title: QUESTION ECRITE no 1124/98 de Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM à la Commission. Inconséquence du programme de distribution de lait dans les écoles

eurovoc_concepts:
aid system
child
consumer behaviour
educational institution
free service
milk fat
public health
sales promotion
skimmed milk
whole milk

text: 19. 11. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 354/67 (98/C 354/109) QUESTION E· CRITE E-1124/98 pose·e par Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) a‘ la Commission (8 avril 1998) Objet: Inconse·quence du programme de distribution de lait dans les e·coles La re·ponse (E-0124/98FI) apporte·e par le commissaire Franz Fischler a‘ ma question e·crite est passe·e comple‘tement a‘ co(cid:136)te· de l(cid:146)argument principal de ma question. Cette re·ponse souligne que le montant de l(cid:146)aide de·pend de la teneur en lait des produits et que le lait demi-e·cre·me· be·ne·ficie d(cid:146)une aide infe·rieure a‘ celle accorde·e au lait entier. La conclusion qui s(cid:146)impose est que le programme favorise et incite le consommateur a‘ privile·gier les produits laitiers riches en graisses au de·triment des produits e·cre·me·s. Comme la re·ponse souligne e·galement que l(cid:146)objectif de l(cid:146)aide est de re·duire le prix de de·tail des produits laitiers riches en graisses, plus e·leve· que celui des produits e·cre·me·s, il appara(cid:14)(cid:136)t e·vident que la Commission ne souhaite pas tenir compte, dans sa politique d(cid:146)aide, des effets nuisibles pour la sante· d(cid:146)une alimentation trop grasse. Compte tenu de ce qui pre·ce‘de, la Commission peut-elle indiquer comment elle compte a‘ l(cid:146)avenir corriger les crite‘res d(cid:146)octroi des aides dans le cadre du programme de distribution de lait, afin que celui-ci ne soit plus fonde· sur le principe, absurde du point de vue de la sante· publique, selon lequel «plus le produit est gras, plus il doit e(cid:136)tre soutenu»? Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (18 mai 1998) La Commission ne partage pas la conclusion tire·e par l(cid:146)Honorable Parlementaire, qui de·duit des diffe·rentiels d(cid:146)aide accorde·s aux produits be·ne·ficiant du programme de distribution de lait dans les e·coles, que celui-ci incite le consommateur a‘ privile·gier les produits riches en matie‘res grasses. Elle estime, par contre, que la fixation actuelle des montants d(cid:146)aide repose sur des crite‘res objectifs, qui ne devraient pas influencer le choix du consommateur pour l(cid:146)un ou l(cid:146)autre produit. Par ailleurs, l(cid:146)appre·ciation si un produit est trop gras ou non ne peut e(cid:136)tre faite que par le consommateur lui-me(cid:136)me en tenant compte de sa situation spe·cifique. Pour ces motifs, la Commission n(cid:146)envisage pas pour l(cid:146)instant de proposer une modification des crite‘res d(cid:146)octroi desdites aides. (98/C 354/110) QUESTION E· CRITE E-1129/98 pose·e par Konstantinos Hatzidakis (PPE) a‘ la Commission (8 avril 1998) Objet: Obstacles mis par les autorite·s douanie‘res grecques au transit de marchandises Selon des informations en ma possession, des compagnies maritimes desservant re·gulie‘rement des ports d(cid:146)E· tats membres se heurtent au refus › parfaitement ille·gal › des autorite·s douanie‘res grecques de proce·der au de·douanement des marchandises charge·es ou de·charge·es au Pire·e, a‘ Thessalonique ou a‘ Iraklion selon la proce·dure simplifie·e de transit communautaire pre·vue a‘ l(cid:146)article 448 du code douanier de l(cid:146)Union europe·enne (re‘glement CE 2454/93) (1). Sous pre·texte que les zones portuaires des trois villes en question sont conside·re·es comme «zones franches» inte·grales, lesdites autorite·s obligent les chargeurs et les destinataires des marchandises a‘ suivre les quinze proce·dures applicables en Gre‘ce dans de tels cas, ce qui entra(cid:14)(cid:136)ne des frais supple·mentaires et une perte de temps. La Commission est-elle informe·e de cette situation? Si tel est le cas, quelles mesures compte-t-elle prendre pour qu(cid:146)il soit mis un terme a‘ des pratiques qui servent apparemment des inte·re(cid:136)ts corporatistes? (1) JO L 253 du 11. 10. 1993, p. 1


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1119/98 του Alexandros ALAVANOS προς την Επ τροπή. Κατάργηση της έδρας αρχαιολογίας στο Πανεπιστήμιο του Mannheim

eurovoc_concepts:
Baden-Württemberg
EU programme
Germany
archaeology
teaching curriculum
university

formats: html pdf print

text: C 386/84 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 11. 12. 98 genikh· symfvni·a o·ti oi basike·w arxe·w toy FPA ua efarmo·zontai sto hlektroniko· empo·rio, stoyw fo·royw katana·lvshw sthn Koino·thta, me th xrh·sh diadikasiv· n o·so to dynato·n aploy·stervn kai safe·stervn v· ste na apofeyxuei· h parakv· lysh thw ana·ptyjhw aytoy· toy ne·oy emporikoy· me·soy. Kata· syne·peia, h Epitroph· anauevrei· thn telvneiakh· nomouesi·a kauv· w kai th nomouesi·a FPA kai tiw sxetike·w diadikasi·ew ba·sei thw ana·ptyjhw toy hlektronikoy· empori·oy kai parakoloyuei· stena· kai meleta· tiw ejeli·jeiw tvn prvtoko·lvn diaxei·rishw dikty·oy kauv· w kai tiw epixeirhmatike·w praktike·w kata· tro·po v· ste na anaptyxuoy·n leptomerv· w epiuymhte·w forologike·w ly·seiw kai na ty·xoyn efarmogh·w analo·gvw tvn anagkv· n. Ayth· th stigmh· h Epitroph· symmete·xei stiw ergasi·ew a·llvn dieunv· n fo·roym, eidiko·tera sto plai·sio toy Organismoy· Oikonomikh·w Synergasi·aw kai Ana·ptyjhw (OOSA) v· ste na diasfali·sei thn paroxh· toy aparai·- thtoy dieumoy·w plaisi·oy gia th forolo·ghsh. Pra·gmati ayth· th stigmh· dieja·gontai ergasi·ew gia thn proetoimasi·a «o·rvn plaisi·oy» gia th forolo·ghsh poy pro·keitai na ypoblhuoy·n sth dia·skech ypoyrgv· n toy OOSA sthn Ota·ba. (1) COM(1998)50 teliko·. (2) COM(1997)157 teliko·. (98/C 386/111) GRAPTH ERVTHSH E-1119/98 ypobolh· : Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (8 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Kata·rghsh thw e·draw arxaiologi·aw sto Panepisth·mio toy Mannheim Sto Panepisth·mio toy Mannheim, toy kratidi·oy Ba·dh › Byrtembe·rgh sth Germani·a, provuei·tai, gia «oikonomikoy·w lo·goyw» h kata·rghsh edrv· n poy sxeti·zontai me klasike·w spoyde·w. Dedome·noy toy shmantikoy· e·rgoy poy prosfe·royn oi ypo· kata·rghsh e·drew toy anvte·rv Panepisthmi·oy sthn ana·ptyjh thw klasikh·w mele·thw kai e·reynaw kai th shmasi·a poy apodi·dei h Eyrvpai¤kh· Epitroph· sthn «koinh· politistikh· klhronomia·», ervta·tai h Epitroph·, ea·n, se peri·ptvsh poy thw zhthuei· apo· to anvte·rv Panepisth·mio, ypa·rxoyn progra·mmata eni·sxyshw tvn sygkekrime·nvn edrv· n prokeime·noy na synexi·soyn thn leitoyrgi·a toyw; Apa· nthsh thw kaw Cresson ej ono·matow thw Epitroph· w (25 Mai(cid:143)oy 1998) Me·sa sto koinotiko· pro·gramma SVKRATHS proble·pontai ekei·na ta koinotika· kondy·lia poy proori·zontai na enisxy·soyn th synergasi·a tvn ekpaideytikv· n systhma·tvn sta kra·th me·lh kai na prosdv· soyn eyrvpai¤kh· dia·stash sth didaskali·a se ka·ue epi·pedo. H xrhmatodo·thsh tvn panepisthmiakv· n edrv· n den perilamba·netai stiw drasthrio·thtew poy ei·nai epile·jimew prow xrhmatodo·thsh apo· to pro·gramma SVKRATHS. (98/C 386/112) GRAPTH ERVTHSH E-1122/98 ypobolh· : Peter Crampton (PSE) prow thn Epitroph· (8 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Syntonismo·w metajy· tvn GD 1B kai GDVIII Eno·cei thw dhmioyrgi·aw miaw ne·aw koinh·w yphresiakh·w mona·daw sto plai·sio thw Epitroph·w me antikei·meno th belti·vsh toy syntonismoy· metajy· tvn GD 1B kai GDVIII, apaitei·tai na aposafhnistei· peraite·rv o anti·ktypow poy ua ypa·rjei se sxe·sh me th diaxei·rish kai apotelesmatiko·thta thw iatrikh·w peri·ualchw ston tome·a thw anaparagvgh·w. Synepv· w, ervta·tai h Epitroph·: 1. Po·te ua teuei· se leitoyrgi·a h ne·a mona·da; 2. Pv· w ua epandrvuei· (poio·w ua ei·nai o ypey·uynow kai o ariumo·w toy prosvpikoy·);


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1104/98 dell'on. Panayotis LAMBRIAS alla Commissione. Standardizzazione nel settore del commercio elettronico

eurovoc_concepts:
electronic money
harmonisation of standards
information technology applications
international standard
international trade

formats: html print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1123/98 του Marjo MATIKAINEN-KALLSTROEM προς την Επ τροπή. Έρευνα σχετικά με την χρήση λεωφορείων μεγάλου μήκους εντός της Ένωσης

eurovoc_concepts:
approximation of laws
bus
common transport policy
international transport
road transport
transport regulations
weight and size


title: WRITTEN QUESTION No. 1126/98 by Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM to the Commission. The spread of tubercolosis

eurovoc_concepts:
EU programme
World Health Organisation
disease prevention
health care
infectious disease

text: 11. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 386/85 Vilken kommer att vara enhetens roll betr(cid:228)ffande samordning av st(cid:246)d till politik och program p(cid:229) omr(cid:229)det 3. reproduktiv h(cid:228)lsa? 4. Hur kommer inr(cid:228)ttandet av en s(cid:229)dan enhet att passa in i kommissionens Scoop-program? Svar fr(cid:229)n Joªo de Deus Pinheiro p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 maj 1998) 1. Bildandet av den gemensamma avdelningen tj(cid:228)nar det (cid:246)vergripande syftet att uppn(cid:229) (cid:246)kad enhetlighet och effektivitet vid f(cid:246)rvaltningen av de program f(cid:246)r utvecklingssamarbete som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)rvaltas av de olika generaldirekt(cid:246)rer som har ansvar f(cid:246)r yttre f(cid:246)rbindelser (GD I, GD IA, GD IB och GD VIII). Vad g(cid:228)ller ECHO (humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd) kommer den gemensamma avdelningen att s(cid:246)rja f(cid:246)r administrativa och finansiella fr(cid:229)gor r(cid:246)rande den personal som arbetar med tekniskt bist(cid:229)nd p(cid:229) f(cid:228)ltet. 2. Den gemensamma avdelningen kommer att ha en personalstyrka p(cid:229) cirka 650 tj(cid:228)nstem(cid:228)n och denna personal kommer att (cid:246)verf(cid:246)ras till avdelningen fr(cid:229)n de andra generaldirektorat som har ansvar f(cid:246)r yttre f(cid:246)rbindelser. Generaldirekt(cid:246)r f(cid:246)r den gemensamma avdelningen blir Philippe Soubestre. 3. Den gemensamma avdelningen kommer att ansvara f(cid:246)r de tekniska, administrativa och finansiella aspekterna av genomf(cid:246)randet av programmen p(cid:229) olika omr(cid:229)den i alla tredje l(cid:228)nder, inbegripet program p(cid:229) h(cid:228)lsoomr(cid:229)det. 4. Den gemensamma avdelningen och det s(cid:229) kallade (cid:148)SCOOP(cid:148) (cid:228)r en och samma organisation. (98/C 386/113) SKRIFTLIG FR¯GA E-1126/98 fr(cid:229)n Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE) till kommissionen (8 april 1998) ˜mne: Spridningen av tuberkulos Enligt de senaste utredningarna som WHO gjort finns det sexton l(cid:228)nder i v(cid:228)rlden som inte har f(cid:246)rebyggt och v(cid:229)rdat tuberkulos bland sina medborgare. Enligt WHO hotar dessa f(cid:246)rsummelser hela v(cid:228)rlden. Ocks(cid:229) i n(cid:228)rheten av unionens yttre gr(cid:228)nser finns det l(cid:228)nder som f(cid:246)rsummar v(cid:229)rden. Vad (cid:228)mnar kommissionen g(cid:246)ra f(cid:246)r att det skall vara m(cid:246)jligt att ocks(cid:229) i forts(cid:228)ttningen skydda unionens medborgare f(cid:246)r tuberkulos och p(cid:229) vilket s(cid:228)tt (cid:228)mnar kommissionen hj(cid:228)lpa l(cid:228)nder som inte h(cid:246)r till unionen s(cid:229) att tuberkulosen kunde kuvas en g(cid:229)ng f(cid:246)r alla? Svar fr(cid:229)n PÆdraig Flynn p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 juni 1998) Kommissionen (cid:228)r medveten om att f(cid:246)rekomsten av tuberkulos (cid:246)kar och om de faktorer som har samband med detta fenomen, t. ex. nedrustningen av sjukv(cid:229)rdssystemen, f(cid:246)rs(cid:228)mrade socioekonomiska f(cid:246)rh(cid:229)llanden och ol(cid:228)mplig praxis som leder till att mikroorganismerna utvecklar resistens mot antibiotika. Genom gemenskapsprogrammet f(cid:246)r aids och andra (cid:246)verf(cid:246)rbara sjukdomar st(cid:246)der kommissionen projekt f(cid:246)r (cid:246)vervakning och (cid:229)tg(cid:228)rder mot tuberkulos i alla medlemsstater. Projekten syftar till att st(cid:228)rka de nationella myndigheternas f(cid:246)rm(cid:229)ga att bek(cid:228)mpa sjukdomen. Som en del i gemenskapens verksamhet inf(cid:246)r utvidgningen har ans(cid:246)karl(cid:228)nderna uppmuntrats att delta i detta program. Kommissionen samarbetar ocks(cid:229) med USA i samband med gemenskapens aktionsgrupp samt med internationella organisationer, s(cid:228)rskilt WHO och V(cid:228)rldsbanken, och ger i vissa fall ekonomiskt st(cid:246)d till utvecklingsl(cid:228)nder f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av vaccineringskampanjer


title: Kommissionens förordning (EG) nr 774/98 av den 8 april 1998 om ändring av förordning (EEG) nr 2342/92 om import av renrasiga avelsdjur av nötkreatur från tredje land och beviljande av exportbidrag för detta samt om upphävande av förordning (EEG) nr 1544/79

eurovoc_concepts:
breeding animal
cattle
export refund
health certificate
import
third country

text: 9. 4. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/65 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 774/98 av den 8 april 1998 om (cid:132)ndring av f(cid:148)rordning (EEG) nr 2342/92 om import av renrasiga avelsdjur av n(cid:148)tkreatur fr(cid:134)n tredje land och beviljande av exportbidrag f(cid:148)r detta samt om upph(cid:132)vande av f(cid:148)rordning (EEG) nr 1544/79 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, Officiella veterin(cid:132)rer b(cid:148)r f(cid:134) utf(cid:132)rda intyget om att ett importerat djur inte har slaktats inom denna period, eftersom de (cid:132)r beh(cid:148)riga att utf(cid:148)ra denna uppgift likav(cid:132)l som de organ som redan (cid:132)r bemyndigade att g(cid:148)ra detta. H(cid:132)nsyn b(cid:148)r tas till om medlemmar i Europeiska frihan- delssammanslutningen (EFTA) byts ut. med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 805/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r n(cid:148)tk(cid:148)tt (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rord- ning (EG) nr 2634/97 (2), s(cid:132)rskilt artikel 13. 12 i denna, och I denna f(cid:148)rordning b(cid:148)r h(cid:132)nvisningar ges till kommissio- nens beslut 86/404/EEG (9) och beslut 96/510/EG (10) n(cid:132)r det g(cid:132)ller h(cid:132)rstamningsbeviset. med beaktande av f(cid:148)ljande: Kommissionens f(cid:148)rordning nr 2342/92 (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EEG) nr 286/93 (4), b(cid:148)r (cid:132)ndras. I och med jordbruksavtalet i samband med Uruguay- rundan har importavgifterna ersatts med importtullar och det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att (cid:132)ndra f(cid:148)rordningen i enlighet med detta. Alla renrasiga djur som f(cid:148)rs in i gemenskapen unders(cid:148)ks av veterin(cid:132)ra och zootekniska orsaker vid inf(cid:148)rselorten, enligt r(cid:134)dets direktiv 91/496/EEG (5), senast (cid:132)ndrat genom direktiv 96/43/EC (6), och n(cid:132)r dessa djur (cid:148)verg(cid:134)r till fri oms(cid:132)ttning p(cid:134) ett annat tullkontor (cid:132)n det p(cid:134) inf(cid:148)rselorten m(cid:134)ste djuret (cid:134)tf(cid:148)ljas dels av en bestyrkt kopia av h(cid:132)lsoin- tyget, eftersom originalet skall bevaras p(cid:134) inf(cid:148)rselorten, och dels ett intyg som utf(cid:132)rdats i enlighet med kommis- sionens beslut 92/527/EEC (7). F(cid:148)r att se till att det inte skall l(cid:148)na sig att anv(cid:132)nda tullfritt importerade renrasiga avelsdjur f(cid:148)r g(cid:148)dning b(cid:148)r den period under vilken ett importerat djur inte f(cid:134)r slaktas f(cid:148)rl(cid:132)ngas. F(cid:148)r att se till att importerade djur inte slaktas f(cid:148)re utg(cid:134)ngen av den f(cid:148)reskrivna perioden b(cid:148)r bevis tillhandah(cid:134)llas genom kontroller mot den databas som f(cid:148)reskrivs i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 820/97 (8), n(cid:132)r denna databas (cid:132)r i drift. (1) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 24. (2) EGT L 356, 31. 12. 1997, s. 13. (3) EGT L 227, 11. 8. 1992, s. 12. (4) EGT L 34, 10. 2. 1993, s. 7. (5) EGT L 268, 24. 9. 1991, s. 56. (6) EGT L 162, 1. 7. 1996, s. 1. (7) EGT L 332, 18. 11. 1992, s. 22. (8) EGT L 117, 7. 5. 1997, s. 1. Genom kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 2505/92 (11) om (cid:132)ndring av bilagorna I och II till r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tull- taxan (12) har vissa (cid:132)ndringar gjorts av nomenklaturen f(cid:148)r marknaden f(cid:148)r n(cid:148)tk(cid:148)tt, varf(cid:148)r vissa KN-nummer b(cid:148)r anpassas. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r n(cid:148)tk(cid:148)tt. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)rordning (EEG) nr 2342/92 (cid:132)ndras p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: 1. I artikel 1 skall ”importavgifter” ers(cid:132)ttas med ”import- tullar”. 2. Artikel 2 skall (cid:132)ndras p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: a) Punkt 1 a och b skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”a) ett h(cid:132)rstamningsbevis, i enlighet med kommissionens beslut 96/510/ EG (*), som skall utf(cid:132)rdas (9) EGT L 233, 20. 8. 1986, s. 19. (10) EGT L 210, 20. 8. 1996, s. 53. (11) EGT L 267, 14. 9. 1992, s. 1. (12) EGT L 256, 7. 9. 1987, s. 1. L 111/66 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 4. 98 b) ett h(cid:132)lsointyg av det slag som kr(cid:132)vs f(cid:148)r renrasiga avelsdjur av n(cid:148)tkreatur, eller en bestyrkt kopia av detta intyg och ett intyg som utf(cid:132)rdats av veterin(cid:132)ren vid gr(cid:132)nskontrollstationen i enlighet med kommissionens beslut 92/527/EEG (**). (*) EGT L 210, 20. 8. 1996, s. 53. (**) EGT L 332, 18. 11. 1992, s. 22. ” b) I punkt 2 skall ”tolv m(cid:134)nader” ers(cid:132)ttas med ”24 m(cid:134)nader”. c) I punkt 3 skall ”femtonde m(cid:134)naden” ers(cid:132)ttas med ”tjugosjunde m(cid:134)naden” och det sista stycket skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”Det bevis som avses i a skall best(cid:134) av ett intyg som utf(cid:132)rdats av den sammanslutning, den orga- nisation eller det offentliga organ som f(cid:148)r stam- boken i medlemsstaten eller en officiell veteri- n(cid:132)r. Det bevis som avses i b skall best(cid:134) av ett intyg utf(cid:132)rdat av ett offentligt organ som utsetts av medlemsstaten. Dessa bevis skall kontrolleras mot den databas som avses i artikel 5 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 820/97 (*) n(cid:132)r v(cid:132)l denna databas (cid:132)r i drift. (*) EGT L 117, 7. 5. 1997, s. 1. ” d) I punkt 4 skall ”tolv m(cid:134)nader” ers(cid:132)ttas med ”24 m(cid:134)nader” och h(cid:132)nvisningen till ”f(cid:148)rordning (EEG) nr 1697/79” skall ers(cid:132)ttas med ”f(cid:148)rordning (EEG) nr 2913/92”. e) Punkt 5 skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”5. Vid import av renrasiga avelsdjur som har sitt ursprung i och kommer fr(cid:134)n Island, Norge och Schweiz skall inte de best(cid:132)mmelser till(cid:132)mpas som avser — den (cid:134)ldersgr(cid:132)ns som anges i artikel 1, — de skyldigheter som anges i punkterna 2, 3 och 4. ” 3. Artikel 3. a skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”a) det h(cid:132)rstamningsbevis som utf(cid:132)rdats i enlighet med kommissionens beslut 86/404/EEG (*) av den sammanslutning eller den organisation eller det offentliga organ i medlemsstaten som f(cid:148)r stam- boken och som visar s(cid:132)rskilt resultaten av avels- pr(cid:148)vning av ursprunget, av bed(cid:148)mningen av det ber(cid:148)rda djurets avelsv(cid:132)rde och uppgifter som f(cid:148)r(cid:132)ldrar samt mor- och farf(cid:148)r(cid:132)ldrar – dessa resultat kan (cid:132)ven bil(cid:132)ggas beviset. och resultaten, med angivande (*) EGT L 233, 20. 8. 1986, s. 19. ” 4. I artikel 4. 2 skall KN-nummer ”0102 10 00” ers(cid:132)ttas med KN-nummer ”0102 10” och ”importavgift” skall ers(cid:132)ttas med ”importtull”. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenska- pernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 8 april 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1102/98 van Mihail PAPAYANNAKIS aan de Commissie. Installatie van radarapparatuur nabij de luchthaven van Thessaloniki

eurovoc_concepts:
Macedonia
air traffic
air traffic control
airport
electro-magnetic equipment
electromagnetic interference
environmental protection
impact study
public health
traffic regulations

text: C 50/10 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 22. 2. 1999 Antwoord van de heer Oreja namens de Commissie (25 juni 1998) Het bureau van de Commissie in Oostenrijk heeft steun gegeven voor de publicatie van een reeks artikelen in het Oostenrijkse dagblad (cid:132)Der Standard(cid:148), een kwaliteitskrant voor opinieleiders, die gewijd waren aan de uitbreiding van de Europese Unie. De artikelenreeks besloeg tien volle pagina(cid:146)s, alsook twee vraaggesprekken met een lid van de Commissie en een interview met het hoofd van het bureau van de Commissie in Oostenrijk. De steun bestond in een financiºle bijdrage van 660 000 Oostenrijkse schilling (inclusief advertentiebelasting en BTW). Deze bijdrage dekte 50 % van de totale kosten die de krant voor de artikelenreeks maakte. Het bureau van de Commissie ondersteunde de publicatie om een bijdrage te leveren aan het debat in Oostenrijk over de uitbreiding van de Unie. Deze kwestie vormt een van de zwaartepunten van het voorlichtingsbeleid van de Commissie voor dit jaar. De keuze viel op (cid:132)Der Standard(cid:148), omdat deze krant een van de meest geschikte kanalen is om de opinieleiders in Oostenrijk te bereiken. Het onderwerp van de artikelen werd in onderling overleg door de krantenredactie en het bureau van de Commissie in Oostenrijk vastgesteld. De verantwoordelijkheid voor de inhoud van de artikelen ligt echter uitsluitend bij (cid:132)Der Standard(cid:148). (1999/C 50/014) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1102/98 van Mihail Papayannakis (GUE/NGL) aan de Commissie (8 april 1998) Betreft: Installatie van radarapparatuur nabij de luchthaven van Thessaloniki Griekenland is bezig met de installatie van de vereiste radarapparatuur om toe te zien op het luchtverkeer. Een van de radars zal worden ge(cid:239)nstalleerd op het grondgebied van de gemeente Perea nabij de luchthaven van Thessaloniki. Het gemeentebestuur van Perea en een groot aantal inwoners zijn verontrust over de hiermee gepaard gaande risico(cid:146)s en over de grootte van de beschermingszone rond deze installatie. Deze ongerustheid wordt ongetwijfeld nog gevoed door de zeer gebrekkige voorlichting van de plaatselijke bevolking. Kan de Commissie nagaan welke gevolgen de installatie van deze radarapparatuur op het grondgebied van de gemeente Perea zal hebben? Kan zij mee ijveren voor een betere voorlichting en voor adequaat toezicht op de veiligheid van de radarinstallatie in Perea? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (4 juni 1998) De Commissie is niet in staat na te gaan welke gevolgen de installatie van een radar voor het luchtverkeer in Thessaloniki zal hebben. Dit valt onder de bevoegdheid van de lidstaten, die erop moeten toezien dat dergelijke installaties aan de geldende regelgeving voldoen, met name wat milieuvriendelijkheid en elektromagnetische compatibiliteit betreft. In verband met de bezorgdheid van de burgers over gezondheidsvraagstukken heeft de Commissie in 1996 een wetenschappelijke studie gepubliceerd over bronnen van niet-ioniserende straling, waaronder radar, de bloot- stelling van de bevolking daaraan en de eraan verbonden gezondheidsrisico(cid:146)s (1). In deze studie werd erop gewezen dat radars over 360o ronddraaien en daardoor relatief lage gemiddelde vermogensdichtheden produceren in alle richtingen. Burgers die zich in de nabijheid van een radar bevinden zijn slechts rechtstreeks hieraan blootgesteld gedurende de korte tijd dat de radar naar hen is gericht. In het algemeen vermindert de rotatie het gemiddelde vermogen met een factor 100. De Commissie is zich ervan bewust dat een aantal lidstaten advies wensen over de manier waarop zij maatregelen ter bescherming van de volksgezondheid tegen niet-ioniserende straling kunnen nemen. Zij werkt momenteel voorstellen voor aanbevelingen van de Raad op dit gebied uit. (1) Europese Commissie, (cid:132)Non-ionizing radiation: Sources, exposure and health effects(cid:148) (Niet-ioniserende straling: bronnen, blootstelling en gevolgen voor de gezondheid), Bureau voor Officiºle Publicaties van de Europese Gemeenschappen, 1996, ISBN 92-827-9276-5