvaltioille) myönnettyjen hyväksytyt, kuolettamattomat lainat, lukuun lainojen enimmäismäärät eivätkä • myönnettyjä määriä ei välttämättä käytetä kokonaan. I. A. 2 Otto-/antolainauksen määrä (taulukko 1) Kyseessä on tiettynä päivämääränä velallisen nostamista lainoista jäljellä oleva, takaisinmaksettava lainapääoma. Toisin kuin edellisessä ryhmässä, tähän eivät sisälly nostamattomat lainat eivätkä nostettujen lainojen takaisinmaksetut määrät. Se kuvaa tiettynä päivämääränä "olemassa olevia" lainoja. 29 IA. 3 Vuosittaisten riskien määrä (taulukot 2 ja 3) Määrä saadaan arvioimalla erääntyvien pääomien ja korkojen määrä jokaisena varainhoitovuotena. Määrä lasketaan: a) joko ainoastaan nostettujen lainojen osalta (taulukko 2) Tällöin takaisinmaksettava pääoma vastaa lainan määrää; b) tai nostettujen lainojen, päätettyjen mutta nostamattomien lainojen ja komission ehdottamien, päätöstä odottavien lainojen osalta (taulukko 3). Tässä tapauksessa takaisinmaksettava pääoma vastaa myönnettyjen lainojen enimmäismäärää, johon on tarvittaessa lisättävä komission ehdottamien rahoitustoimenpiteiden määrät, joista ei vielä ole tehty päätöstä. 30 LB Talousarviosta taattavaa antolainausta kuvaavat taulukot TAULUKKO 5• Otto- ja antolainaus jäsenvaltioille JlMnvaMo*» annettujen lainasitoumusten tianteen kehitys vuosipuolskon aikana MAA Viittaukset paatoksiin Platosten päivämäärät Lainojen kesto vuosia. KREIKKA 91/136/ETY 4. 3. 91 6 6 6 (3) (3) fTAUA 93/67/ETY 18. 1. 93 EURATOM NCI YHTEENSA 77/270-271/Euratom 80/29/Euratom 82/170/Euratom 85/537/Euratom 907212/Euratom 78/870/ETY 81/19/ETY(1) 81/1013/ETY(2) 82/169/ETY 83/200/ETY 87/182/ETY 29. 3. 77 20. 12. 79 15. 3. 82 5. 12. 85 23. 4. 90 16. 10. 78 20. 1. 81 14. 12. 81 15. 3. 82 19. 4. 83 9. 3. 87 Lainananto Paatetyt maarat Sttoumukset 1. 07. 97 Vuosipuoliskon afcana toteutetut toknonpitoet SMoumukset 31. 12. S7 - paatetyt lainat (a) - osittain nostotut lainat (b) - kokonaan nostotut lainat (c) - viola nostamattomat lainat (d) Nostotut maarat Takaisin maksstut maarat (c) (d) (d) (c) (c) (d) (d) (c) (c) (c) <bX«) (dX4) (c) (c) (c) (c) (c) (c) 2 200,00 1000,00 600,00 600,00 8 000,00 2000,00 2 000,00 2 000,00 2 000,00 4 000. 00 500,00 500,00 1000,00 1000,00 1000,00 6 830,00 1000,00 1000,00 80,00 1000,00 3 000,00 750,00 500. 00 3 454. 50 500,00 3447,80 119. 60 1. 30 118,40 0J I 327. 30 110. 70 218. 60 21 030,00 4 401,40 0,00 112,00 4 284,80 (5) (1) Poikkeuksellinen tuki vuoden 1980 maanjäristyksestä kärsineiden Italian alueiden jälleenrakentamiseen. (2) Poikkeuksellinen tuki vuoden 1981 maanjäristyksestä kärsineiden Kreikan alueiden jälleenrakentamiseen. (3) Pitkäaikaiset lainat, joiden eräpäivät riippuvat maksupäivistä. (4) Neuvosto on päättänyt ulottaa 21 päivänä maaliskuuta 1994 annetulla päätöksellä 94/179/Euratom Euratomin lainat hankkeiden rahoitukseen eräissä yhteisön ulkopuolisissa valtioissa. Kertomuksen antamispäivänä ei ollut myönnetty yhtään lainaa yhteisön ulkopuolisille valtioille. (5) Poikkeama johtuu muiden valuuttojen valuuttakurssien vaihtelusta suhteessa ecuun. Rahoitusapuna annetut lainat yhteisön ulkopuolisille valtioille TAULUKKO H. 11» Lainasftoumustlanteen kehity* vuosipuotskon aikana edunsaafavartioittain ja ryhennyserittam mfoonaaecua MAA Vttttaukset paatoksiin piivimiirit wMltO|9ti kasto vuosia EripiWit Lamananto Piitetyt miirit SMoumukset 1. 07. 97 VuosipuoHskon aikana toteutetut tobnenpKeet SMoumukset 31. 12. 97 • piitetyt lainat (a) - osMtain nostetut lainat (b) - kokonaan nostetut lainat (c) • viettnostamattomat lainat (d) Nostetut miirit TakaJsht maksetut miirit UNKARI l. e ri 2. art 91/310/ETY 24. 6. 91 TSEWNTASAVALTA 91/106/ETY 25. 2. 91 l. e ri 2. art SLOVAK1ANTASAV. 91/106/ETY 25. 2. 91 l. e ri 2. eri BULGARIA 1 l. e ri 2. eri BULGARIA II l. e ri 2. eri ROMANIA 1 l. eri 2. eri ROMANIAN ROMANIA HI l. e ri 2. eri BALTJANMAAT VIRO l. eri 2. eri LATVIA l. e ri 2. eri 91/311/ETY 24. 6. 91 92/51 l/ETY 19. 10. 92 91/384/ETY 22. 7. 91 92/551/ETY 94/369/EY 27. 11. 92 20. 6. 94 92/542/ETY 23. 11. 92 7 5 7 5 7 5 7 5 7 7 7 6 7 7 - 7 - 7 - 18. 3. 98 15. 12. 97 18. 3. 98 15. 12. 97 18. 3. 98 15. 12. 97 18. 3. 98 15. 12. 97 7. 12. 2001 29. 8. 2003 1. 2. 99 18. 3. 98 26. 2. 2000 20. 11. 2002 - 31. 3. 2000 - 31. 3. 2000 - (c) (a) (c) (a) (c) (a) (c) (a) (c) (O (c) (c) (c) (c) (c) (c) (d) (c) (d) 180,00 100,00 80,00 250,00 123,30 126,70 125,00 61,70 63,30 290,00 150,00 140,00 110,00 70. 00 40,00 375,00 190,00 185,00 80,00 125,00 55,00 70,00 220,00 40,00 20,00 20,00 80,00 40,00 40,00 100. 00 80,00 123,30 126. 70 61. 70 63. 30 150,00 140,00 70. 00 40,00 190. 00 185,00 80,00 55. 00 0,00 20,00 0. 00 40,00 0. 00 80. 00 126. 70 63. 30 140,00 70. 00 5. 00 J I 100. 00 0. 00 123,30 0,00 61,70 0,00 150,00 0,00 70,00 40,00 190. 00 185,00 80. 00 55. 00 70,00 15,00 0. 00 40. 00 0. 00 TAULUKKO 5b (2) Rahoitusapuna annetut lainat yhteisön ulkopuolisille valtioille LainashoumustManteen kehitys vuosipuoliskon aikana edunsaajavaltioittain Ja ryhennysertttiin mQoonaa ecua MAA ViMtaukset paatoksiin Piitosten piiVimiirit Lainojen kesto vuosia E r i p i i v it Lainananto Piitetyt m i i r it SMoumukset 1. 07. 97 - p i i t e t yt lainat (a) - osMtabi nostetut lainat (b) • kokonaan nostetut lainat (c) - vieil nostamattomat lainat (d) VuosipuoHskon aflcana i m l i a. ^ M i. rf l. i t i. •. i. i l ia mt loiouistut UMmenpneei Nostetut m i i r it Takaism maksetut m i i r it UETTUA l. e ri 2. e ri MOLDOVA 1 l. e ri 2. e ri MOLDOVA II UKRAJNAI UKRAINAH 1/2 e r a! 1/2 e rU 2. e ri VALKO-VENAJA l. e ri 2. e ri 94/346/EY 13. 6. 94 98/242/EY 94/940/EY 95/4427EY 25. 3. 96 22. 12. 94 23. 10. 95 95/132/EY 10. 4. 95 Emmen Jugoslavian tasavatta Makedonia 97/471/EY 22. 07. 97 l. e ri 2. e ri ALGERIA 1 l. e ri 2. era ALGERIA II l. e ri 2. era 91/510/ETY 23. 9. 91 94/938/EY 22. 12. 94 ISRAEL ENT. NL:N TASAVALLAT(*) 91/408/ETY 91/658/ETY 22. 7. 91 16. 12. 91 YHTEENSA o 7 7 10 10 10 10 10 10 10 - 15 - 5 7 7 - 5 3 27. 7. 2000 16. 8. 2002 7. 12. 2004 8. 8. 2005 30. 10. 2006 28. 12. 2005 29. 8. 2006 30. 10. 2006 28. 12. 2005 - 27. 09. 2012 - 15. 12. 97 17. 8. 2001 27. 11. 202 - 15. 12. 97 28. 9. 97 (c) (b) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (d) (c) (d) (a) (c) (c) (d) (a) 100,00 50,00 50. 00 45,00 25,00 20,00 15,00 85,00 200,00 55,00 30,00 25,00 40,00 25,00 15,00 400,00 250,00 150. 00 200,00 100,00 100,00 160,00 1250,00 50,00 25,00 25,00 20,00 15. 00 85,00 50. 00 50,00 0. 00 30,00 0,00 0,00 0,00 250,00 150,00 100. 00 0,00 160. 00 331,30 100,00 25,00 250,00 160. 00 115,30 SMoumuksat 31. 12. 97 50. 00 25. 00 25,00 20,00 15,00 85,00 50. 00 50. 00 100. 00 30. 00 0,00 25,00 0,00 0. 00 150. 00 100,00 0. 00 0,00 216,00 I (A) I 4 205,00 2 866. 30 195. 00 940,30 2 121,00 ZONAGEOGRAFICA Rafarandas da laadaeisionaa Fachasdalaa dedatonea Tipo da gararrtia CUADHO* GARANT1A DE LOS PRÉSTAMOS AL BEI Duradonde loaprastamoa (aftos) Fachas da toa contratoe da garantia Impoftaa aprobadoa Prastamos Iwiiiauoa Saldo pandiente a 1. 07. 97 a lo largo del eemeetro a 1. 07. 97 a 31. 12. 97 MED. protocoloa ftnanc(1) 8. 03. 77 75% (2) MED. Coop, rtorizontal R/1762/92/CEE 29. 08. 92 75% (2) TOTAL MED. PECO I 90/62/CEE(4) 12. 02. 90 PECO II PVDWOAI PVD-ALAII PVD-ALAII 91/2S2/CEE(5) 14. 05. 91 93/696/CE(6) 13. 12. 93 93/115/CEE 15. 02. 93 96/723/CE 12. 12. 96 98/723/CE 12. 12. 96 SUDAFRICA 957207/CE 01. 06. 95 Nuevoa mandates 97/256/CE(7) 14. 04. 97 TOTAL 100% 100% 100% 100% 100% 70% 100% 70% 15 15 15 15 15 15 15 15 15 15 30. 10. 78/10. 11. 78 09. 11. 92/18. 11. 92 24. 04. 90/14. 05. 90 19. 01. 93/04. 02. 93 22. 07. 94/12. 08. 94 04. 11. 93/17. 11. 93 18. 03. 97/26. 03. 97 21. 10. 97 04. 10. 95/16. 10. 95 25. 07. 97/29. 07. 97 6082 1800 7862 1000 700 3000 750 153 122 300 7105 20992 5385 1800 7185 (3) 928 700 3000 647 50 0 176 75 12761 - - 15 0 15 (3) 0 10 103 52 124 2488 2792 2321 466 2787 664 380 486 250 51 0 56 0 2469 779 3248 691 437 761 307 78 0 100 144 4674 5765 I (1) De los cuales 1500 mWones da ecus en favor de Espana, Gracia y Portugal. (2) Garante globalizada al 75% del conjunto de k» crédites abiertos en concepto de operaciones de préstamo previstas madiante un contrato de garantfa entre la Comunidad y el BEI en fâchas 30. 10. 78 y 10. 11. 78 Ademas. y de forma exceptional, una garantJa dat 100% cubre los créditas otorgados en el man» de ia ayuda de emergencia a Portugal con arregto a las disposiciones de la Decision del Conaajo de 7 de octubre de 1975. (3) La parta garanttzada por la Comunidad as de 5435,9 mJllones da ecus, de k» que 141,5 millooes de ecus se garantJzan al 100% a Portugal. (4) Paises tercaros beneficiarios: Potonia, Hungria. (5) Paises tarceros beneficiarios: Repûblicas Checa y Eslovaca, Bulgaria y Rumania. (6) Paises tarceros beneficiarios: Potonia, Hungria, Republics Checa y Repûblica Eslovaca. Bulgaria. Rumania. Estadoe Balticos y Albania. (7) Patsas tarceros beneficiarios: los de Europa Central y Orientai, los madUarranaos, los da America Latina y Asia, asl como Sudâfrica. 35 I. C Arviot EIP:n lainojen allekirjoittamisesta ja nostoista EIP on itse toimittanut luvut, joita on käytetty taulukon 3 laadintaan tarvittavien oletusten laskemiseksi ja jotka koskevat ELP:n omista varoistaan myöntämiä lainoja yhteisön ulkopuolisille maille. Arviot lainojen allekigoittamisesta Allekirjoitettavien lainojen määrä oli kertomuksen antamispäivänä 4. 838 miljoonaa ecua. Määrä jakautuu seuraavasti: Vaiimeri: vanhat valtuudet (Syyriaa koskevat poytakirjat) 225 miljoonaa ecua valimeri: KIE: ALA: paatos joulukuussa 1996 ALA: Etela-Afrikka: Arviot lainojen nostoista 1 376 miljoonaa ecua 2 054 miljoonaa ecua 70 miljoonaa ecua 738 miljoonaa ecua 375 miljoonaa ecua Allekirjoittamatta allekirjoitusvuosi: 0 %, 2. vuosi: 10 %, 3. - 5. vuosi: 25 % vuodessa, 6. vuosi: 15 %. lainojen nostojen jakautuvan arvioidaan olevien seuraavasti: Kertomuksen antamispäivänä jo allekirjoitetuista lainoista oli nostamatta 7 417 miljoonaa ecua. Määrä jakautuu seuraavasti^: Valimeri: KIE: ALA Etela-Afrikka: 2 513 miljoonaa ecua, 4 052 miljoonaa ecua, 653 miljoonaa ecua, 199 miljoonaa ecua. 5 Luvut perustuvat työhypoteesiin, jonka mukaisesti lainoista nostetaan 25 prosenttia vuodessa neljän vuoden aikana, ja lainat annetaan keskimäärin 15 vuodeksi, joista kolmena vuotena maksetaan ainoastaan lainan korkoja. 36 I. D Talousarviotakuun maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ID. I Otto-ja antolainaus Euroopan yhteisö ottaa rahoitusmarkkinoilta lainaa otto- ja antolainaustoimintaansa varten siirtääkseen lainan tuoton samoin korko- ja aikaehdoin jäsenvaltioiden (maksutaseet), yhteisön ulkopuolisten maiden (keskipitkän aikavälin rahoitusapu) tai yritysten (NO, Euratom) käyttöön. takaisinmaksulla on katettava yhteisön lainojen Antolainojen erääntyminen. Jos lainansaaja myöhästyy takaisinmaksun suorittamisessa, komission on maksettava lainansa takaisin määräpäivänä omista varoistaan. laskemien liikkeelle Jos yhteisön myöntämän maksamiseksi tarvittavat varat otetaan käyttöön seuraavilla tavoilla: lainan edunsaajan maksu viivästyy, budjetti takauksen a) kassavarojen väliaikaisella käytöllä yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen N:o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tämä rahoituskeino otetaan käyttöön, jotta yhteisö voisi suorittaa lainan takaisinmaksun välittömästi määräpäivänä silloin kun lainansaajan maksu viivästyy. b) jos maksun viivästyminen varmistuu kolmen kuukauden kuluttua sen erääntymi sestä, komissio pyytää laiminlyödyn maksun. takuurahastoa suorittamaan Komission tavoitteena on tällöin saada korvaus kassavaroistaan suorittamista maksuista. c) määrärahasiirtomenettelyllä, jonka avulla takauksia koskevaan budjettikohtaan saadaan laiminlyödyn maksun suorittamiseksi tarvittavat määrärahat. Ne otetaan ensisijaisesti marginaalista. Määrärahasiirtoa käytetään, kun takuurahaston käytettävissä olevat varat eivät riitä, ja siihen tarvitaan budjettivallan käyttäjältä ennakkoon hankittava lupa. takuuvarauksessa käytettävissä olevasta d) käyttämällä uudelleen määriä, jotka on peritty takaisinmaksun aiemmin laiminlyöneiltä lainanottajilta, joiden osalta yhteisön talousarviosta on maksettu takauksia. Tämä keino mahdollistaa maksun lyhyen määräajan kuluessa sillä varauksella, että perityt määrärahat ovat käytettävissä. I. D. 2 Kolmansille osapuolille annetut takaukset Kolmansille osapuolille annetuissa takauksissa yhteisö on rahoituslaitosten, kuten Euroopan investointipankin (EL?) antamien lainojen takaajana. EIP:n huomatessa, että lainansaaja ei maksa takaisin sovitussa määräajassa sellaista lainaa, jolla on takaus, se pyytää yhteisöä takaussopimusten mukaisesti maksamaan maksunsa laiminlyöneen velallisen erääntyneet suoritukset. Takaus on maksettava viimeistään kolme kuukautta sen jälkeen kun yhteisö on vastaanottanut EIP:n maksupyynnön. EIP hoitaa lainaa hyvän pankkitavan mukaisesti huolella ja on velvollinen vaatimaan erääntyneitä maksuja sen jälkeen kun vakuus on asetettu maksuun. Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin lähtien rahaston hallinnosta voimaantulosta liittyville hankkeille annetun asetuksen ja EIP:n välisessä tehdyssä yhteisön 37 sopimuksessa määrätään, että EIP:n vaatiessa takauksen maksamista takaisinmaksun laiminlyönnin vuoksi, komissio antaa pankille valtuudet nostaa laiminlyöntejä vastaavat määrät takuurahaston tililtä kolmen kuukauden kuluessa. Jos rahaston varat eivät riitä takauksen maksamiseen, sovelletaan otto- ja antolainojen takaustoimenpiteille säädettyjä yksityiskohtaisia sääntöjä. II. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, TAKUURAHASTOJÄRJESTELMÄN MUKAISESTA LAINAKAPA- SITEETISTA MAILLE AJANJAKSONA 1997-1999 (TAULUKKO 4) ULKOPUOLISILLE YHTEISÖN II. A Yhteisön ulkopuolisille maille annettavien lainojen takuuvaraus Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 29 päivänä lokakuuta 1993 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään Eurooppa- neuvoston Edinburghin kokouksen päätelmien mukaisesti, että Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon tehdään varaus yhteisön ulkopuolisten maiden lainojen takuita varten. tarvittaessa ne Varauksen takausvaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat ja jotka voidaan näin rahoittaa talousarviosta. tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja Takuuvarauksen määrä on sama kuin rahoitusnäkymissä, eli 300 miljoonaa ecua vuoden 1992 hintoina. Varauksen määrä on 338 miljoonaa ecua vuonna 1998. Edellytykset varauksen varojen käyttöön ottamiseksi, käyttämiseksi ja rahoittamiseksi määritellään seuraavissa säädöksissä: • neuvoston päätös 94/729/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta • neuvoston asetus (EHTY, EY, Euratom) N:o 2730/94, annettu 31 päivänä lokakuuta talousarvioon sovellettavan 21 päivänä 1994, Euroopan yhteisöjen yleiseen joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen muuttamisesta • neuvoston päätös 94/728/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994, Euroopan yhteisöjen omista varoista. II. B Takuurahastoon suoritettavien määrien laskentaperuste Rahastolle suoritettavat määrät lasketaan käyttämällä voimassa olevaa takausprosenttia, eli 70, 75 tai 100 prosenttia: - neuvoston hyväksymiin ja valmistelemiin lainatakuisiin rahoitusselvityksissä esitettyjen allekirjoitettujen laina-arvioiden perusteella (EIP:n lainat, Euratomin lainat), lainatakauksiin sekä komission ehdottamiin - neuvoston hyväksymiin lainoihin (rahoitusapuna annetut lainat) sekä komission ehdottamiin ja valmistelemiin lainoihin. 38 Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 liitteessä, jossa esitetään takuurahastolle suoritettavia maksuja koskevat yksityiskohtaiset säännöt, määrätään, että otto- ja/tai antolainaustoimenpiteissä tai annettaessa takauksia rahoituslaitoksille osana usealle vuodelle jakautuvaa runkojärjestelmää, jonka tavoite on liiketaloudellinen ja rakenteellinen, maksut rahastoon suoritetaan vuotuisina erinä komission ehdotukseen liitetyssä jotka tarvittaessa mukautetaan neuvoston päätöksen perusteella. rahoitusselvityksessä esitettyjen vuosittaisten määrien perusteella, Yhteisön muiden otto- tai antolainaustoimenpiteiden osalta (esim. yhteisön ulkopuolisten maiden maksutaseiden tukemiseen annetut lainat), jotka maksetaan yhdessä tai useammassa erässä, toiminnan rahastoon kokonaismäärän perusteella. lasketaan neuvoston päättämän suoritettava määrä Takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen liitteessä määrätään, että (usealle vuodelle jakautuvissa toimenpiteissä) toisesta vuodesta alkaen korjataan rahastoon maksettavia määriä edellisen vuoden joulukuun 31. päivänä todetulla edellisen maksun perustana olleen arvion ja saman vuoden kuluessa lainojen määrän erotuksella. Mahdollinen erotus edelliseen vuoteen maksetaan seuraavana vuonna. toteutuneiden allekirjoitettujen Liitteessä määrätään edelleen, että komission aloittaessa maksumenettelyn se tarkistaa, missä määrin aikaisemmin rahoitettuja toimenpiteitä on toteutettu ja jos sitoumusten alun perin vahvistettuja määräaikoja ei ole noudatettu, ehdottaa, että tämä otetaan huomioon laskettaessa ensimmäistä seuraavan varainhoitovuoden alussa suoritettavaa maksua jo vireillä olevan toiminnan osalta. Vuoden 1997 toisella puoliskolla budjettivallan käyttäjä hyväksyikin määrärahasiirron 58/97, jonka tarkoituksena on kattaa takuurahaston lainatoimet yhteisön ulkopuolisille maille (lainat Bulgarialle, entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle, Georgialle ja Armenialle). II. C Rahastoon suoritettavien määrien peruste osittaisen takuun tapauksessa EIP:n lainoissa, joissa takaus on 75 prosenttia kokonaissummasta, varat rahastoon suoritetaan 75 prosentin perusteella hyväksyttyjen toimenpiteiden kokonaismäärästä. Neuvoston 14. 4. 1997 myöntämien lainojen takuun enimmäismäärä on 70 prosenttia avattujen luottojen yhteismäärästä. Käytetty peruste on 70 prosenttia allekirjoitettavien lainojen kokonaismäärää koskevasta vuosiennusteesta. II. D Takuurahastoon suoritettavat määrät Takuurahastoon suoritettavien maksujen määrät saadaan soveltamalla edellä määriteltyyn laskentaperusteeseen suoritettavia osuuksia eli 14:ää prosenttia. Takuurahastosta annetun asetuksen 2 ja 4 artiklassa säädetään, että rahastoa rahoitetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta suoritetuilla maksuilla, jotka ovat 14 prosenttia toimenpiteiden pääoma-arvosta kunnes tavoitesumman. Koska tavoitesumma saavutettiin 31. 12. 1997, asetusten mukaisesti komissio tekee ehdotuksia, saavuttaa rahasto 39 joissa suoritettava määrä tarkastellaan uudelleen. Nämä ehdotukset esitetään komission takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen 3 artiklan mukaisesti antamassa kokonaiskertomuksessa takuurahaston toiminnasta. ILE Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali määritetään varauksen ja rahoittamista koskevan budjettikohdan välisen erotuksen perusteella. takuurahaston II. F Jäljellä oleva lainakapasiteetti Jäljellä oleva lainakapasiteetti merkitsee lainoja, jotka vastaavat varauksessa jäljellä olevaa lainamarginaalia, voimassa olevat takausprosentit huomioon ottaen. 40 i n. M A A K O H T A I S ET R I S K I - I N D I K A A T T O R I T A U L U K OT -41 Maariakl-indlkaattortt Maa: Bulgaria alavtlttaat 1995 1996 1997 Raaaliaen BKT:n kasvu (%) TeoHiauustuotanto (muutosproaantti) Tydttomyysaste Inflaatk) Valuuttakurssi (lev/USD) (jakaon loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) 2,1 8,6 11. 6 32,8 70,7 -10. 9 -8,3 12,5 310,8 487,4 -7,4 -11,5 13,7 580,0 1792,0 (5) (6) JulkJsyhteiaojen rahottuaaaama (% BKT:atl) -5. 7 -11 -3. 1 (5) Makautaaa Tavaroidan Ja parvelujen vtenrj (mljardia doKarla) Vaihtotaae(% BKT:stt) Ulkomaistan auorian sijoitusten nattotuonti (mljoonaa dollaria) Vtaaflinen valuuttavaranto, mukaan lukien kulta (jakson loppu) -mljardia dollaria -tavaroidan ja palvelujen tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvalka Ulkomaanvelka vaihdattavina valuuttoina (mljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdattavina valuuttoina otevan valan horto (mljardia doHaria) p l i o ma korko Ulkomaanvalka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja parvalujan vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja parvalujan vianti (%) EnMntynaet maksut (koroista ja pUomasta. mljardia dollaria) Valan huojarrtamissopimuksat ja uudeUeenjiriesteryt EU:n rlakian indlkaattorit EU. n riskVEU. n kokonaisnski (%) EU:n riaki/ulkomaanvalka (%) EU:n riski/tavarokten ja parvalujan vianti (%) (D IMF:njirjaataryt Tyyppi (Piiviys) Aikataulusaa 7 -0,5 90 1. 5 2,8 10,2 0,9 0. 3 0,6 79 151 14 none none 7,3 5,7 7. 7 - 6,3 0. 9 115 0. 8 1. 6 9,6 1. 0 0,4 0,6 99 159 17 none none (01/97-08/97) (01/97-09/97) 3. 0 n. a. 328,0 2,3 4,6 9,7 (06/97) (06/97) (06/97) (06/97) 0,5 0,3 0,2 n. a. n. a. n. a. none none 8. 1 6. 5 10. 0 5,7 4,8 15. 5 (01/97-06/97) (01/97-06/97) SBA (7/96-2/98) no (4) SBA (6/97-5/98) yes Markklnoldan Juottokelpolsuusnlkemyksen Indlkaattorit Moody's: pitkiaikaisen valuuttamftaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) S&P: prtkaaikaisen valuuttamaardlsen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) Euromoney Sija kiokituksessa (maJdan lukumlAri) The Institutional Investor Sija luokrtuksessa (maiden lukumafira) Riskluokitus none none 03/95 09/95 90 90 (187) (181) 03/95 09/95 none none 03/96 09/96 99 92 (178) (178) 03/96 09/96 B3 none 03/97 09/97 111 96 (179) (180) 03/97 09/97 93 94 (135) (135) 21. 9 22. 2 92 93 (135) (135) 23. 1 23. 5 97 99 (135) (135) 22. 5 22. 2 (2) (2) (3) (1) (2) (3) Katso selitysosa (4) (5) (6) SBA keskeytetty 9/96. Alustava tieto Vuoden 1997 9 ensimmäistä kuukautta venattuna samaan ajanjaksoon v. 1996. 42- Maartsklosorttlmet Maa:Taekkl alavttttaat 1095 1996 1997 ReaaUsan BKT:n kasvu (%) Taollisuustuoamto(muutosprosantti) TydttOmyysaste Irrflaatk) Valuuttakurssi (konma/USD) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) Julkisytitelsojen rahottuaaaama (% BKT:sta) Maksutaaa Tavaroiden ja parvalujan vianti (mljardia dollaria) Vaihtotasa (% BKT:sta) Ulkomaisten suorien sgoKusten nettotuonti (mifjoonaa dollaria) VkaMnen valuuttavaranto (jakson loppu) -mljardia dollaria -tavaroidan ja parvalujan tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka vaihdattavina valuuttoina (mittardia doHaria. jakson loppu) Vaihdattavina valuuttoina otovan valan note (majardia dollaria) paaoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) UlkomaanvalkaAavaroidan ja parvelujen vianti (%) Velanholtomanot/tavaroidan ja parvelujen vianti (%) Eraantynaat maksut (koroista ja paaomasta, m^oonaa doHaria) Velan huojantamissopimuksat ja uudaHeanjarjesteryt EU:n riakien Indlkaattorit EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvalka (%) EU:n riskl/tavaroiden ja parvalujan vianti (%) (D IMF:njarjeatelyt Tyyppi (Paivays) Aikataukissa 4. 8 8. 7 2. 9 7,9 26,6 0. 3 28,18 -2,9 2526 14 5,6 4. 4 6,8 3. 5 8. 6 27. 1 1. 1 2. 3 5. 2 10 34. 4 «> (S) -0,4 -1. 7 (08/87) 29,654 •8. 6 1388 12. 4 4. 4 21. 5 -7. 4 845 11 4. 6 (01/87-OW97) (01/97-08/87) (01/97-0*97) (10/97) (10/97) 16,5 20,4 21,2 (08/97) 2. 6 2 0. 6 35. 1 58,6 9. 2 none none 5,8 2,6 2. 5 3. 8 3 0,8 39. 2 68. 8 12,8 none none 7. 3 2,8 1. 9 n. a. n. a. n. a. 41. 3 73. 8 n. a. none none 5,9 2. 3 2. 2 - -. (06/87) (06/87) (0607) (06/97) Markkinoldan luottoketpoisuusnakemyksen Indlkaattorit Moody's: prtkaaikaisen vakjuttarnaanlisan varainhankinnan luokitus (jakson loppu) S&P: pKkaatkaJsen vakmttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) Euromonay Stya kJOkRuksassa (maiden kikumaara) The Institutional Investor Sija kiokituksessa (maiden kikumaara) Riskiluokitus Baa1 (09/95) A 03/95 09/95 35 41 (187) (181) 03/95 09/95 33 30 (135) (135) 55. 8 58. 4 Baa1 A 03/96 09/96 36 35 (178) (178) 03/96 09/96 30 29 (135) (135) 60. 1 62. 0 Baal A 03/97 09/97 37 37 (179) (180) 03/97 09/97 28 28 (135) (135) 62. 8 63. 1 (2) (2) (3) d ) ( 2 ) ( 3) Katso seHtysosa. (4) (5) Vuodan 1997 9 ensimmäistä kuukautta verrattuna Vuoden 199711 ensimmäistä kuukautta verrattuna ajanjaksoon v. 1996. ajanjaksoon v. 1996. 43 Maariakloaolttlmat Maa. VIro alaviitteet 1995 1996 1997 ReaaUsen BKT:n kasvu (%) TeoMsuustuotanto (muutosprosentti) Tydttdmyyaaste Inflaatto Valuuttakurssi (kruunu/USD) (jakson loppu) (Joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) 4. 3 1. 4 4. 1 28. 9 11,5 4,0 1. 1 4,3 14. 8 12. 0 11. 7 13,4 3. 6 12. 5 13. 9 (5) Julklsyhteisojen rahottuaaaama (% BKT:sU) -1. 2 -1. 5 0,4 est Makautaaa Tavaroiden vianti (miljoonaa dollaria) Vahtotase (% BKT:sta) (pi. vkalliset siirrot) Ulkomaistan suorien sijottusten nettotuonti (miljoonaa dollaria) Wallinen valuuttavaranto (jakson loppu) •miljoonaa dollaria -tavaroidan tuorwiin arvoa vastaavlna kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka vaihdattavina valuuttoina (ml. velka IMF:lle) (miljoonaa dollaria, jakson loppu) Vaihdattavina valuuttoina olevan valan hoito (miljoonaa dollaria) paaoma korko + maksutlMF:(le Ulkomaanvelka/BKT (%) Ukoinaanvalka/hyOdykkaiden vianti (%) Valanhoitomanot/hyOdykkeiden vienti (%) Eraantyneet maksut (koroista ja paaomasta, miljoonaa dollaria) Valan huojentamissopimukset ja uudelleenjarjestelyt EU:n risklan Indlkaattorit EU:n riski/EU:n kokonalsriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/hyodykkeiden vienti (%) IMF. njarjastalyt Tyyppi (Patvays) Aikataukissa Markklnoldan luottokalpolauuanakamyksan Indlkaattorit Mood/s: pKkaaikaisan valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) S&P: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) Euromoney Sija kiokituksessa (maktan kikumaara) The Institutional Investor Sija kJOkRuksessa (maiden kikumaara) Riskiluokitus 1838 -7,4 199 583 2. 7 2074 -11. 7 111 640 2,4 2892 -12,0 152 830 1. 8 (01/97-06/97) (01/97-09/97) (12/97) 268. 6 295,2 246. 2 (4) (D 21,0 6,0 15,0 7,5 14. 6 1. 1 none none 0. 5 18,5 2,2 51,2 27. 5 23,7 6,8 14. 2 2,5 none none 0,5 13. 8 2. 0 51. 7 40. 1 11. 6 5. 3 8,3 1,8 none none 0. 6 19. 9 1. 7 est. est SBA (4/95-6/96) yes SBA (7/96-8/97) yes SBA (11/97-12/98) yes none none 03/95 09/95 66 76 (187) (181) 03/95 09/95 79 79 (135) (135) 25. 4 26. 3 none none 03/96 09/96 73 71 (178) (178) 03/96 09/96 76 71 (135) (135) 28. 9 31. 1 Baal BBB+ 03/97 09/97 69 63 (179) (180) 03/97 09/97 65 63 (135) (135) 33. 6 36. 9 (2) (2) (3) (1)(2)(3) Katso selitysosa (4) Kruunua koskevat kivut on vaihdettu dollarin vuotuista keskimääräistä valuuttakurssia käyttäen. Viro maksoi ulkomaanlainoja takaisin etukäteen vuosina 1996 ja 1997. Vuoden 1997 alkupuolisko verrattuna vuoden 1996 alkupuoliskoon muutettuna vuositasolle. (5) 44- Maarisklosotttimet Maa: FYROM Reaalisen BKT. n kasvu (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Tyottomyysaste flakson Inflaatio Valuuttakurssi (dinaari/USD) loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) alaviitteet 1995 1996 1. 6 10. 0 23. 7 8,6 38,0 0. 9 3,0 24,9 0. 7 41. 3 1997 (8) 2. 0 2. 7 27. 0 5. 0 55. 2 JulkJsyhtefsojen rahottusasema (% BKT:stl) -1. 3 -0. 4 •0,6 Makautasa Tavaroiden ja parvelujen vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase(% BKTstfl) Uftomaisten suorien aijoitusten nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto, mukaan lukien kurta (jakson loppu) -miljoonaa dollaria •tavaroiden ja parvelujen tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina (miljardia doHaria, Jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan horto (miljoonaa dollaria) paaoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroklen ja parvelujen vienti (%) Velanhortomenot/tavaroiden ja parvelujen vienti (%) Eraantyneet maksut (koroista ja pflaornasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudeMeenjarjestelyt (miljoonaa dollaria) EU:n riakien indlkaattorit EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanveika (%) EU:n riski/tavarokJen ja parvelujen vienti (%) IMF:njarjastetyt Tyyppi (Pflivays) Aikataulussa 1. 2 -6. 2 13 270. 0 1,9 1. 1 -7. 4 12 267. 0 2. 0 1. 1 1. 1 141. 0 84,0 57. 0 28,5 78. 0 10,4 n. a. 326. 0 124. 0 70. 0 54. 0 30,8 86. 1 9. 5 34. 0 37. 0 (4) (5) (6) (D 1. 2 -8,4 16 279. 0 2. 0 1. 2 117,0 47. 0 69. 0 38,2 88,6 8. 7 none 87. 0 0. 3 2. 4 2,4 SBA (05/95-04/96) yes SBA (0579544/96) yes ESAF (04/97) yes (7) Markkinoiden luottokelpolauuanakemykaan Indlkaattorit Mood/s: pKkaaikaisan valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) S&P: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) Euromoney none none none none none none Sija luokituksessa (maiden Iukumaara) The Institutional Investor Sija luokituksessa (maiden Iukumaara) Riskiluokitus (2) (2) (3) 03/95 09/95 108 118 (187) (181) none 03/96 09/96 85 59 (178) (178) none 03/97 09/97 107 151 (179) (180) none none none none (1)(2)(3) Katso selitysosa. (4) (5) (6) (7) (8) Kauppaa koskevien lukujen poikkeavuudet johtuvat muutoksista kauppaa koskevien tietojen kattavuudessa, erityisesti vuonna 1996. Vaihtotaseen alijäämä on voitu arvioida liian suureksi ilmoittamattomien maksusuoritusten vuoksi. Velanhoitomenoihin ei sisälly IMF; luku on arvio maksettavista velanhortomenoista kaupallisille velkojille. Sen jälkeen kun ohjelmaa oli mukautettu heinäkuussa, ohjelman puolivälissä tehtävä katsaus saatettiin paatokseen 31. lokakuuta 1997. Ennusteita. 45- MaariakJoaotttlmet Maa: Unkari alaviitteet 1995 1996 1997 Reaalisen BKT:n kasvu (%) TaoOisuustuotanto (muutosprosentti) TyottOmyysaste Inflaatk) Valuuttakurssi (fbrintti/USD) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) 1. 5 4,6 10. 4 28,5 139,5 1. 3 3. 4 10. 5 19,8 164,0 4. 0 11. 2 10. 4 18. 4 195,4 (5) (5) (08/97) Konsolidottu varUon rahottuaaaema (% BKT:ata) -6,8 -3,3 -4,6 (5) Maksutase Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase(% BKT:sta) Ulkomaisten suorien sijoitusten nettotuontj (mljoonaa dollaria) Vlrallinen valuuttavaranto (jakson loppu) -mljardia dollaria -hyddykkekton tuonnin arvoa vastaavina kuukausina (4) 12,8 -5,8 4453,0 12,0 9. 5 14,2 -3,9 1987,0 9,7 6. 9 22,2 n. a. 1835,0 (01/97-11/97) (01/97-11/97) 8,7 5. 0 (11/97) (11/97) Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina (mljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (mljardia dollaria) p U o m a, mukaan lukien etuajassa suoritetut ryhennykset korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) VelanhoHomenot/tavaroiden ja parvelujen vienti (%) Eraantyneet maksut (koroista ja paaomasta, mljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudeHeenjarjesteryt EU. n risklen Indlkaattorit EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU. n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) (D IMF:njarjeetelyt Tyyppi (Paivays) Aikataulussa 31. 7 27. 6 22,8 (11/97) 7. 7 5,3 2,4 72,3 185,9 43,8 none none 13. 0 3. 1 6,6 - 7. 4 5. 1 2. 3 63,6 144,1 44,7 none none n. a. n. a. n. a. n. a. n. a. n. a. none none 9,6 2,7 5,2 8,6 3. 1 3. 2 (11/97) (11/97) SBA (3/96-2/96) yes SBA (3/96-2/98) yes Markklnoiden luottokelpolauusnakamykaen indlkaattorit Moody's: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) S&P: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) Euromoney Sija luokituksessa (maiden Iukumaara) The Institutional Investor Sija luokituksessa (maiden Iukumaara) RiskluokKus (1 ) (2) (3) Katso selitysosa (4) (5) Vuosien 1995 ja 1996 osalta vain tavaravienti. Alustava tieto. Bal BB+ 03/95 09/95 50 44 (187) (181) 03/95 09/95 45 48 (135) (135) 46. 4 45. 0 Baa3 BBB- 03/96 09/96 44 44 (178) (178) 03/96 09/96 50 50 (135) (135) 43. 6 44. 7 Baa3 BBB- 03/97 09/97 46 41 (179) (180) 03/97 09/97 48 46 (135) (135) 47. 6 49. 7 (2) (2) (3) 46 Maarisklosolttlmet Maa: Latvia alaviitteet 1995 1996 1997 Reaalisen BKT:n kasvu (%) TeoHisuustuotanto (muutosprosentti) TydttOmyysasta Inflaatio Valuuttakurssi (lati/USD) (jakson loppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) -0,8 -6. 3 6,1 23. 1 0,54 2. 8 1. 4 7. 2 13. 0 0,56 5,6 6. 1 6. 7 7. 0 0,59 (4) Julkisyhteiadjen raholtuaaaema (% BKT:atl) -3. 4 -1. 9 n. a. Makautaaa Tavaroiden ja palvelujen vienti (mljoonaa dollaria) Vaihtotase(% BKT:sta) Ulkomaisten suorien sijortusten nettotuonti (mljoonaa dollaria) ViraNinen valuuttavaranto (jakson loppu) -mljoonaa dollaria -tavaroiden ja passirvisten palvelujen tuonnin arvoa vastaavina kuukausina 2088 -0. 4 180 527 2,9 2628 -8. 3 288 652 2. 9 1304 -8. 0 165 n. a. n. a. (01/97-06/97) (01/97-06/87) (01/97-06787) Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina (mljoonaa dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina otevan velan hoito (mljoonaa dollaria) paaoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka / tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Velanhortomenot / tavaroiden ja palvelujen vienti (%) EnUntyneet maksut (koroista ja paaomasta, mljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudefleenjarjesteryt EU:n riekien indlkaattorit EU:n riski / EU:n kokonaisriski (%) EU. n riski / ulkomaanvelka (%) EU:n riski / tavaroiden vienti (%) IMF:njarJeatalyt Tyyppi (Paivays) Aikataulussa Markkinoiden luottokelpolsuusnakemyksen Indlkaattorit Moody's: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) Euromoney Sija luokituksessa ' (maiden kikumaara) The Institutional Investor Srja luokituksessa (maiden Iukumaara) Riskluokitus (1)(2)(3) Katso selitysosa (4) Vuoden 1997 9 ensimmäistä kuukautta venattuna samaan ajanjaksoon v. 1996. 403 409 394 (10/97) 39. 0 n. a. n. a. 9,2 19. 3 3. 0 none none 71,0 n. a. n. a. 6,2 15. 6 4. 9 none none (D 0. 7 12. 3 4,0 0. 7 12,4 1. 9 n. a. n. a n. a 7. 5 15,1 n. a. none none 0. 7 14. 8 4,5 (10/97) (10/97) (10/97) (06/97) SBA (4/95-4/96) no SBA (5/96-8/97) yes SBA (9/97-2/99) yes none none 03/95 09/95 106 116 (187) (181) 03/95 09/95 91 89 (135) (135) 22. 6 23. 4 none none 03/96 09/96 89 75 (178) (178) 03/96 09/96 86 88 (135) (135) 24. 7 25. 7 none BBB 03/97 09/97 63 59 (179) (180) 03/97 09/97 79 74 (135) (135) 29. 1 32. 6 (2) (2) (3) -47 Maarisklosotttlinat Mas: Uattua alaviitteet 1995 1996 1997 ReaaNsan BKT:n kasvu (%) TeoNsuuetuotanto (muutosprosentti) Tyottomyysaste Inflaatto Valuuttakurssi (Itti/USO) (jakson toppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson toppu) JuMueyhteieojen rahottueasema (% BKT:stl) Rahoitustase Budjettrtase Maksutaaa Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase (% BKT:sta) pi. vkamset sikrot Ulkomalstan suorien sijortusten nettotuonti (miljoonaa dollaria) WaKinen valuuttavaranto (jakson toppu, kaikkl ulkomaiset saatavat) •miljoonaa dollaria -tavaroiden ja palvelujen tuonnin arvoa vastaavina kuukauskia Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka vatjdettavina valuuttoina (mljoonaa dolaria, jakson toppu) Vattdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) paaoma korko U«(ornaanvelkayBKT (%) UUwmaanveNaVtavaroiden ja palvelujen vienti (%) VelanhotomenotAavaroiden ja parvelujen vienti (%) Eraantyneet maksut (koroista ja paaomasta, miljoonaa dollaria) Valan huojentamissopimukset ja uudelleenjarjesteryt 3. 0 5. 3 7. 3 35. 7 4. 0 4,2 3. 7 6. 2 13,1 4. 0 (4) (4) -1. 8 -3. 3 -1,9 -3. 6 3,2 -3. 2 71 819 3. 9 757 69 n. a. n. a. 13,9 34,3 3. 1 none none 1. 4 13. 9 4,8 4. 2 -2,7 153 834 2,4 1076 120 n. a. n. a. 15,3 32. 7 3. 6 none none 1. 4 10,2 2,8 6,4 0,7 6,7 8,6 4. 0 n. a. n. a. 3. 7 n. a. 256 1063 2,1 1407 n. a. n. a. n. a. 15,4 n. a. n. a. none none 1. 6 9. 4 3. 6 (5) (11/97) (01/97-09/97) (01/97-09/97) (8) (10/97) (06/97) EU:n risklen Indlkaattorit EU. n riaki/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riskinilkomaanvelka (%) EU. n riski/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) (D IMF:njarJeatalyt Tyyppi (parvays) Aikataulussa Markkinolden luottokelpolsuusnakemyksen Indlkaattorit Mood/s: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) S&P: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) Euromoney Sfja luokituksessa (maiden kikumaara) The Institutional Investor Sija luokituksessa (maiden kikumaara) Riskiluokitus EFF (10/94-10/97) yes EFF (10/94-10/97) yes EFF (10/94-10/97) yes none none 03/95 09/95 108 118 (187) (181) 03/95 09/95 95 90 (135) (135) 21. 7 22. 9 Ba2 none 03/96 09/96 85 59 (178) (178) 03/96 09/96 89 90 (135) (135) 23. 8 25. 3 Ba1 BBB-^ 03/97 09/97 72 62 (179) (180) 03/97 09/97 85 80 (135) (135) 27. 4 31. 1 (2) (2) (3) (i)(2)(3) Katso selitysosa. (4) (5) (6) Rahottustaseessa ei oteta huomioon valtion nettoluotonantoa, mutta koko Julkisyhteisöjen taseessa Vuoden 1997 9 ensimmäistä kuukautta venattuna samaan ajanjaksoon v. 1996. Alustava tieto. otetaan. -48 Maariattwoittlmet Maa: Romania alaviitteet 1995 1996 1997 Reaalisen BKT. n kasvu (%) TeoNisuustuotanto (muutosprosentrj) Tyottdmyysasta Inflaatto Valuuttakurssi (leuAJSD) (jakson toppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson toppu) 7. 1 9. 4 8,0 27,8 2760 4. 1 9. 9 6,3 56. 9 4035 -6,5 -8,2 8. 8 151. 4 8023 (6) (11/86-11/97) Julklsyhteisdjen rahottusasema (% BKT:sta) -2,6 -3. 9 -4. 5 eat Makautaaa Tavaroiden ja parvelujen vienti (mljardia dollaria) Vaihtotase(% BKTsta) Ulkomaisten suorien sijortusten nettotuonti (mljoonaa dollaria) vlrallinen valuuttavaranto (jakson toppu) -mljoonaa dollaria -tavaroiden ja palvelujen tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka 7,9 -5,0 417 334 0,4 8. 1 -7. 2 263 551 0. 6 7,1 -5,4 806 2555 2. 8 (01/97-10/97) eat (01/97-09/97) (12/97) (10/97) Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina, mukaan lukien tyhytaikaiset velat (mljardia dollaria, jakson toppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (mljoonaa dollaria) paaoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja parvelujen vienti (%) Velanhortomenot/tavaroiden ja parvalujan vienti (%) EnUntyneet maksut (koroista ja paaomasta. mljoonaa doHaria) Velan huojentamissopimukset ja uudetteenjariestalyt 6,5 8,2 8,8 (08/97) 1366 1073 293 18,1 68,7 14. 5 none none 2000 1632 368 23,1 85,1 20,7 none none 2600 1900 700 27. 2 89 23. 8 none none eat eat est eat eat eat EU:n rlaklen indlkaattorit EUn riski/EU. n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavarotoen ja palvelujen vienti (%) IMF:nJ»rJesteryt Tyyppi (Paivays) Aikataulussa Markkinolden luottokelpoisuusnakemyksen indlkaattorit Moody's: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) S&P: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (Jakson toppu) Euromoney Sija luokituksessa (maiden Iukumaara) The Institutional Investor Sija luokituksessa (maiden Iukumaara) Riskiuokitus (1 ) (2) (3) Katso selitysosa. (4) (5) (6) Toukokuussa 1994 hyväksyttyä SBA:ta laajennettiin ja jatkettiin vuoteen 1997. Keskeytetty maaliskuussa 1996. IMF:n johtokunta hyväksyi uuden SBA:n 22. 4. 1997. Vuoden 1997 alkupuolisko verrattuna samaan ajanjaksoon v. 1996. (1) 10. 2 11. 5 10. 1 10,2 9,2 12. 5 11. 0 10,2 12,6 (06787) (10/97) SBA (5/94-12/95) yes SBA (4) no (5) SBA (4/97-5798) yes none none 03/95 09/95 68 64 (187) (181) 03/95 09/95 73 71 (135) (135) 28. 1 29. 7 Ba3 BB- 03/96 09/96 67 61 (178) (178) 03/96 09/96 68 72 (135) (135) 30. 9 31. 0 Ba3 BB- 03/97 09/97 75 75 (179) (180) 03/97 09/97 64 67 (135)(135) 32. 7 34. 1 (2) (2) (3) 49 Maarisklosotttlmet Maa: Slovakia alaviitteet 1995 1996 1997 Reaalisen BKT:n kasvu (%) Taollisuustuotanto (muutosprosentti) Tyottdmyysaste Inflaatto Valuuttakurssi (Stovaklan koruruVUSD) (jakson toppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson toppu) 6,8 8. 3 13. 1 7. 2 29. 6 6,9 2. 5 12,8 5,4 31. 9 6,0 2,0 12,5 6,4 34,8 (5) JulkisyMeisojen rahottusasema (% BKT:sta) 0. 1 -1. 3 n. a. Maksutaae Tavaroiden Ja palvelujen vienti (miljardia dollaria) VaihtotaseO BKT:atfl) Ulkomaisten suorien sijortusten nettotuonti (miljoonaa dollaria) V/irallinen valuuttavaranto (jakson loppu) -miljoonaa dollaria •tavaroiden ja palvelujen tuonnln arvoa vastaavhna kuukauslna Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina (miljardia dollaria, jakson toppu) Vattdettavina valuuttoina olevan velan hotto (miljoonaa doHaria) paaoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/iavaroiden ja palvelujen vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Eraantyneet maksut (koroista Ja paaomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjarjestelyt EU. n riskien Indlkaattorit EU. n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riskiniikomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) IMF:nJlrJestelyt Tyyppl (Paivays) Aikataukissa Markkinolden luottokelpolsuusnikemyksen Indlkaattorit Mood/s: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) S&P: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) Euromoney Sija luokituksessa (maiden kikumaart) The Institutional Investor Sija luokituksessa (maiden kikumaara) Riskiluokrtus 11. 0 2. 3 134 3418 4. 1 10. 9 -10. 1 106 3473 3,4 9. 2 8,4 61 3299 3. 2 (01/97-10/97) (01/97-10/97) (01/97-10/97) 5. 7 7. 7 9,6 (01/97-0097) 1390 1130 260 32,9 52,0 12,7 none none 1444 1186 258 40. 6 70. 6 13,3 none none n. a. n. a. n. a. 50,6 87,4 n. a. none none (01/97-08/97) (01/97-09/97) (D 4. 1 5,2 2,8 4,5 4,5 3. 2 4,3 3,6 3,8 (09/97) (09/97) SBA (7/94-3/96) no (4) - - Baa3 BB+ 03/95 09/95 53 51 (187) (181) 03/95 09/95 61 59 (135) (135) 33. 2 35. 7 Baa3 BBB- 03/96 09/96 48 49 (178) (178) 03/96 09/96 57 53 (135) (135) 38. 6 41. 2' Baa3 BBB- 03/97 09/97 53 54 (179) (180) 03/97 09/97 52 52 (135) (135) 43. 9 44. 8 (2) (2) (3) (1)(2)(3) Katso selitysosa. (4) (5) Ohjelman puolivälissä tehtävää katsausta, joka oli maarfl antaa helmikuussa 1995, ei ole saatettu valmiiksi. Vuoden 1997 9 ensimmäistä kuukautta verrattuna samaan ajanjaksoon v. 1996. 50 MaariaMoaolttlrnet Maa: Moldova Reaalisen BKT:n kasvu (%) Teollisuustuotanto (muutoaprosentti) Tydttdmyysaste Inflaatto Valuuttakurssi (leu/USD) (Jakson loppu) (vuoden keskiarvo) (jakson loppu) alaviitteet 1995 1996 -1. 9 -6,0 1. 4 24 4. 50 -8. 0 -5. 1 1. 8 15 4,59 1997 (3) -0. 5 n. a. 1. 6 11 4. 68 Julkisyhteisojen rahottusasema (% BKT:stJ) -5. 9 -10. 0 -4. 5 eat Maksutase Tavaroiden vienti (mljoonaa dollaria) Vaihtotase (% BKT:sta) Ulkomaisten suorien sijortusten nettotuonti (mljoonaa dollaria) ViraHinen valuuttavaranto (jakson toppu) -mljoonaa doHaria -hyodykkeiden tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina (mljoonaa dollaria, jakson toppu) Vaihdettavina valuuuttoina olevan velan hoito (mljoonaa dollaria) paaoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/hyOdykkeiden vienti (%) Velanhoitomenot/hyodykkeiden vienti (%) Eraantyneet maksut (koroista ja paaomasta, mljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudeHeenJarjestervt EU:n rlaklen indlkaattorit EU. n riskVEU. n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/hyodykkeiden vienti (%) IMF:njlrjestelyt Tyyppi (Patvays) Aikataulussa Markkinolden luottokelpolauuanikamykaen Indlkaattorit Mood/s: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) S&P: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) Euromoney Sija luokituksessa (maiden Iukumaara) The Institutional Investor Sija luokituksessa (maiden Iukumaara) Riskluokitus (1)(2) (3) Katso selitysosa. Alustava tieto, ellei muuta ole ilmoitettu. 739,0 -8. 1 63,7 257 3,2 801,0 -18,8 40. 0 315 4. 1 573,2 n. a. 15,7 358 n. a. (01/87-06787) (01/87-06/87) 696,3 818. 2 935. 0 91,0 n. a. n. a. 38,0 91,1 11. 0 none none n. a. n. a. n. a. 57. 6 102,1 n. a. none none n. a. n. a. n. a. n. a. n. a. n. a. none none (1) 0,8 8. 7 7. 9 1. 0 9. 3 9. 5 0,8 n. a. n. a. SBA (3/95-3/96) yes EFF (5/96-5/99) yes EFF (5796-5/99) no none none 03/95 09/95 157 141 (187) (181) none none 03/96 09/96 134 125 (178) (178) Ba2 none 03/97 09/97 113 104 (179) (180) (2) none none none none none none 51- Maarlsklosotttlmet Maa: Valko-Venaja Reaalisen BKT:n kasvu (%) Teollisuustuotanto (muutosprosentti) Tyottomyysaste Inflaatto Valuuttakurssi (rupia/USD) (Jakson toppu) (vuoden keskiarvo) (keskiarvo) -10,4 -11,5 2. 7 244 11500 2. 6 3,3 3,9 39,3 15500 9,8 17. 6 2,3 63,8 31000 alaviitteet 1995 1996 1997 Julkisyhtetsojen rahottusasema (% BKT:stl) -2. 3 -1,8 -2 est Maksutase Tavaroiden Ja parvelujen vienti (miljardia doHaria) VaJhtotase(% BKT:sta) Ulkomaisten suorien sijortusten nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) -mljoonaa dollaria -tavaroiden Ja parvelujen tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina (mljardia doHaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (mljoonaa dollaria) paaoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Uikomaanvelka/tavaroiden ja parvelujen vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Eraantyneet maksut (koroista Ja paaomasta, mljoonaa dollaria) Velan uudeHeanjarJestelysopimus EU:n risklen indlkaattorit EU. n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavarotoen ja palvelujen vienti (%) (D IMF:nJarJestelyt Tyyppi (Pdivays) Aikataulussa (01/97-11/97) 4,7 -4. 7 7 377. 0 0. 7 1. 5 178. 0 n. a. n. a. 14. 7 32. 7 3. 4 460 none 0,5 2. 6 0,8 5,4 -9. 1 6 10. 0 0. 0 1. 0 163. 2 n. a. n. a. 8,1 17. 6 3. 0 n. a. none 0,5 4. 0 0. 7 SBA (12/95-11/96) no (4) SBA (12/95-11/96) no (4) 6,4 n. a. n. a. n. a. n. a. 0. 9 170,4 n. a. n. a. 7. 9 n. a n. a n. a none 0. 4 3. 8 n. a. - Markkinolden luottokelpolsuusnakemyksan Indlkaattorit Mood/s: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (Jakson loppu) S&P: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) Euromoney Sija tuokrtuksessa (maiden Iukumaara) The Institutional investor Sija luokituksessa (maiden Iukumaara) Riskluokitus none none 03/95 09/95 135 134 (187) (181) 03/95 09/95 112 112 (135) (135) 15. 2 15. 5 none none 03/96 09/96 128 142 (178) (178) 03/96 09/96 116 118 (135) (135) 14. 5 14. 6 none none 03/97 09/97 154 131 (179) (180) 03/97 09/97 118 121 (135) (135) 14. 5 14. 2 (2) (2) (3) (1)(2)(3) Katso selitysosa. (4) Ohjelman ensimmäistä neljännesvuosikatsausta, joka oli alun perin määrä antaa Joulukuussa 1995, ei ole saatettu valmiiksi. -52 Maartskloaoittimet Maa: Ukraine Reaalisen BKT:n kasvu (%) TeoUisuustuotanto (muutosprosentrJ) Tyottomyysaste Inflaatto Valuuttakurssi (karbovanet/USD) (grivna/USD vuorma 1996) - huutokauppa/pankkien valinen - katebien (jakson toppu) (joulukuu/joulukuu) (jakson toppu) (jakson toppu) alaviitteet 1995 1996 -11,8 -11. 7 0,6 182. 0 179400 186000 -10. 0 -5. 1 1. 3 39. 7 1. 9 1. 9 1997 (6) -3. 0 -1. 9 2,6 15. 0 1. 7-1. 9 1. 7-1. 9 (7) (06787) Julkisyhteisdjen rahottusasema (% BKTrstl) -5. 0 -3. 2 -4. 6 Maksutase Tavaroiden ja palvelujen vienti (mljardia dollaria) Vaihtotase (sHrtoja lukuun ottamatta K% BKT:sta) Ulkomaisten suorien sgoitusten nettotuonti (mljardia doHaria) Virallinen valuuttavaranto (brutto) -miljoonaa dollaria -tavaroiden ja parvelujen tuonnin arvoa vastaavina viikkoina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina (miljardia dollaria, Jakson toppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) paaoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden Ja parvelujen vienti (%) Velanhortomenot/tavarokJen ja palvelujen vienti (%) Eraantyneet maksut (koroista ja paaomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudeUeenjarjesteiy EU:n riaklen Indlkaattorit EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja parvelujen vienti (%) (D 16,4 -5. 0 0. 27 1134 3. 7 8,1 1531 986 545 23. 3 53. 6 9. 3 236 (4) 1. 5 1. 4 0,7 20,3 -3. 9 0,52 1994 5. 3 9. 2 1221 716 505 21,2 45,3 6. 0 n. a. (4) 3. 0 2,6 1,2 20. 9 -3. 6 0. 41 2406 6,0 10. 3 1500 944 556 19. 4 49. 2 7. 1 n. a (4) 4. 0 3. 1 1. 5 IMF:nJlrjestelyt Tyyppi (Paivays) Aikataulussa Markkinolden luottokelpoiauuanakemykaen indlkaattorit Moody's: prtkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) S&P: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) Euromoney Sija luokituksessa (maiden lukumadrd) The Institutional Investor Sija luokituksessa (maiden kikumaara) Riskiluokitus (1)(2)(3) Katso selitysosa. (4) (5) (6) (7) Venäjän Ja Turkmenistanin velan uudeHeenjärjestely. Keskeytetty marraskuussa 1995. IMF:n ennusteita, ettei toisin mainita. Vuoden 1997 toinen neljännes venattuna samaan ajanjaksoon v. 1996. SBA (04/95-04/96) no (5) SBA (05/96-02/97) yes SBA (07/97-06/98) yes none none 03/95 09/95 145 138 (187) (181) 03/95 09/95 109 111 (135) (135) 15. 5 15. 7 none none 03/96 09/96 136 135 (178) (178) 03/96 09/96 107 111 (135) (135) 16. 7 16. 6 none none 03/97 09/97 136 129 (179) (180) 03/97 09/97 109 105 (135) (135) 17. 6 19. 8 (2) (2) (3) -53 Maariskiosoittimet Maa: Algeria Reaalisen BKTn kasvu (%) Kaasun tuotanto (muutosprosentti) Inflaatio Valuuttakurssi (dinaari/USD) (joulukuu/joulukuu) (jakson loppu) alaviitteet 1995 1996 3,9 4,4 21,9 52. 2 3. 8 6. 3 15. 1 56,2 1997 (4) 2,3 8,3 6,1 58,0 Julkisyhtelsojen rahoitusasema (% BKT:st«) -1. 4 3,0 2,3 Maksutase Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase(% BKTsta) Ulkomaisten suorien sijortusten nettotuonti (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto -miljardia dollaria -tavaroiden ja palvelujen tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina (miljardia dollaria, jakson loppu) Vaihdettavina valuutoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) paaoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja parvelujen vienti (%) Velanhoitomenot/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Eraantyneet maksut (koroista ja paaomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjarjestelyt (miljardia dollaria) EU:n riskien indlkaattorit EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski/ulkomaanvelka (%) EU:n riski/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) IMF:n JSrjestelyt Tyyppi (Paivdys) Aikataulussa Markkinolden luottokelpolsuusnikemykaen indlkaattorit Moody's: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson loppu) Euromoney Sija luokituksessa (maiden Iukumaara) The Institutional Investor Sija luokituksessa (maiden Iukumaara) Riskiluokitus (1)(2)(3) Katso selitysosa. (4) Ennusteita. 10,3 -5,4 0,0 2,1 2,1 32,5 9,4 7,1 2. 3 78,6 297,1 42,5 none 4,9 13,2 2,7 0,3 4. 2 4,5 13,9 6,7 0,4 7,6 9,0 33,5 32,6 7,4 5. 2 2,2 73,2 240,1 29,2 none 3,5 6. 4 4,2 2. 2 69. 5 238,0 33,1 none 2,2 (1) 12. 2 2. 8 8. 9 11. 6 2,7 6,8 7,7 1. 9 4,5 SBA/EFF (5/94 - 5/95) yes EFF/CCFF (5/95 - 5/98) yes EFF (5/95-5/98) yes none none 03/95 09/95 102 107 (187) (181) 03/95 09/95 89 91 (135) (135) 23. 5 22. 8 none none 03/96 09/96 109 97 (178) (178) 03/96 09/96 95 95 (135) (135) 21. 5 22. 8 none none 03/97 09/97 102 97 (179) (180) 03/97 09/97 (135) (135) 23. 2 24. 5 (2) (2) (3) 54 MaariskJosotttlmet Maa: Israel Reaalisen BKT:n kasvu (%) TeolUsuustuotanto (muutosproserrttJ) Tyottomyysaste Kututtajahirrtaindeks) Valuuttakurssi (sekeHAJSD) (vuoden keskiarvo) (vuoden keskiarvo) (jakson toppu) alaviitteet 1995 1996 7. 1 8,4 6,9 8. 1 3. 12 4,5 5,4 6. 7 10,6 3,24 1997 (6) 2. 0 3. 2 8. 1 6. 8 3. 53 (4) (S) JulkisyhtefsoJen rahottusasema (% BKT:stl) -3. 1 -4,2 •3. 2 Maksutaae Tavaroiden vienti (miljardia dollaria) Vaihtotase(% BKTsta) Ulkomaisten suorien sijortusten nettotuontJ (miljardia dollaria) Virallinen valuuttavaranto (brutto) -mHjardia dollaria -hyodykkeiden tuonnin arvoa vastaavina kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka vaihdettavina valuuttoina (miljardia dollaria, jakson toppu) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) paaoma korko (brutto) Ulkomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Velanhortomenot/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Eraantyneet maksut (koroista ja paaomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojentamissopimukset ja uudeUeenjarjestBtyt EU:n risklen indlkaattorit EU. n riski / EU:n kokonaisriski (%) EU:n riski / ulkomaanvelka (%) EU:n risk! / hyodykkeiden vienti (%) IMF:nJlrjestetyt Tyyppi (Paivays) Aikataulussa Markkinolden luottokalpoisuusnakemyksen Indlkaattorit Moody's: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) S&P: pitkaaikaisen valuuttamaaraisen varainhankinnan luokitus (jakson toppu) Euromoney Sija luokituksessa (maiden Iukumaara) The Institutional Investor Sija luokituksessa (maiden Iukumaara) Riskiluokitus (1) (2) (3) Katso selitysosa. (4) (5) (6) Vuoden 1997 9 ensimmäistä kuukautta venattuna samaan ajanjaksoon v. 1996. Kolmannen neljänneksen osatta tiedot on kausikorjattu. Ennusteita, ellei toisin mainita. 29,2 -4. 4 1,2 8. 7 2. 6 45,2 5. 6 2,5 3. 1 51. 2 155,9 19,2 none none 31,0 -5,6 1. 7 11. 8 3. 6 48. 1 5. 5 2,2 3. 3 49. 3 155. 2 17. 7 none none 32,9 -3. 6 2,4 20,3 6,3 50,8 (9/97) 6. 8 3. 4 3. 4 50. 7 154. 4 20. 7 none none (1) 4,4 0. 7 1. 7 3. 9 0,6 1. 6 1. 5 0,2 0,4 (9787) - - - A3 A- 03/95 09/95 31 31 (187) (181) 03/95 09/95 43 42 (135) (135) 47. 9 49. 2 A3 A- 03/96 09/96 33 32 (178) (178) 03/98 09/96 41 40 (135) (135) 50. 8 52. 2 A3 A- 03/97 09/97 35 33 (179) (180) 03/97 09/97 39 40 (135) (135) 52. 2 52. 9 (2) (2) (3) - 5 5- Maarlskl-lndlkaattoreldan selitykset VakioalavllttMt (1 ) (2) (3) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä luottoriskiä. Maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta sen sijoitus voi silti pudota, jos kaikkien luokiteltujen maiden keskimääräinen luokitus paranee. Lyhenteet ja taulukoissa käytetyt englanninkielet termit S&P Standard and Poor's CCFF= Compensatory and Contingency Financing Facility EFF= SBA = STF= Extended Financing Facility Stand-By Arrangement (valmiusluottojärjestely) Systemic Transformation Facility (järjestelmänmuutosjärjestely) arvio est. = n. a. = ei saatavissa prelim. = alustava tieto no none yes ei ei ole kylla" sT ISSN 1024-4492 KOM(98) 252 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 09 17 Luettelonumero : CB-CO-98-271-FI-C ISBN 92-78-35346-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. L-2985 Luxemburg