title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta (1998-2002) ja siihen liittyvistä toimenpiteistä"

eurovoc_concepts:
EU financing
EU policy
action programme
energy policy
international cooperation

text: C 214/44 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 lisättäisiin viittaukset uusien rautatiepalvelujen kehittä- miseen erityisesti ”Euroopan laajuisten rautateiden rah- tiliikenteen valtaväylien” pohjalta. 5. 4. Eurooppa-neuvoston hyväksymät hankkeet 6. Päätelmät Komitea on suosittaa, että lähitulevaisuudessa 6. 1. julkaistaisiin yleiskatsaus koko Euroopan laajuisesta liikenneverkosta. Komitea panee merkille, että liitteen III luette- 5. 4. 1. lossa moottoritie Lissabon–Valladolid on korvattu Por- tugalin ja Espanjan välisellä multimodaalisella yhtey- dellä Dublinin Eurooppa-neuvoston joulukuussa 1996 tekemän päätöksen mukaisesti, ja se kannattaa multimo- daalisen yhteyden kehittämistä. Katsauksen jälkeen tulisi tehdä arviointi, joka 6. 2. perustuu erityisesti intermodaaliverkoille asetettuihin tavoitteisiin. Talous- ja sosiaalikomitea toivoo sitä kuultavan, kun käsitellään tätä aihetta sekä komissiolta 18 ja 21 artiklan nojalla vaadittavia suuntaviivojen toteuttamista ja tarkistamista koskevia raportteja. Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta (1998–2002) ja siihen liittyvistä toimenpiteistä” (98/C 214/12) Neuvosto päätti 4. helmikuuta 1998 EY:n perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edella¨ mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaosto antoi lausuntonsa 7. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli Claus-Benedict von der Decken. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 115 ääntä puolesta, 0 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto Tähän ehdotukseen neuvoston päätökseksi kuu- 1. 1. luu perusteluosa ja seitsemän liitettä. – Liite I sisältää ehdotuksen neuvoston päätökseksi. – Liitteessä II selvitetään ensimmäisen toiminta-alan rahoitusnäkökohtia. Toiminta-alaan kuuluu horison- taalinen toimi Markkina-analyysit, -ennusteet ja -seu- ranta. – Liitteessä III käsitellään toisen toiminta-alan rahoitus- näkökohtia. Toiminta-alaan kuuluu tällä hetkellä Synergia-ohjelman puitteissa toteutettava horisontaa- linen toimi Energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistäminen. – Liitteessä IV kuvataan temaattista ohjelmaa Uusiutu- vien energialähteiden käytön edistäminen ja sen rahoi- tusnäkökohtia. Tähän asti kyseinen temaattinen oh- jelma on ollut Altener II -ohjelma. – Liitteeseen V kuuluu toiminta-ala Energiatehokkuus ja hiilidioksidipäästöjen vähentäminen sekä siihen liittyvät rahoitusnäkökohdat. Tähän asti kyseinen temaattinen ohjelma on ollut Save II -ohjelma. – Liitteessä VI käsitellään Carnot-ohjelmaa. – Liitteessä VII kuvataan uusien itsenäisten valtioiden kanssa tehtävän yhteistyön rahoitusnäkökohtia myös radioaktiivisten materiaalien kuljetuksen sekä ydinai- neiden laittoman kaupan torjunnan osalta. Energia-alan puiteohjelman tavoitteena on taata 1. 2. energiapoliittisten toimien yhtenäisyys ja tehokkuus. 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/45 Ohjelmat on liitettävä nykyistä integroidumpaan, avoi- mempaan ja tehokkaampaan suunnitelmaan. Tämän viisivuotisen suunnitelman looginen rakenne perustuu horisontaalisten ja temaattisten toimien ja ohjelmien nivoutumiseen. 1. 3. Puiteohjelman rakenne – Elimet Mahdollisimman suuren yhtenäisyyden saavuttamisen vuoksi päätöksentekoprosessin tehokkuus on erityisen merkittävää. Komissio ehdottaa, että puiteohjelmaa toteuttamaan perustetaan, ”yksi ainoa neuvoa-antava komitea”, jonka on määrä tehdä yhteistyötä kaikkien asianosaisten elinten kanssa. 1. 4. Horisontaaliset toimet Horisontaaliset toimet ovat erityisohjelmia laajempia ja niillä pyritään saavuttamaan kokonaisvaltaisesti ensisi- jaiset tavoitteet. Horisontaalisilla toimilla on omat tavoitteensa, mutta ne mahdollistavat myös temaattisten ohjelmien yhteydessä tehtyjen toimien koordinoinnin puiteohjelman tasolla ja takaavat näin osaltaan yhtenäi- syyden yhteisön muiden toimintalinjojen kanssa. 1. 4. 1. Ohjelman Markkina-analyysit ja -seuranta ja sen puitteissa ehdotettujen toimien tärkeimpänä tavoit- teena on tukea jäsenvaltioiden ja yhteisön energia-alalla tekemiä päätöksiä yhteisillä analyyttisillä perusteilla. Ohjelmaan kuuluu ennen kaikkea ilmastonmuutokseen, energiamarkkinoiden liberalisointiin ja energiamarkki- noiden maailmanlaajuisiin suuntauksiin liittyviä toimia. 1. 4. 2. Kansainvälistä energia-alan yhteistyötä on määrä tehdä seuraavilla aloilla: energiapoliittinen neu- vonta, asiantuntijoiden lähettäminen yhteisön ulkopuo- listen maiden laitoksiin, energiapoliittiset tutkimukset ja ennusteet, koulutus ja jatkokoulutus, sellaisten yhteis- övälineiden koordinointi, joiden avulla käynnistetään kansainvälisiä toimia energia-alalla, tiedotus ja tiedon vaihto. 1. 5. Aihepiirikohtaiset ohjelmat Temaattiset ohjelmat vastaavat unionin ensisijaisia ener- giapoliittisia aiheita. 1. 5. 1. Uusiutuvien energialähteiden käytön edistämi- nen sekä alaa koskevan strategian ja yhteisön toiminta- suunnitelman täytäntöönpano. Kuten Altener II -ohjel- massa korostettiin, tavoitteena on uusiutuvien ener- gialähteiden käytön edistäminen markkinaosuuksia lisäämällä, perusrakenteita laajentamalla ja tietoja le- vittämällä. 1. 5. 2. Save II -ohjelman. Energiatehokkuuden edistäminen käsittää 1. 5. 3. tamatonta käyttöä edistetään Carnot-ohjelmassa. Kiinteiden polttoaineiden tehokasta ja saastut- 1. 5. 4. Ydinturvallisuutta koskevan yhteistyön tavoit- teena on parantaa ydinmateriaalien kirjanpito- ja val- vontajärjestelmää (ydinmateriaalivalvontaa) sekä auto- maattista tietojenkäsittelyä kaikilla tasoilla. Teollisuus- yhteistyö Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa sekä yhteistyö radioaktiivisten aineiden kuljetuksessa, mukaan lukien radioaktiivisten aineiden laittoman kau- pan torjunta: Ohjelmaan on määrä kuulua kuusi aluetta, joilla pyritään helpottamaan sisämarkkinoiden toimin- taa, arvioimaan mahdollisia häiriöitä radioaktiivisten aineiden kuljetuksessa sekä tekemään yhteistyötä Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä uusien itsenäisten valtioi- den kanssa kuljetusten turvallisuuden parantamiseksi. 1. 6. Muiden yhteisöpolitiikkojen ja -ohjelmien ener- giaa koskevien osuuksien koordinointi 1. 6. 1. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen tu- keminen: Viidenteen puiteohjelmaan sisältyvät samat ohjelmat kuin neljänteenkin: Joule, Thermie sekä Eura- tom-sopimukseen perustuva ja yhteisen tutkimuskes- kuksen myötävaikutuksella toteutettava TTK-ohjelma ydinturvallisuuden ja hallitun lämpöydinfuusion alalla. Euroopanlaajuisten energiaverkkojen toimin- 1. 6. 2. tatavat, elimet ja toteutusvälineet säilyvät muuttumatto- mina. 1. 6. 3. Koordinointia muihin toiminta-aloihin – kuten ulkosuhteet (Phare, Tacis ja Meda), rakennerahastot tai sijoitusten edistäminen – kuuluvien ohjelmien kanssa on tarkoitus parantaa. 1. 6. 4. On määrä perustaa pääjohtajien verkosto, jolla taataan energiapoliittisen ulottuvuuden sisältävien suuntaviivojen avoimuus ja yhteensovittaminen. Ver- koston tehtävänä on laatia vuosittain katsaus yhteisön eri toimintalinjojen yhteydessä käynnistetyistä energia- alan toimista. 1. 7. Yleiset rahoitukseen liittyvät tekijät Alla olevassa taulukossa esitetään rahoituksen alustava jakautuminen (miljoonissa ecuissa). Talousarviot esi- tetään yksityiskohtaisesti liitteissä olevissa rahoitusselvi- tyksissä. C 214/46 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä Energiamarkkina-analyysit ja -seuranta Energia-alan kansainvälinen yhteistyö 1,50 7,00 1,53 7,14 1,56 7,28 1,59 7,42 1,62 7,57 Uusiutuvat energialähteet 14,40 15,60 17,00 17,00 17,10 Energiatehokkuus Kiinteät polttoaineet Ydinturvallisuus 12,50 12,80 13,90 14,60 14,60 0,80 0,50 0,81 0,51 0,82 0,52 0,83 0,53 0,84 0,54 7,80 36,40 81,10 68,40 4,10 2,60 Yhteensä 36,70 38,39 41,08 41,97 42,27 200,40 Ydinturvallisuus B7-535 2,50 2,50 2,50 2,50 2,50 12,50 1. 8. Talous- ja sosiaalikomitea on ilmaissut kantansa Altener II -ohjelmasta (1) ja Save II -ohjelmasta (2) anta- missaan kahdessa lausunnossa. yhteydessä saavutettu edistys on merkittävää sisämark- kinoiden toteuttamista ja yhteisön kansainvälisen kilpai- lukyvyn parantamista ajatellen. 2. Yleistä 2. 1. Talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen komis- sion asiakirjaan, sillä se on ensimmäinen askel kohti energiapoliittisten toimien yhtenäistä, tehokasta ja myös joustavuuden ja avoimuuden huomioon ottavaa suunni- telmaa. Komitea tunnustaa, että tähän tärkeään alaan on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota, ja nyt voidaankin aloittaa moninaisten tehtävien tavoitteelli- nen koordinointi. 2. 2. Yhteisön energiapolitiikalla on tulevina vuosina suuria haasteita. Energiapoliittiselle tilanteelle on tun- nusomaista lisääntyvä riippuvuus tuonnista. Lisään- tyvää riippuvuutta ja muuttuvia geopoliittisia puite- ehtoja ajatellen unionin ulkosuhteilla on keskeinen merkitys erityisesti energia-alalla. Unionin politiikassa on kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota energia- huollon takaamiseen. Energia-alan kansainvälisellä yh- teistyöllä on määrä taata energiahuollon varmuus sekä vaikuttaa osaltaan kulttuurivaihtoon ja turvallisuus- standardien maailmanlaajuiseen parantamiseen. 2. 3. Lisääntyvän maailmanlaajuistumisen vuoksi markkinat lähentyvät edelleen ja yritykset kilpailevat keskenään maailmanlaajuisesti. Euroopan ja sen kansa- laisten edut on otettava huomioon ja Euroopan teollisuu- den kilpailukykyä parannettava, jotta selviydytään maa- ilmanlaajuisessa kilpailussa. Sähkön (3) ja kaasun (8. joulukuuta 1997 kokoon- 2. 4. tunut energianeuvosto) markkinoiden liberalisoinnin (1) EYVL C 19, 21. 1. 1998 (2) EYVL C 82, 19. 3. 1996 (3) Neuvoston ja Euroopan parlamentin direktiivi, EYVL L 27, 30. 1. 1997. 2. 5. Lisähaasteena on näiden seikkojen yhdistäminen ympäristöpoliittiseen ulottuvuuteen. Tulevaisuuden energiapolitiikan on kestävän kehityksen hengessä olta- va myös ympäristöpolitiikkaa tai ainakin taattava ym- päristöystävällisyys. 2. 6. Yhdistämällä energia- ja ympäristöasiat puiteoh- jelmassa otetaan huomioon entistä vahvemman ym- päristöpoliittisen lähestymistavan tarve. Kiotossa sovit- tuja velvoitteita ja niiden toteuttamiseen tähtääviä toi- mia ajatellen on selvää, että yhteisön energiapolitiikka on sovitettava yhteen ympäristönsuojelutavoitteiden kanssa. 2. 7. Kilpailun liberalisoinnin ja voimistumisen vuoksi odotettavissa olevaa energian hinnan alenemista ajatel- len ympäristöpoliittisten toimien vaikutukset voivat kaventua. Toisaalta esimerkiksi energiaveron käyttöö- notto ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin voisi haitata Euroopan teollisuuden kilpailuaseman vahvistamista. Tarkan seurannan lisäksi tässä yhtey- dessä tarvitaan jäsenvaltioiden palautetta, jotta välte- tään kilpailun, ympäristönsuojelun ja kansalaisten etu- jen vastainen kehitys. Tätä taustaa vasten on vielä keskusteltava seikkaperäisesti säilyvistä ristiriidoista ja tulevasta strategiasta, jossa on otettava huomioon ympäristöulottuvuus kestävän kehityksen kannalta ja kansainvälinen kilpailukyky sekä vähennettävä samalla riippuvuutta tuonnista. Jäsenvaltioiden kokemukset voi- vat osoittaa, miten osittain ristiriitaiset tavoitteet voi- daan sovittaa yhteen tasapainoisesti. 2. 8. kolmeen painopistealueeseen, Komitea on tyytyväinen komission asettamaan toimitus- joita ovat 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/47 varmuus, kilpailukyky ja ympäristönsuojelu, sekä ko- mission vastaavasti sovittamaan energiapolitiikkaan, joka perustuu näiden tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävään toimenpidepakettiin sekä nykyistä suurem- paan tehokkuuteen ja avoimuuteen. Ensimmäinen – muttei kuitenkaan riittävä – askel kohti nykyistä suurem- paa avoimuutta oli komission tiedonanto ”Kokonaiskat- saus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin”, josta komitea on antanut lausunnon (1). esteiden poistamiseksi” (2) sekä ”Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet – Yhteisön strategiaa koskeva valkoinen kirja” (3), joista komitea valmistelee parhail- laan lausuntoa. Komitea pitää tärkeänä kaikkien näiden toimien yhdistämistä yhtenäiseksi ohjelmaksi sekä toi- mien keskinäisten suhteiden osoittamista, ja kehottaa komissiota edistämään edelleen energiapoliittisten toi- mien integraatiota. 3. Erityistä 3. 1. 5. Komitea pitää myös katsausta jäsenvaltioissa toteutetuista toimista hyvänä välineenä, jonka avulla voidaan luoda rakentavaa kokemustenvaihtoa ja yhte- näistä yhteisön energiapolitiikkaa sekä käynnistää täy- dentäviä toimia. Tässä yhteydessä on aina kunnioitetta- va läheisyysperiaatetta. Komitea on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että energiapolitiikan yhteydessä tehdyt toimet on yhtenäi- syyden ja tehokkuuden takaamiseksi koottava nykyistä integroidumpaan, avoimempaan ja tehokkaampaan suunnitelmaan. 3. 2. Oikeusperusta 3. 1. Yleinen looginen rakenne 3. 1. 1. Komission esittämä energia-alan puiteohjelma on vasta ensimmäinen askel kohti yhtenäistä suunnitel- maa. Puiteohjelmaan kuuluu pelkästään ohjelmia, joilla on rahoituksellista vaikutusta pääosasto XVII:ssä. Ko- mission olisi asiakirjassaan viitattava selvästi tähän ulkopuolisen vaikeasti ymmärrettävään valintaperustee- seen. 3. 1. 2. Otsikko viittaa siihen, että puiteohjelmassa annettaisiin yleiskuva energia-alan toimista. Komission asiakirjasta kuitenkin puuttuu tärkeitä energiapoliittisia toimia eikä niihin viitata, ja komitea pahoitteleekin, että energia-alan puiteohjelmaan kuuluvat vain pääosasto XVII:n piiriin kuuluvat ohjelmat. Jotta energiapolitiikan yhtenäisyyttä ja tehok- 3. 1. 3. kuutta voitaisiin parantaa, puiteohjelmaan olisi sisälly- tettävä täydellinen yleiskuva kaikista ohjelmaan kuulu- vista ja sen ulkopuolisista komission toimista, vaikkei kaikkien energiapoliittisten toimien integrointi olekaan mahdollista Euroopan unionin puutteellisten oikeudel- listen mahdollisuuksien vuoksi. Yleiskuvan ja vähem- män muodollisen esitystavan ansiosta komission asiakir- ja olisi yleisölle entistä ymmärrettävämpi ja avoimempi, mikä olisi erityisen tärkeää juuri energia-alalla Euroopan kansalaisten poliittisen kannatuksen vuoksi. 3. 1. 4. Komissio ei mainitse puiteohjelmaan kuuluvia eikä ehdottamiaan muita erillisrahoitteisia ohjelmia tai toimia, kuten ”Yhteisön strategia yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon edistämiseksi ja sen kehittämisen 3. 2. 1. Eri päätöksentekotahojen toimet energiaa käsittelevän luvun liittämiseksi unionin perustamissopi- mukseen ovat tähän mennessä olleet tuloksettomia. Komissio yrittää nyt järkevästi hyödyntää sille annettuja oikeudellisia puitteita ja pyrkii tehostetun tiedotuksen avulla koordinoimaan komission sisäiset energiapoliitti- set toimet. 3. 2. 2. Komissio luo ehdotuksellaan tulevaisuudennä- kymiä nykyisten rajoitettujen oikeudellisten mahdolli- suuksien puitteissa perustamalla ”yhden ainoan komite- an” ja pääjohtajien verkoston. Mikäli komissio onnistuu toteuttamaan ehdotukset, luomaan perustan tulevalle menettelytavalle, antamaan neuvostolle näin myönteisen signaalin ja osoittamaan, että kyseisen komitean ja pääjohtajien verkoston myötä aloitettu toiminta johtaa nykyistä suurempaan yhtenäisyyteen ja parempaan koordinointiin, olisi toivottavaa, että soveltuvana ajan- kohtana harkittaisiin tämän työmenetelmän laajenta- mista. 3. 2. 3. Kyseisen komitean olisi otettava tehtäväkseen poistaa myös yhteisö- ja jäsenvaltiotason nykyiset epäyh- tenäisyydet. Tällaisessa komiteassa myös jäsenvaltioille lankeaisi merkittävä vastuu, minkä vuoksi komitean rooli laajenisi hallinto- ja sääntelytehtäviin komission ehdottamasta puhtaasta neuvoa-antavasta tehtävästä. 3. 3. Elimet 3. 3. 1. Horisontaalisten ja temaattisten ohjelmien voi- makkaan painottamisen johdosta oleelliset seikat, jotka (1) EYVL C 19, 21. 1. 1998 (2) KOM(97) 514 lopull. , EYVL C 157, 25. 5. 1998. (3) KOM(97) 599 lopull. C 214/48 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 koskevat organisaatiorakennetta ja joita olisi painotetta- va nykyistä voimakkaammin, joutuvat taka-alalle ja ovat vaarassa jäädä riittämättömälle huomiolle. 3. 3. 2. Komission ehdottama komitea on uusi, vielä perustettava elin, jonka on määrä vastata energia-alan puiteohjelmassa hallinnoiduista ohjelmista sekä niihin kuuluvien toimien koordinoinnista. Komitea korvaa nykyiset ohjelmakomiteat, joiden vastuu myös siirtyy sille. 3. 3. 3. Tästä komiteasta ja sen tehtävien rajaamisesta suhteessa puiteohjelman muihin energiapoliittista toimi- valtaa omaaviin komiteoihin on vielä keskusteltava perusteellisesti. Tehtävien päällekkäisyyksiä tai komi- teoiden keskinäistä kilpailua on vältettävä. Kyseisellä komitealla on oltava lisäarvoa niihin olemassa oleviin komiteoihin nähden, jotka sen on tarkoitus korvata, ja sen on kyettävä ottamaan niiden tehtävät hoitaakseen. 3. 3. 4. Komission asiakirjassa ei käsitellä tarkemmin ”yhden ainoan komitean” kokoonpanoa. Sen on määrä vaikuttaa aktiivisesti yhteisön eri toiminta-alueiden yh- teydessä toteuttamien energiapoliittisten toimien koor- dinointiin, huolehtia energiapoliittisten toimien avoi- muudesta ja integraatiosta sekä taata tarvittava teknolo- ginen asiantuntemus. Komitean kokoonpanosta ja toi- mintatavasta on annettava yksityiskohtaisempaa tietoa. 3. 3. 5. Komissio on esittänyt ”Ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, tek- nologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998–2002)”, josta komitea on antanut lausunnon (1). On tutkittava, voidaanko viidennen puiteohjelman ”yhteisvastuullises- ta koordinointirakenteesta” saatuja kokemuksia hyö- dyntää energia-alan puiteohjelmaan kuuluvan komitean hyvin erilaista oikeudellista lähtökohta-asemaa ajatellen sekä tehdä niistä johtopäätöksiä. 3. 4. Yhteisön eri toiminta-alojen energiapoliittisten te- kijöiden koordinoinnin parantaminen 3. 4. 1. TSK on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että pääosastojen välistä koordinointia on vahvistettava ja tätä varten on laadittava vuosikatsaus kaikista yh- teisön eri toiminta-alojen yhteydessä toteutetuista ener- giapoliittisista toimista, jotta tulevaisuudessa vältetään yksittäisten toimien välisiä ristiriitaisuuksia. Komitea on tyytyväinen komission aikeeseen perustaa pääjohtajien verkosto. Komitea pitää pääjohtajien verkostoa puiteoh- 3. 4. 2. jelman oleellisena osana ja tukee sen vastaavaa painotus- ta. Pääjohtajien verkosto muodostaa puitteet kaikille, myös puiteohjelmaan kuulumattomille toimille, joita ovat esimerkiksi yhteisöstrategia sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämiseksi, valkoinen kirja sekä toimintasuunnitelma uusiutuvien energialähteiden käyt- töä ja aluepolitiikkaa varten. Pääjohtajien verkosto antaa mahdollisuuden 3. 4. 3. nivoa yhteen kaikkien pääosastojen energia-alaan liit- tyvät mahdollisuudet, saada komissiossa laaja kannatus yhteisön energiapolitiikalle ja näin vähentää haittoja, jotka johtuvat energia-asioita erityisesti käsittelevän luvun puuttumisesta EU-sopimuksesta. On vielä kehi- tettävä yhteisiä strategioita, jotka ovat yhden pääosaston vastuualuetta laajempia. Komitea toivoo, että pääjohtajien verkosto 3. 4. 4. esittää pikaisesti katsauksen, josta ilmenevät kyseeseen tulevat toimet ja alat, ja jota jatketaan energiapoliittisten toimien koordinointia ja toimien vaikutuksia käsittele- vissä vuosikertomuksissa. Karkea yleiskuva, jollainen annettiin esimerkiksi komission tiedonannossa ”Koko- naiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toi- miin” (2) – josta komitea antoi lausunnon (3) – ei ole tarpeeksi konkreettinen ja kattava. Pääjohtajien verkos- ton olisi myös tarkistettava, miten komission toteutta- mat energiapoliittiset toimet ovat vaikuttaneet yhteisöta- voitteiden saavuttamiseen. Jotta pääjohtajien verkoston etuja ja mahdolli- 3. 4. 5. suuksia voidaan hyödyntää nopeasti ja tehokkaasti, on se institutionalisoitava poliittisten ja toiminnallisten suuntaviivojen avulla. 3. 5. Pääjohtajien verkoston ja ”yhden ainoan komi- tean” on määrä huolehtia yhteisötason tai puiteohjelma- tason koordinoinnista. TSK kannattaa tätä lähtökohtaa, tulevaisuuden energiapolitiikkaa muotoillaan mikäli uudelleen tietoisesti näiden kahden uuden instituution myötävaikutuksella. 4. Horisontaaliset ja aihepiirikohtaiset ohjelmat 4. 1. Markkina-analyysit ja -seuranta (4) Toimenpiteen tavoitteena on laatia yhteis- 4. 1. 1. työssä jäsenvaltioiden kanssa ohjelma energiamarkki- noiden ja -suuntausten säännöllistä seurantaa varten, jotta energiapoliittisia päätöksiä voidaan tehdä yhteisten analyysien pohjalta. (1) EYVL C 355, 21. 11. 1997 (2) KOM(97) 167 lopull. (3) KOM(97) 514 lopull. , EYVL C 157, 25. 5. 1998. (4) Vrt. liite II, KOM(97) 550 lopull. 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/49 4. 1. 2. Komitea pitää järkevänä, että analyysejä laadit- taessa hyödynnetään muita tutkimuksia ja kokemuksia sekä tukeudutaan niihin. Ohjelmalla olisi tuettava vain täydentävää havainnointia, mikä vastaa myös toimenpi- teelle myönnettyjä alhaisia määrärahoja, joilla ei voi toteuttaa seikkaperäisiä markkina-analyyseja. 4. 2. Energia-alan kansainvälinen yhteistyö (1) 4. 2. 1. Synergia on erityisohjelma energia-alan kan- sainvälisen yhteistyön edistämiseksi. Esitettyyn puiteoh- jelmaan kuuluvassa liitteessä III jatketaan neuvoston jo vuonna 1997 hyväksymää Synergia-ohjelmaa (2) viidellä vuodella. 4. 2. 2. Komitea kannattaa Synergia-ohjelmaa, mutta pahoittelee kuitenkin, ettei siltä pyydetty ohjelmasta lausuntoa huolimatta rakentavasta yhteistyöstä Altener II ja Save II -ohjelmien yhteydessä. 4. 3. Uusiutuvien minen (3) energialähteiden käytön edistä- 4. 3. 1. Uusiutuvien energialähteiden käytön korosta- minen vastaa ympäristöpolitiikan vaatimuksia. Komis- sion olisi kuitenkin selostettava nykyistä tarkemmin, miten paljon poiketaan jo esitetystä Altener II -ohjel- masta [josta komitea on antanut lausunnon (4)] vai kopioidaanko se sellaisenaan, sekä millainen rooli Alte- ner II -ohjelmalle, valkoiselle kirjalle ja siihen liittyvälle, uusiutuvien energialähteiden käyttöä koskevalle toimin- tasuunnitelmalle (josta erillinen valmisteluryhmä laatii komitean lausuntoa) annetaan monivuotisessa ohjel- massa, jolla edistetään uusiutuvien energialähteiden käyttöä yhteisössä. 4. 3. 2. Komitea vaatii, että uusiutuviin energialähtei- siin erottamattomasti liittyvä Altener-nimi säilytetään, koska nimi on tunnettu ja tuttu, ja kehottaa komissiota mainitsemaan sen kansalaisläheisyyden vuoksi myös liitteen IV otsikossa. 4. 4. Energiatehokkuuden edistäminen (5) 4. 4. 1. Komitea on yhtä mieltä komission kanssa tehokkaan energiankäytön merkityksestä ja näkee tässä yhteydessä suuria mahdollisuuksia vähentää hiilidioksi- dipäästöjä. Komitea on jo antanut Save II -ohjelmaa koskevan lausunnon (6). Budjettioikeudellisista syistä voitiin vuoden 1996 päätöksenteon yhteydessä asettaa käyttöön vain Save II -ohjelman ensimmäisen toimin- (1) Vrt. liite III, KOM(97) 550 lopull. (2) EYVL L 104, 22. 4. 1997 (3) Vrt. liite IV, KOM(97) 550 lopull. (4) EYVL C 19, 21. 1. 1998 (5) Vrt. liite V, KOM(97) 550 lopull. (6) EYVL C 82, 19. 3. 1996 tavuoden määrärahat. Seuraavien vuosien suhteen viitat- tiin tuolloin vielä valmisteilla olleeseen energia-alan puiteohjelmaan. Save II -ohjelma nivelletään puiteohjel- maan, ja sitä jatketaan vuoteen 2002. 4. 4. 2. Komitea on tyytyväinen rahoituksen varmistu- miseen ja Save II -ohjelman pidentämiseen sopusoin- nussa energia-alan puiteohjelman kanssa. Valitettavasti komissio ei selosta asiakirjassaan sitä, miten paljon jo käynnissä olevasta Save II -ohjelmasta poiketaan tai miten paljon sitä laajennetaan; muutokset lienevät kuitenkin pieniä. 4. 4. 3. Yhteisöstrategia sähkön ja lämmön yhteistuo- tannon edistämiseksi ja yhteistuotannon kehitysesteiden poistamiseksi (7), jota pääosasto XVII myös hallinnoi, olisi mainittava energiatehokkuuden edistämisstrate- gian tärkeänä tekijänä, vaikkei kyseessä olekaan puite- ohjelman osa. 4. 4. 4. olisi mainittava myös liitteen V otsikossa. Komitea vaatii säilyttämään Save-nimen, joka 4. 5. Kiinteiden polttoaineiden tehokas ja saastuttama- ton käyttö (8) 4. 5. 1. Carnot-ohjelma vaikuttaa osaltaan hiilen saas- tuttamattomaan hyödyntämiseen liittyvien tietojen so- veltamisessa. Vaikuttaa siltä, että tätä aiemmin Thermie II -ohjelmaan kuulunutta alaa on tarkasteltava siitä erillään. 4. 5. 2. Komitea tukee tätä ohjelmaa, mutta muistuttaa kuitenkin komissiota sen vastuusta huolehtia viidenteen puiteohjelmaan kuulumattomien tutkimusohjelmien, kuten Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) ohjelmien ja Thermie II:n, täydentävyydestä sekä välttää mahdol- lista kaksinkertaista työtä. 4. 5. 3. Komitea on jo antanut Thermie II -ohjelmaa koskevan lausunnon (9). Komissio ei nyt käsiteltävässä asiakirjassakaan sijoita Thermie-ohjelman tutkimuk- seen liittymättömiä osia laajempiin puitteisiin. 4. 5. 4. Energiariippuvuuden vähentämiseksi on erityi- sesti unionin tulevaa laajentumista ja jäsenehdokasmai- den alueella olevia esiintymiä ajatellen punnittava Eu- roopan hiilivarojen nykyistä laajempaa hyödyntämistä. Tämä edellyttäisi entistä suurempaa rahoitusta fossiilis- ten polttoaineiden energiantuotannon puhtauteen suun- tautuneelle tekniselle tutkimukselle. (7) KOM(97) 514 lopull. , EYVL C 157, 25. 5. 1998. (8) Vrt. liite VI, KOM(97) 550 lopull. (9) EYVL C 393, 31. 12. 1994 C 214/50 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 4. 6. Ydinenergia-alan yhteistyö (1) Energia-alan puiteohjelmassa varataan ydin- 4. 6. 1. turvallisuudelle verrattain pienet määrärahat. Tämä johtuu ulkopuoliselle käsittämättömästä pienten toi- menpiteiden valinnasta ydinturvallisuuden laajalla alal- la. Komitea muistuttaa painokkaasti, ettei tämä menette- lytapa ole omiaan lisäämään ydinenergian suhteen hyvin varovaisten Euroopan kansalaisten luottamusta ydinturvallisuuteen. Vain avoimuuden ja luottamuksen turvin voidaan saavuttaa kansalaisten riittävän laaja kannatus. 4. 6. 2. Tätä varten on luotava kokonaiskuva kaikista ydinturvallisuuteen liittyvistä ohjelmista. Tässä yhtey- dessä on viitattava myös muiden alojen (Tacis, Phare, tutkimuksen viides puiteohjelma) kaikkiin toimiin, sillä kyseessähän on puiteohjelma. Yhteydet muihin ohjel- miin on esitettävä selkeästi. 4. 6. 3. Komitea on sitä mieltä, ettei ole järkevää ottaa pientä osaa ydinturvallisuuden laajasta alasta näin (1) Vrt. liite VII, KOM(97) 550 lopull. Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. kaavamaisesti (rahoitusselvitys) energia-alan puiteohjel- maan ja herättää levottomuutta Euroopan kansalaisissa. On tutkittava, luodaanko näin lisäarvoa vai olisiko parempi erottaa liite VII puiteohjelmasta ja käsitellä sitä muiden ydinturvallisuuteen liittyvien toimien yhtey- dessä. 5. Päätelmät 5. 1. Komitea on sitä mieltä, ettei nyt käsiteltävän kaltaisia ohjelma-asiakirjoja tule laatia pelkästään muo- dollisten näkökohtien mukaisesti, sillä niiden tulisi olla kaikkien asiasta kiinnostuneiden henkilöiden ymmär- rettävissä. Nykyisellään ulkopuolisen on vaikea ymmär- tää, miksi juuri muutamat mainitut toimet kuuluvat puiteohjelmaan, toisin kuin pääosasto XVII:n tai komis- sion muut energiapoliittiset toimet. 5. 2. Olisi myös selkeytettävä sitä, mitä sanalle ”puite” tässä puiteohjelmassa tarkoitetaan. Komitea suosittaa, että komissio kiinnittäisi asiakirjoja laatiessaan pikai- sesti entistä enemmän huomiota niiden ymmärrettävyy- teen ja vaikutukseen ulospäin. Komitea on varma siitä, että tämä on erittäin tärkeää myös Euroopan kansalaisten poliittisen kannatuksen vuoksi. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1315/98 του Jose GARCIA-MARGALLO Y MARFIL προς την Επ τροπή. Μετάβαση στο Ευρώ το 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
France
budget deficit
budget policy
budgetary discipline (EU)
budgetary equilibrium
economic convergence
economic growth
economic stabilisation
public finance

formats: html print


title: Parere del Comitato economico e sociale sul tema «Tacis - Assistenza tecnica alla Comunità di Stati indipendenti e alla Mongolia»

eurovoc_concepts:
Commonwealth of Independent States
EU programme
Mongolia
technical cooperation
trade policy

formats: html pdf print

text: 10. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 214/75 territorio e l’assenza di una loro risposta ad una richiesta non puo` né deve in nessun caso essere interpretata come un tacito consenso al trasferimento. 2. 3. Per tale motivo il Comitato giudica necessario che, prima che le autorità doganali di uno Stato membro permettano l’esportazione di un rifiuto della lista verde verso un paese non OCSE, si verifichi che le autorità ambientali e doganali del paese destinatario siano formalmente consenzienti e che il potenziale esportatore comunitario controlli e dimostri debitamente l’idoneità dell’impianto del paese di destinazione a trattare, ricicla- re e valorizzare i rifiuti cosı` esportati; tale idoneità sarà eventualmente ratificata dalle autorità del paese destinatario prima di accordare l’autorizzazione finale. 2. 4. In conclusione il Comitato si fa eco di una richiesta del Parlamento europeo concernente certi rifiuti, in particolare del settore tessile, che abbiano subito un processo di trasformazione o di condiziona- mento adeguato, affinché non siano più considerati come rifiuti e siano sottoposti al normale regime di libera circolazione delle merci. Bruxelles, 29 aprile 1998. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS Parere del Comitato economico e sociale sul tema «Tacis — Assistenza tecnica alla Comunità di Stati indipendenti e alla Mongolia» (98/C 214/22) In data 10 luglio 1997, il Comitato economico e sociale ha deciso di elaborare un parese sul tema di cui sopra. Nella sessione plenaria del 29 e 30 ottobre 1997, il Comitato ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 23, terzo comma, del Regolamento interno, di elaborare un parere di iniziativa invece della prevista relazione informativa. La Sezione «Relazioni esterne, politica commerciale e dello sviluppo», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha elaborato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Hamro-Drotz, in data 15 aprile 1998. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 29 aprile 1998, nel corso della 354a sessione plenaria, con 90 voti favorevoli, un voto contrario e un’astensione, il seguente parere. 1. Introduzione «Tacis» significa «Technical Assistance to the Common- wealth of Independent States» (assistenza tecnica alla Comunità di Stati indipendenti). Si tratta del programma comunitario di assistenza tecnica destinato ai nuovi Stati indipendenti dell’Europa orientale e sudorientale ed nonché alla Mongolia. I dodici nuovi Stati indipendenti sono la Federazione russa, l’Ucraina, il Kazakistan, la Bielorussia, l’Uzbeki- stan, l’Azerbaigian, la Georgia, l’Armenia, la Moldavia, il Kirghisistan, il Turkmenistan e il Tagikistan. La Mongolia partecipa al programma dal 1993. I tre Stati baltici sono stati inclusi nel 1991, ma dal 1992 partecipano al Programma Phare. L’integrazione europea costituisce un elemento basilare dell’azione del Comitato, il quale ha già formulato vari pareri e relazioni in merito alle relazioni tra l’Unione europea e la Federazione russa e gli altri nuovi Stati indipendenti. Se ne è tenuto conto nell’elaborazione del presente parere, pur senza farvi diretto riferimento. Nell’allegato A figurano informazioni generali sul pro- gramma Tacis. 2. Conclusioni del Comitato Durante i lavori preparatori relativi al presente parere il Comitato ha tra l’altro chiesto ai vari soggetti interessati C 214/76 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 10. 7. 98 dal programma Tacis di rispondere ad un questionario riguardante il programma stesso e la sua attuazione nei rispettivi paesi. Rappresentanti dei vari enti interrogati sono stati invitati a un’audizione organizzata dal Comi- tato a Bruxelles nel gennaio 1998. Il Comitato ha inoltre condotto un’inchiesta sul programma Tacis tra le principali organizzazioni sociali attive nell’UE. 3. 1. Gli obiettivi settoriali del programma Tacis (in particolare in materia di energia e di agricoltura) devono essere definiti con maggiore precisione. Il programma deve proseguire gli sforzi intesi a definire obiettivi politici, economici, sociali e ambientali chiari. Durante la fase preparatoria dei progetti Tacis occorrerebbe valutare l’impatto dei vari progetti, in particolare sull’oc- cupazione. I risultati di tali lavori, riportati negli in allegati B e C, sono stati oggetto di resoconti distinti, e sono stati adeguatamente integrati nelle conclusioni e raccomanda- zioni che seguono. Il Comitato ritiene che: — gli obiettivi stabiliti nel quadro del programma Tacis siano stati finora realizzati piuttosto correttamente, in particolare per quanto riguarda il sostegno da fornire ai paesi destinatari in occasione del loro passaggio all’economia di mercato e dello sviluppo di una società democratica. Il Comitato è tuttavia consapevole del fatto che Tacis (e Phare) sono stati oggetto di serie critiche da parte della Corte dei conti, e che il Parlamento europeo si rifiuta di approvare la relazione di spesa per il 1996 redatta dalla Commissione europea prima di aver esaminato detti programmi di aiuto; — i paesi destinatari potranno raggiungere gli obiettivi stabiliti solo se beneficeranno ampiamente del soste- gno fornito in varie forme non solo dall’Unione europea e dagli Stati membri, ma anche da altri paesi e dagli istituti monetari internazionali; — il programma Tacis svolgerà nei prossimi anni un ruolo fondamentale nello sviluppo delle relazioni tra l’UE ed i paesi destinatari, in particolare per quanto riguarda l’applicazione degli accordi di partenariato e di cooperazione (APC) e le attività svolte dall’UE in Europa centrale in favore dell’ampliamento. Il programma Tacis dovrà concentrarsi maggiormente sulla realizzazione degli obiettivi stabiliti negli APC; — la fase preparatoria del nuovo regolamento Tacis, che è già stata avviata, offre all’Unione europea una reale possibilità di rafforzare la cooperazione con i paesi destinatari; occorrerà sfruttarla in modo che il regolamento in questione possa essere applicato sin dall’inizio dell’anno 2000. 3. Raccomandazioni D’ora in avanti le priorità del programma Tacis dovran- no essere: l’assistenza alla promozione di un’economia efficiente e dello spirito imprenditoriale nei paesi destina- tari, il rafforzamento dell’attività delle PMI e della competitività internazionale del settore produttivo, il miglioramento della formazione nel settore della gestio- ne e delle competenze, nonché l’introduzione di una legislazione e di un sistema di previdenza sociale efficaci e lo sviluppo su vasta scala delle infrastrutture, delle reti di comunicazione e del settore agricolo. l’azione Tacis deve promuovere un Parallelamente, processo di riforme basato sui principi della società civile, della democrazia e dello stato di diritto. Perché l’economia possa sopravvivere occorrono un mercato del lavoro sano e un efficace dialogo sociale, sia tra i in gruppi d’interesse rappresentativi e indipendenti, particolare gli imprenditori e i datori di lavoro, i salariati ed il settore agricolo, sia tra detti gruppi e le autorità nazionali. I paesi destinatari dovrebbero creare e svilup- pare, grazie al programma Tacis, tali strutture, tali competenze e l’approccio tripartito. È necessario studiare la possibilità di creare un program- ma in materia di sicurezza nucleare indipendente dal programma Tacis, in modo da garantire la gestione più efficace possibile di un’attività che riveste un’importanza non trascurabile e che necessita di risorse cospicue. 3. 2. Per rafforzare sensibilmente la cooperazione tra i paesi destinatari e tra questi e i loro vicini si devono incentrare maggiormente le priorità sui programmi regionali multilaterali. Si deve tener conto di tale esigenza anche nel processo di ampliamento dell’UE all’Europa centrale. Occorrerebbe rafforzare notevolmente la gestione dei programmi di cooperazione transfrontaliera nel quadro del programma Tacis (Programmi CBC — Cross Border Cooperation) e garantire un miglior coordinamento dei vari progetti in modo da assicurare il buon funzionamen- to dei programmi. Bisognerebbe inoltre rendere più flessibili le procedure relative al cofinanziamento dei vari programmi (Tacis, Phare, Interreg). L’attuale suddivisione dei programmi Tacis in program- mi nazionali, programmi multilaterali di cooperazione transnazionale e programmi relativi alle attrezzature è giustificata. Dal canto suo, il Comitato avanza le seguenti raccomandazioni, riguardanti in particolare il nuovo regolamento Tacis in preparazione, onde rendere più efficace quello attuale: 3. 3. Le raccomandazioni avanzate nel rapporto di valutazione della Commissione in merito al migliora- mento dell’efficacia del programma Tacis vanno general- mente nella direzione giusta. Il Comitato constata con soddisfazione che la Commissione ha adottato delle misure e definito degli orientamenti in materia. Occorre- 10. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 214/77 rebbe colmare le lacune esistenti al più tardi al momen- toin cui il nuovo regolamento entra in vigore. competenze necessarie per avviare un’azione credibile in materia, occorrerebbe elaborare diversi progetti Tacis intesi a colmare tali eventuali lacune. È inoltre necessario semplificare e aggiornare la gestione del programma Tacis. Il programma Phare potrebbe generalmente fungere da esempio per tale riforma. Si dovrebbe continuare a cercare soluzioni al problema delle procedure burocratiche inutili, ai doppioni e al cattivo coordinamento di taluni lavori. Quando s’impegna a potenziare il programma Tacis, l’UE potreb- be avvalersi dei pareri espressi dagli attori economici e sociali della stessa UE e degli Stati membri. La Commissione e gli Stati membri dovrebbero fare uso di tali pareri e tenere inoltre inconsiderazione i punti di vista degli attori dei paesi destinatari e le priorità che essi suggeriscono. 3. 4. Si dovrebbe trasferire ai paesi destinatari un numero crescente di responsabilità relative alla gestione del programma Tacis. Occorrerebbe inoltre consolidare la presenza della Commissione nei paesi destinatari, specialmente grazie a nuovi uffici Tacis, e sviluppare nuove procedure amministrative in funzione del livello di sviluppo e di preparazione di ciascun paese interessato. Il programma Tacis deve incoraggiare lo spirito di iniziativa in tutti i paesi destinatari, in modo che l’aiuto sia concentrato sui progetti che i soggetti coinvolti reputano essenziali. Occorre contribuire ad una maggio- re utilizzazione delle competenze locali, e conferire ai paesi destinatari più potere decisionale in materia di orientamenti e di attuazione del programma, tenendo conto della situazione di ciascuno Stato. Si dovrebbe inoltre creare un collegamento tra i progetti Tacis e i progetti di sviluppo dei paesi destinatari, in modo da stabilire una relazione più stretta con i bilanci degli Stati e delle regioni implicati, in particolare per garantire l’efficacia del cofinanziamento. Quanto al finanziamen- to del programma Tacis, occorre tener conto del livello di realizzazione degli obiettivi stabiliti nei paesi destinatari. La gestione del programma Tacis deve prevedere, per il l’ascolto tramite di un dialogo sociale appropriato, dell’opinione dei principali soggetti economici dei paesi destinatari: imprenditori e datori di lavoro, lavoratori dipendenti, agricoltori, consumatori ed altri gruppi di interesse sociali. La consultazione di tali soggetti in merito agli obiettivi e alle priorità del programma, nonché ai progetti specifici, e la loro partecipazione all’attuazione, alla valutazione e al controllo dei progetti stessi, accrescerebbero considerevolmente le possibilità di conseguire gli obiettivi stabiliti, in quanto ci si potrebbe cosı` avvalere delle conoscenze, dell’esperienza e dei giudizi dei soggetti interessati. In tale contesto la priorità va data in particolare all’attuazione del programma Tacis per la democrazia ed il partenariato, in modo da coinvolgere maggiormente le parti sociali negli sforzi profusi nel quadro del programma Tacis in favore dello sviluppo sociale. Dovrebbe pertanto essere possibile ricorrere ad altri in particolare al programma Bistro, e programmi, rendere tali programmi accessibili ad altri attori indipen- denti, secondo criteri obiettivi. Tacis ha permesso la creazione di nuove strutture, in particolare nei progetti destinati alle PMI. Tuttavia è difficile che tali strutture sopravvivano alla fine del finanziamento Tacis. Per porre rimedio a tale situazione gli interlocutori sociali europei (attori economici, camere di commercio, associazioni di agricoltori, di lavoratori dipendenti) potranno condividere la propria esperienza e le loro conoscenze con i loro omologhi dei paesi destinatari. 3. 5. Va proseguito lo sforzo inteso a migliorare l’informazione relativa al Programma Tacis nei paesi destinatari. I canali di diffusione delle informazioni andrebbero rafforzati, eventualmente grazie all’avvio di progetti intesi a migliorare le necessarie competenze in materia e il sistema di gestione e di diffusione delle informazioni. A tal fine occorre tra l’altro coinvolgere le varie parti sociali dei paesi destinatari nella diffusione di informazioni, se necessario incoraggiandoli. I paesi destinatari dovrebbero inoltre poter accedere più facil- mente ad informazioni aggiornate e procedere a scambi regolari di osservazioni in merito ai risultati dei progetti Tacis. 3. 6. Bisognerebbe accertarsi che il prossimo quadro di bilancio dell’UE preveda risorse sufficienti per il nuovo regolamento Tacis. Occorrerebbe inoltre migliorare il coordinamento tra le varie istituzioni nazionali e internazionali che partecipano al sostegno finanziario. La nascente cooperazione tra l’UE, la Banca Mondiale e la BERS ne costituisce un esempio. È inoltre opportuno coinvolgere nuovi partner, come la BEI, nel finanziamen- to del programma. Sarebbe pertanto opportuna una maggiore trasparenza in particolare tra le autorità dei paesi destinatari, irresponsabili del coordinamento del Programma Tacis e le parti sociali. Si dovrebbe inoltre provvedere alla creazione nei paesi destinatari di meccanismi per la consultazione e l’interazione in merito alla gestione del programma. Qualora le parti sociali rappresentative e indipendenti dei paesi destinatari non disponessero delle Tra gli obiettivi del programma Tacis deve inoltre figurare la creazione nei paesi beneficiari di un sistema bancario e di un mercato borsistico, condizione necessa- ria per attirare gli investimenti produttivi di capitali privati nazionali e stranieri. Tali investimenti dipendono in larga misura dallo sviluppo, con l’aiuto del programma Tacis, di una legislazione che favorisca equi diritti di proprietà, ed uno Stato democratico. Il programma C 214/78 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 10. 7. 98 Tacis deve in particolare offrire più ampie possibilità agli investitori degli Stati membri. La Norvegia ha annunciato l’intenzione di negoziare con l’UE il proprio intervento finanziario, in particolare per quanto riguarda gli investimenti infrastrutturali del programma Tacis. Il Comitato valuta positivamente il progetto che mira ad estendere il programma alla cooperazione con la Norvegia; cio` potrebbe solo contri- buire al raggiungimento dei risultati sperati. 3. 7. Per accelerare il processo di riforma strutturale si dovrebbe aumentare in misura significativa la parte di risorse «Tacis» disponibili per i progetti in materia di investimento, aumentando l’autofinanziamento dei paesi destinatari in tale settore. Per stimolare gli investi- menti nei paesi destinatari, andrebbe prevista la possibi- lità di destinare al settore della produzione una parte delle risorse assegnate alla preparazione dei progetti. Le risorse di cui dispone il programma Tacis dovrebbero inoltre costituire una garanzia nei progetti infrastruttura- li e di protezione dell’ambiente dei paesi destinatari. In tale contesto occorrerebbe avere la possibilità di incoraggiare questo tipo di investimento grazie all’appli- cazione di interessi sovvenzionati. Il Comitato sottolinea tuttavia che Tacis è e deve rimanere un programma di assistenza tecnica, destinato in particolare a potenziare le condizioni favorevoli Bruxelles, 29 aprile 1998. all’investimento. Sotto tale profilo assumono grande importanza gli investimenti a favore della formazione in materia di gestione e dello sviluppo delle risorse umane e dell’amministrazione. 3. 8. Abbreviando il processo di programmazione, preparazione e attuazione dei progetti si potrebbero inoltre utilizzare più efficacemente i fondi assegnati al programma Tacis. È opportuno aumentare l’importo complessivo delle risorse attualmente disponibili nel quadro del programma Bistro e finanziare progetti di maggiore ampiezza grazie ai programmi relativi alle strutture, in particolare per ridurre i costi amministrativi eccessivi rispetto all’aiuto effettivamente fornito. 3. 9. Il Comitato si impegna a sostenere la Commis- sione pronunciandosi sul programma e rinsaldando i legami che ha stabilito con le parti sociali dei paesi destinatari. A tal fine intende da un lato elaborare una serie di pareri, rafforzare la cooperazione con il Parlamento europeo e il Comitato delle regioni, raccogliere le opinioni ed i commenti sul programma Tacis espressi dagli attori dei paesi destinatari e trasmet- terli alla Commissione e alle altre istituzioni dell’UE, e dall’altro promuovere il rafforzamento delle strutture sociali necessarie, secondo le proposte formulate nel presente parere. Tali azioni mirano a fornire un sostegno al programma Tacis per la realizzazione degli obiettivi stabiliti. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1325/98 του Giuseppe RAUTI προς την Επ τροπή. Εξωτερική πολιτική και πολιτική της άμυνας της Ευρωπαiκής Ένωσης και "διεύρυνση" της Ένωσης

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
European integration
accession to the European Union
common foreign and security policy
enlargement of the Union

text: 19. 11. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 354/93 (98/C 354/148) GRAPTH ERVTHSH E-1320/98 ypobolh· : Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Meta·bash sto Eyrv· to 1999 Xa·riw sth symfvni·a stauero·thtaw kai ana·ptyjhw poy ene·krine ton Ioy·nio toy 1997 to Eyrvpai¤ko· Symboy·lio toy `msterntam ta kra·th me·lh ypoxreoy·ntai na ue·toyn vw mesopro·uesmo sto·xo toyw thn «epi·teyjh miaw sxedo·n isoskelisme·nhw h· pleonasmatikh·w dhmosionomikh·w kata·stashw». Ea· n synexi·soyn tiw dhmosionomike·w prosarmo- ge·w toyw kata· ta epo·mena e·th, ta kra·th me·lh ua diaue·toyn ple·on dhmo·sia oikonomika· poy ua toyw epitre·poyn na antimetvpi·zoyn poly· pio ey·kola tiw dhmosionomike·w syne·peiew endexome·nvn arnhtikv· n ejeli·jevn tvn oikonomikv· n toyw. Poia o·mvw ua h·tan, kata· thn Epitroph·, h shmerinh· kata·stash sthn Portogali·a ea·n to proanaferue·n sy·mfvno stauero·thtaw ei·xe isxy·sei sthn peri·odo 1992-1997; Apa· nthsh toy k. de Silguy ej ono·matow thw Epitroph· w (2 Ioyni·oy 1998) To sy·mfvno stauero·thtaw kai ana·ptyjhw apotelei·tai apo· ch·fisma toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy thw 7hw Ioyni·oy 1997 (1), ton kanonismo· toy Symboyli·oy (EK) ariu. 1466/97 thw 7hw Ioyli·oy 1997 gia thn eni·sxysh thw epoptei·aw thw dhmosionomikh·w kata·stashw kai thn epoptei·a kai ton syntonismo· tvn oikonomikv· n politikv· n (2), kai ton kanonismo· toy Symboyli·oy (EK) ariu. 1467 thw 7hw Ioyli·oy 1997 gia thn epita·xynsh kai th diasafh·nish thw efarmogh·w thw diadikasi·aw yperbolikoy· ellei·mmatow (2). Sto·xow toy symfv· noy ei·nai h dhmosionomikh· peiuarxi·a sthn oikonomikh· kai nomismatikh· e·nvsh (ONE) me thn opoi·a ua dhmioyrghuoy·n oi kata·llhlew proy¤poue·seiw stauero·thtaw gia diarkh· ana·ptyjh. Pare·xei e·na isxyro· sy·sthma kinh·trvn v· ste ta kra·th me·lh na mhn e·xoyn yperboliko· e·lleimma h· na to dioruv· noyn taxy·tata an paroysiastei· mia te·toia kata·stash. To 1992, to dhmosionomiko· e·lleimma thw Portogali·aw anerxo·tan se 3,0% toy akaua·ristoy egxv· rioy proi¤o·ntow (AEP), kai to 1993 to e·lleimma h·tan 6,1% toy AEP. H kata·stash ayth· odh·ghse se apo·fash toy Symboyli·oy stiw 26 Septembri·oy 1994 peri· y·parjhw yperbolikoy· ellei·mmatow sthn Portogali·a (a·ruro 104G, para·grafow 6, thw synuh·khw EK). Thn peri·odo poy kaly·ptetai apo· thn erv· thsh toy ajio·timoy me·loyw toy Koinoboyli·oy, dhladh· apo· to 1992 e·vw to 1997, h dhmosionomikh· politikh· thw Portogali·aw h·tan prosanatolisme·nh sthn sy·gklish, dhladh· sth dio·ruvsh thw kata·stashw yperbolikoy· ellei·mmatow kai sthn th·rhsh tvn krithri·vn sy·gklishw sxetika· me th dhmosionomikh· kata·stash. Epiple·on, oi para·grafoi 9 kai 11 toy a·ruroy 104G, poy anafe·rontai stiw kyrv· seiw, den efarmo·sthkan kata· th dia·rkeia toy dey·teroy stadi·oy thw ONE. (1) EE C 236 thw 2. 8. 1997. (2) EE L 209 thw 2. 8. 1997. (98/C 354/149) GRAPTH ERVTHSH E-1325/98 ypobolh·: Giuseppe Rauti (NI) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Ejvterikh· politikh· kai politikh· thw a·mynaw thw Eyrvpa(cid:14)¤kh·w (cid:201)nvshw kai «diey·rynsh» thw (cid:201)nvshw Gia na gi·nei gnvsth· h ue·sh thw Epitroph·w pa· nv se e·na ue·ma oysi·aw poy proky·ptei th stigmh· poy bri·sketai ypo· eje·lijh h «diadikasi·a diey·rynshw» thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw, o·pvw ei·nai gnvsto· ypa·rxoyn a·llew 11 xv· rew ypoch·fiew gia e·ntajh sthn (cid:201)nvsh. Ligo·tero gnvsto· ei·nai to gegono·w o·ti oi ypoch·fiew prow «e·ntajh» xv· rew me ta ekato· ekatommy·ria tvn katoi·kvn toyw ua syneisfe·royn sthn (cid:201)nvsh e·na akaua·risto egxv· rio proi¤o·n (AEP) anti·stoixo peri·poy me ekei·noy toy Belgi·oy, thw Ollandi·aw kai toy Loyjemboy·rgoy. (cid:211)loi oi empeirognv· monew proble·poyn o·ti kata· syne·peia gia ta epo·mena ei·kosi toyla·xiston e·th, h ypo· «diey·rynsh» Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh ua asxolhuei· apokleistika· me thn epi·lysh tvn zoferv· n problhma·tvn poy proky·ptoyn ap(cid:146) ayth· thn «aniso·thta», idi·vw stoyw tomei·w thw oikonomi·aw, tvn emporikv· n antallagv· n, thw koinvnikh·w pro·noiaw kai thw agrotikh·w politikh·w


title: WRITTEN QUESTION No. 1236/98 by Allan MACARTNEY to the Commission. Inspections under the Suckler Cow Premium Scheme and the Hill Livestock Compensatory Allowance

eurovoc_concepts:
aid system
beef
suckler cow
veterinary inspection

text: C 354/82 EN Official Journal of the European Communities 19. 11. 98 Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (5 May 1998) The Commission does not generally have national figures broken down by region. However, since 1997 Spain has been declaring expenditure by autonomous region for those regions which have approved paying agencies. The Commission can therefore provide the information required for Catalonia: ESP 41 000 million (roughly ECU 250. 3 million) in 1997. (98/C 354/131) WRITTEN QUESTION E-1235/98 by Allan Macartney (ARE) to the Commission (29 April 1998) Subject: Subsidies for goat farming Can the Commission confirm that agricultural subsidies for goats are only on a par with sheep subsidies in those Member States which have a tradition of eating goat meat under the European Union Sheep and Goat Meat Regime? Has the Commission investigated the possible disparities that may result from this policy and the effect it has on goat breeding in countries which are not classified as having a tradition of eating goat meat? Does the Commission foresee a change in the future which would ensure an equal distribution of subsidies for goats in all Member States? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (15 May 1998) The Commission can confirm that the payment of the premium for goats is restricted to those regions in the Community where the rearing of goats for meat is a traditional practice comparable to sheep farming. The Commission does not consider that the present regime creates disparities. The purpose of the annual premium payable in the framework of the sheep and goatmeat regime is to support meat producers. To be eligible for such payments the rearing of goats must therefore be mainly directed towards meat production and the techniques for rearing goats and sheep must be similar in nature. In Member States where there is no tradition of eating goat meat this is not the case, as goats are principally reared for the production of wool or dairy products. The Commission does not foresee extending the premium regime to include goat producers whose main activity is not the production of meat. (98/C 354/132) WRITTEN QUESTION E-1236/98 by Allan Macartney (ARE) to the Commission (29 April 1998) Subject: Inspections under the Suckler Cow Premium Scheme and the Hill Livestock Compensatory Allowance With regard to the requirements for the status of premium producers under the Suckler Cow premium Scheme and the Hill Livestock Compensatory Scheme, is the Commission aware whether there is any discretion on the rule (cid:145)visits for inspection purposes will occur without notice(cid:146) (SCP 1997/HCLA 1998)? Can an inspection be refused where there are mitigating circumstances, such as insufficient staff to handle the animals?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1292/98 del Patricia McKENNA a la Comisión. Subvenciones a Coillte, empresa forestal semi- estatal irlandesa

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU aid
EU financing
Ireland
afforestation
collectivism
forestry holding
forestry policy

text: C 96/4 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 4. 1999 La Comisi(cid:243)n informa a su Seæor(cid:237)a de que estÆ previsto quesu informe sobre los autocares de 15 metros se apruebe en un futuro pr(cid:243)ximo, una vez aprobado, se enviarÆ al Consejo y al Parlamento para su estudio. (1) DO L 235 de 17. 9. 1996, p. 59. (1999/C 96/005) PREGUNTA ESCRITA E-1292/98 de Patricia McKenna (V) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Subvenciones a Coillte, empresa forestal semi-estatal irlandesa El aæo pasado la Comisi(cid:243)n europea present(cid:243) un informe al Consejo de Ministros y al Parlamento europeo sobre un progrma de ayuda financiera de la UE para medidas forestales en Irlanda. El informe se centraba en la aplicaci(cid:243)n del Reglamento 2080/92, relativo a ayudas otorgadas al amparo del FEOGA. Este reglamento estipula que es preferible que las ayudas procedentes de este fondo se destinen a personas cuya actividad principal sea la agricultura. El parlamento nacional de Irlanda, DÆil Eireann, fuØ recientemente informado que la empresa forestal semi- estatal Coillte recib(cid:237)a importantes subvenciones bajo este programa. Estas ayudas le han permitido plantar 6. 125 hectÆreas de tierra en 1993, 5. 355 en 1994, 5. 155 en 1995, 3. 658 en 1996 y 2. 773 el aæo pasado. El reglamento no incluye disposici(cid:243)n algunaque mencione la ayuda financiera a empresas semi-estatales. Dado que este asunto no fuØ tratado en el informe de la Comisi(cid:243)n del aæo pasado, ¿querr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n asegurarnos que estÆ siendo investigado ahora? ¿Cree la Comisi(cid:243)n que el uso que Irlanda estÆ haciendo de estos fondos para ayudar a Coillte pudiera constitu(cid:237)r infracci(cid:243)n del Reglamento 2080/92? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de junio de 1998) Su Seæor(cid:237)a afirma que el Reglamento (CEE) 2080/92 no prevØ ninguna ayuda financiera a empresas semiestatales. Sin embargo, segœn el art(cid:237)culo 2 de dicho Reglamento, puede beneficiarse de las ayudas «cualquier persona f(cid:237)sica o jur(cid:237)dica que efectœe la forestaci(cid:243)n de tierras agr(cid:237)colas», por lo que son beneficiarios potenciales de las ayudas establecidas en el Reglamento tanto las empresas privadas como los servicios pœblicos. La preferencia por la repoblaci(cid:243)n forestal efectuada por agricultores se refleja en el nivel mÆs elevado de la prima compensatoria por la pØrdida de ingresos, previsto para este colectivo respecto de los que no se dedican a la agricultura. La Comisi(cid:243)n no tiene intenci(cid:243)n de investigar la repoblaci(cid:243)n forestal efectuada por empresas semiestatales en el marco del Reglamento (CEE) 2080/92, ya que dicha actividad no constituye infracci(cid:243)n alguna de las disposiciones del citado Reglamento. (1999/C 96/006) PREGUNTA ESCRITA E-1302/98 de Francesco Baldarelli (PSE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Supresi(cid:243)n del vuelo directo de Alitalia a Santiago de Chile La comunidad italiana en Chile informa de que Alitalia, la compaæ(cid:237)a aØrea italiana de bandera, suprimirÆ a partir del 31 de marzo pr(cid:243)ximo el vuelo semanal directo a Santiago de Chile. Por lo tanto, los vuelos de Alitalia llegarÆn œnicamente a Buenos Aires y la compaæ(cid:237)a L. A. N. Chile se encargarÆ de la conexi(cid:243)n con Santiago de Chile, de conformidad con un acuerdo alcanzado entre ambas compaæ(cid:237)as


title: Règlement (CE) n° 914/98 de la Commission du 29 avril 1998 fixant les restitutions à l'exportation, en l'état, pour les sirops et certains autres produits du secteur du sucre

eurovoc_concepts:
export refund
food substitute
isoglucose
molasses
syrup

formats: pdf print

text: L 128/40 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 30. 4. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 914/98 DE LA COMMISSION du 29 avril 1998 fixant les restitutions (cid:133) l’exportation, en l’(cid:130)tat, pour les sirops et certains autres produits du secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81 du Conseil, du 30 juin 1981, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur du sucre (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 1599/96 (2), et notamment son article 17 paragraphe 5, consid(cid:130)rant que, en vertu de l’article 17 du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81, la diff(cid:130)rence entre les cours ou les prix sur le march(cid:130) mondial des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 point d) dudit r(cid:138)glement et les prix de ces produits dans la Communaut(cid:130) peut (cid:136)tre couverte par une restitution (cid:133) l’exportation; consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 3 du r(cid:138)glement 2135/95 de la Commission, du 7 septembre (CE) no 1995, concernant les modalit(cid:130)s d’application de l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation dans le secteur du sucre (3), la restitution pour 100 kilogrammes des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 point d) du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81 et faisant l’objet d’une exportation est (cid:130)gale au montant de base multipli(cid:130) par la teneur en saccharose augment(cid:130)e, le cas (cid:130)ch(cid:130)ant, de la teneur en d’autres sucres convertis en saccharose; que cette teneur en saccharose, constat(cid:130)e pour le produit en cause, est d(cid:130)termin(cid:130)e confor- m(cid:130)ment aux dispositions de l’article 3 du r(cid:138)glement (CE) no 2135/95; consid(cid:130)rant que, aux termes de l’article 17 quater du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81, le montant de base de la restitution pour le sorbose export(cid:130) en l’(cid:130)tat doit (cid:136)tre (cid:130)gal au montant de base de la restitution, diminu(cid:130) du centi(cid:138)me de la restitution (cid:133) la production valable, en vertu du r(cid:138)glement (CEE) no 1010/86 du Conseil, du 25 mars 1986, (cid:130)tablissant les r(cid:138)gles g(cid:130)n(cid:130)rales applicables (cid:133) la resti- tution (cid:133) la production pour le sucre utilis(cid:130) dans l’industrie chimique (4), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1126/96 de la Commission (5), pour les produits (cid:130)num(cid:130)r(cid:130)s (cid:133) l’annexe de ce dernier r(cid:138)glement; doit (cid:136)tre (cid:130)gal au centi(cid:138)me d’un montant (cid:130)tabli, compte tenu, d’une part, de la diff(cid:130)rence entre le prix d’interven- tion pour le sucre blanc valable pour les zones non d(cid:130)fici- taires de la Communaut(cid:130), durant le mois pour lequel est fix(cid:130) le montant de base, et les cours ou prix du sucre blanc constat(cid:130)s sur le march(cid:130) mondial et, d’autre part, de la n(cid:130)cessit(cid:130) d’(cid:130)tablir un (cid:130)quilibre entre l’utilisation des produits de base de la Communaut(cid:130) en vue de l’exporta- tion de produits de transformation (cid:133) destination des pays tiers et l’utilisation des produits de ces pays admis au trafic de perfectionnement; consid(cid:130)rant que l’application du montant de base peut (cid:136)tre limit(cid:130)e (cid:133) certains des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 point d) du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81; consid(cid:130)rant que, en vertu de l’article 17 du r(cid:138)glement 1785/81, une restitution peut (cid:136)tre pr(cid:130)vue (cid:133) (CEE) no l’exportation en l’(cid:130)tat des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 points f), g) et h) dudit r(cid:138)glement; que le niveau de la restitution doit (cid:136)tre d(cid:130)termin(cid:130) pour 100 kilogrammes de mati(cid:138)re s(cid:138)che, compte tenu notamment de la restitution applicable (cid:133) l’exportation des produits relevant du code NC 1702 30 91, de la restitution applicable (cid:133) l’exportation des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 point d) du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81 et des aspects (cid:130)conomiques des exportations envisag(cid:130)es; que, pour les produits vis(cid:130)s aux points f) et g) dudit paragraphe 1, la restitution n’est octroy(cid:130)e qu’aux produits r(cid:130)pondant aux conditions figurant (cid:133) l’article 5 du r(cid:138)glement (CE) no 2135/95 et que, pour les produits vis(cid:130)s au point h), la restitution n’est octroy(cid:130)e qu’aux produits r(cid:130)pondant aux conditions figurant (cid:133) l’article 6 du r(cid:138)glement (CE) no 2135/95; consid(cid:130)rant que les restitutions vis(cid:130)es ci-avant doivent (cid:136)tre fix(cid:130)es chaque mois; qu’elles peuvent (cid:136)tre modifi(cid:130)es dans l’intervalle; consid(cid:130)rant que, pour les autres produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 point d) du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/ 81, export(cid:130)s en l’(cid:130)tat, le montant de base de la restitution consid(cid:130)rant que l’application de ces modalit(cid:130)s conduit (cid:133) fixer les restitutions pour les produits en cause aux montants indiqu(cid:130)s (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement; (1) JO L 177 du 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 206 du 16. 8. 1996, p. 43. (3) JO L 214 du 8. 9. 1995, p. 16. (4) JO L 94 du 9. 4. 1986, p. 9. (5) JO L 150 du 25. 6. 1996, p. 3. consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion du sucre, 30. 4. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 128/41 A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier g) et h) du r(cid:138)glement comme indiqu(cid:130) en annexe. (CEE) no 1785/81 sont fix(cid:130)es Les restitutions (cid:133) accorder lors de l’exportation, en l’(cid:130)tat, des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 points d), f), Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 1er mai 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 29 avril 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission L 128/42 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 30. 4. 98 du r(cid:138)glement de la Commission, du 29 avril 1998, fixant les restitutions (cid:133) l’exportation, en l’(cid:130)tat, pour les sirops et certains autres produits du secteur du sucre ANNEXE Code produit Montant de la restitution (cid:190) (cid:130)cus/100 kg de mati(cid:138)re s(cid:138)che (cid:190) 1702 40 10 9100 1702 60 10 9000 1702 60 80 9100 44,63 44,63 84,80 (2) (2) (4) (cid:190) (cid:130)cus/1 % de saccharose (cid:253) 100 kg (cid:190) 1702 60 95 9000 0,4463 (1) (cid:190) (cid:130)cus/100 kg de mati(cid:138)re s(cid:138)che (cid:190) 1702 90 30 9000 44,63 (2) (cid:190) (cid:130)cus/1 % de saccharose (cid:253) 100 kg (cid:190) 1702 90 60 9000 1702 90 71 9000 1702 90 99 9900 0,4463 (1) 0,4463 (1) 0,4463 (1) (3) (cid:190) (cid:130)cus/100 kg de mati(cid:138)re s(cid:138)che (cid:190) 2106 90 30 9000 44,63 (2) (cid:190) (cid:130)cus/1 % de saccharose (cid:253) 100 kg (cid:190) 2106 90 59 9000 0,4463 (1) (1) Le montant de base n’est pas applicable aux sirops d’une puret(cid:130) inf(cid:130)rieure (cid:133) 85 % [r(cid:138)glement (CE) no 2135/95]. La teneur en saccharose est d(cid:130)termin(cid:130)e conform(cid:130)- ment (cid:133) l’article 3 du r(cid:138)glement (CE) no 2135/95. (2) Applicable uniquement aux produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 5 du r(cid:138)glement (CE) no 2135/95. (3) Le montant de base n’est pas applicable au produit d(cid:130)fini au point 2 de l’annexe du r(cid:138)glement (CEE) no 3513/92 (JO L 355 du 5. 12. 1992, p. 12). (4) Applicable uniquement aux produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 6 du r(cid:138)glement (CE) no 2135/95. NB: Les codes produit, ainsi que les renvois en bas de page, sont d(cid:130)finis au r(cid:138)glement (CEE) no 3846/87 de la Commission (JO L 366 du 24. 12. 1987, p. 1), modifi(cid:130)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1288/98 dell'on. Reino PAASILINNA alla Commissione. Economia pubblica e UEM

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
budget policy
closing of accounts
job security
public expenditure
public finance
public sector
public service


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre a «Proposta de decisão do Conselho que adopta um plano de acção comunitário plurianual para fomentar a utilização segura da Internet»

eurovoc_concepts:
action programme
computer network
consumer protection
data protection
information network

text: 10. 7. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 214/29 4. 1. 8. propo˜e a criaça˜o de um quadro europeu (ou até eventualmente internacional) de co´ digos de conduta, directivas e medidas ba´sicas, tais como «hot-lines» e entidades de protecça˜o dos jovens; 4. 1. 9. propo˜e que se encorajem todas as medidas, polı´ticas e iniciativas introduzidas no âmbito dos novos serviços que visem garantir a sua utilizaça˜o, aumen- tando, consequentemente, o nu´mero de utilizadores. Bruxelas, 29 de Abril de 1998. O Presidente do Comité Econo´ mico e Social Tom JENKINS Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre a «Proposta de decisa˜o do Conselho que adopta um plano de acça˜o comunita´rio plurianual para fomentar a utilizaça˜o segura da Internet» (1) (98/C 214/08) Em 26 de Janeiro de 1998, o Conselho decidiu, nos termos do n4 3 do artigo 1304 do Tratado que institui a Comunidade Europeia, consultar o Comité Econo´ mico e Social sobre a proposta supramencionada. Foi incumbida da preparaça˜o dos correspondentes trabalhos a Secça˜o de Indu´ stria, Comércio, Artesanato e Serviços, que emitiu parecer em 1 de Abril de 1998, sendo relatora D. Drijfhout-Zweijtzer. Na 3541 reunia˜o plena´ria (sessa˜o de 29 de Abril de 1998), o Comité Econo´ mico e Social adoptou, por 116 votos a favor, 1 contra e 3 abstenço˜ es, o parecer que se segue. 1. Introduça˜o A Comissa˜o reconhece as grandes potencialida- 1. 1. des da Internet a nı´vel econo´mico, social, educativo e cultural, mas constata que organizaço˜ es criminosas podem igualmente tirar partido dela e que nela esta˜o também disponı´veis conteu´dos ilegais ou lesivos, ainda que em quantidade limitada. 1. 1. 1. A expressa˜o «conteu´do ilegal» é imediatamente associada a pornografia infantil, mas abarca um nu´mero maior de aspectos: — segurança nacional (instruço˜es sobre o fabrico de bombas, produça˜o ilegal de drogas, actividades terroristas); — protecça˜o de menores (formas abusivas de marke- ting, violência, pornografia); — protecça˜o da dignidade humana (incitaça˜o ao o´dio ou à discriminaça˜o racial); (1) JO C 48 de 13. 2. 1998, p. 8. — segurança econo´mica (fraude, instruço˜es sobre pira- taria de carto˜es de crédito); — segurança da informaça˜o (hacking mal-intencio- nado); — protecça˜o da privacidade (comunicaça˜o na˜o autori- zada de dados pessoais, assédio electro´ nico); — protecça˜o da reputaça˜o (difamaça˜o, publicidade comparativa ilı´cita); — propriedade intelectual (distribuiça˜o na˜o autorizada de obras protegidas por direitos de autor, p. ex. , software ou mu´sica). 1. 1. 2. Conteu´do lesivo significa tanto o conteu´do que é permitido, mas cuja divulgaça˜o é restrita (apenas para adultos, por exemplo), como o conteu´do que pode ofender certos utilizadores. 1. 2. A Comissa˜o considera, com raza˜o, que, para além de uma polı´tica activa de promoça˜o da utilizaça˜o positiva da Internet, sa˜o também necessa´rias medidas para suprimir os abusos. C 214/30 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 7. 98 1. 3. O objectivo do presente plano de acça˜o é reduzir a quantidade de conteu´ do lesivo ou ilegal existente na Internet. Tendo em conta a dificuldade de reter a Internet através de barreiras ou fronteiras virtuais e o facto de que os Estados-Membros têm interpretaço˜ es divergentes de conteu´ do lesivo ou ilegal, esta é uma questa˜o europeia por excelência. O plano de acça˜o deve, portanto, ser encarado como um complemento e, sendo esse o caso, um reforço das medidas e iniciativas ja´ tomadas pelos va´rios Estados-Membros. 2. Sı´ntese da proposta da Comissa˜o 2. 1. O plano de acça˜o esta´ baseado em três linhas de acça˜o: — promoça˜o da auto-regulamentaça˜o (nomeadamente para o combate ao conteu´ do ilegal); — encorajamento dos sistemas de classificaça˜o e codifi- caça˜o (para filtrar o conteu´ do lesivo); — informaça˜o e sensibilizaça˜o (tendo como destinata´- rios os pais, os professores e as crianças). O Conselho, o Parlamento Europeu e os governos dos Estados-Membros expressaram, em va´rias reunio˜es e encontros, o seu apoio a estas polı´ticas. 3. Observaço˜es do Comité 3. 1. De um modo geral, o Comité acolhe com satisfaça˜o o plano de acça˜o elaborado pela Comissa˜o. De resto, o Comité observa que através das acço˜es projectadas se tenta efectivamente combater o conteu´ do lesivo. Na verdade, é ainda mais importante procurar conseguir uma alteraça˜o das mentalidades, o que reduzi- ria os excessos. O Comité reconhece, porém, que um tal desiderato na˜o é realista. 3. 1. 1. O Comité considera-se satisfeito com a distin- ça˜o estabelecida pela Comissa˜o entre conteu´ do ilegal e lesivo. 3. 1. 1. 1. No entanto, o Comité constata que, na delineaça˜o de medidas concretas, foi dada muito pouca atença˜o ao conteu´do ilegal ao nı´vel da protecça˜o da propriedade intelectual, da dignidade humana e da privacidade, bem como dos crimes contra a segurança nacional e econo´ mica. Embora todos estes aspectos tenham sido expressamente incluı´dos no plano de acça˜o sob o tı´tulo «conteu´ do ilegal», o grosso dos meios financeiros —201 milho˜es de ECU! — esta´ reservado às linhas de acça˜o orientadas para a protecça˜o dos menores (acço˜es de sensibilizaça˜o e o desenvolvimento de material para utilizadores). O Comité vê nisto uma lacuna importante e voltara´ a foca´-lo nas concluso˜es. Para a execuça˜o do plano de acça˜o é requerido 2. 2. o apoio financeiro da Comunidade (um total de 30 mi- lho˜es de ECU durante um perı´odo de quatro anos). 3. 1. 1. 2. O Comité subscreve inteiramente a conclusa˜o de que para o combate ao conteu´ do ilegal deve ser dada prioridade à auto-regulamentaça˜o e à aplicaça˜o da lei. 2. 2. 1. A linha de acça˜o 1 visa a criaça˜o de um ambiente seguro através do apoio financeiro ao desenvol- vimento de uma rede de linhas directas («hotlines») e da elaboraça˜o de co´ digos de conduta e de linhas directrizes para os organismos de auto-regulamentaça˜o (total: 5,6 milho˜ es de ECU). 2. 2. 2. A linha de acça˜o 2 tem como objectivo o desenvolvimento de sistemas de filtragem e de avaliaça˜o, permitindo aos sistemas que comprovem eles mesmos o seu valor e demonstrem as vantagens da sua utilizaça˜o (12,7 milho˜es de ECU). 2. 2. 3. A linha de acça˜o 3 pretende encorajar a realizaça˜o de acço˜es de sensibilizaça˜o junto do pu´blico em geral e dos professores, preparando, em primeiro lugar, material ba´sico (especificamente para cada Estado-Membro) e, em segundo lugar, divulgando esse material através de workshops, de apresentaço˜ es e dos meios de comunicaça˜o existentes (incluindo a Internet). O custo total desta linha de acça˜o é estimado em 9,4 milho˜ es de ECU. 3. 2. No entanto, o Comité interroga-se se, no combate ao conteu´do ilegal, a disponibilidade e o conhecimento dos meios de impedir o acesso a tais informaço˜es sera˜o suficientes. O Comité na˜o esta´ a priori convencido de que a soluça˜o tecnolo´gica proposta pela Comissa˜o seja suficientemente eficaz para a resoluça˜o de um problema social. 3. 2. 1. Um dos riscos de uma soluça˜o tecnolo´gica é o de que, apo´ s a instalaça˜o de um sistema de filtragem, pais e professores julguem que as crianças se encontram num ambiente seguro e podem dispensar a sua supervi- sa˜o, esquecendo que persistem toda a espécie de lacunas, as quais sa˜o facilmente descobertas pelas crianças. A experiência ensina que, em matéria de informa´tica, o conhecimento dos jovens excede quase sempre o dos seus pais ou professores. O Comité interroga-se igualmente se o grupo-alvo (pais e professores) esta´ suficientemente implicado no desenvolvimento do sistema. A linha de acça˜o 4 refere-se a acço˜es de apoio 2. 2. 4. (questo˜es jurı´dicas, reunio˜es e avaliaça˜o), para o que esta˜o previstos 2 milho˜ es de ECU. Embora a codificaça˜o ofereça, de uma maneira 3. 3. geral, grandes vantagens em termos da classificaça˜o e da indexaça˜o do conteu´do, tornando assim a Internet 10. 7. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 214/31 mais transparente e acessı´vel, essas vantagens aplicam-se tanto ao conteu´ do deseja´vel como ao indeseja´vel. A este respeito, o Comité chama a atença˜o da Comissa˜o para o facto de que a codificaça˜o pode ter o efeito contra´rio. De facto, na˜o é apenas o conteu´do ino´ cuo que é classificado, mas também o potencialmente lesivo, como a pornografia. Tal simplifica grandemente a tarefa de quem procura esse tipo de informaça˜o na Internet. 3. 3. 1. O Comité constata a esse respeito que — em contraste com asseveraço˜ es anteriores — apenas um fornecedor importante de programas de consulta (Microsfot Explorer) apoia actualmente a chamada filtragem PICS («Platform for Internet Content Selec- tion»), no qual se baseiam as disposiço˜es para a codificaça˜o e classificaça˜o. Outros fornecedores, como Netscape e Opera (europeu), na˜o o fazem. Sem obrigaça˜o legal, e mesmo que Netscape e Opera passem a apoiar a filtragem PICS, havera´ sempre programas que o na˜o fara˜o, permitindo a qualquer criança contornar facilmente os obsta´culos. Embora o Comité na˜o se oponha ao desenvolvimento da filtragem PICS, encara com reservas a pretensa˜o de que esta seja capaz de tornar a Internet num meio livre de todo e qualquer conteu´do lesivo. 3. 4. O Comité apoia a concepça˜o da Comissa˜o de que a diversidade cultural e social resultante da liberdade de expressa˜o é um bem que na˜o pode ser comprometido pela tentativa de garantir a segurança na Internet e de que a responsabilidade de decidir o que é ou na˜o lesivo deve recair sobre o pro´ prio indivı´duo, como educador ou na˜o. A este respeito, o Comité deseja chamar a atença˜o da Comissa˜o para o facto de que, de um ponto de vista técnico, na˜o sa˜o os educadores as u´nicas pessoas a poderem utilizar os sistemas de filtragem para protegerem as crianças da informaça˜o lesiva: também os fornecedores de serviços de acesso à Internet o podem fazer. Isto significaria que um sistema apresentado como «user-empowering» («responsabilizaça˜o do utilizador») poderia tornar-se num instrumento de controlo, redu- zindo as possibilidades de escolha dos cidada˜os. 3. 5. O Comité adverte igualmente que a Internet é mais do que apenas a «World Wide Web». Para os chamados «chats» (linhas de dia´logo interactivo), mas também para o correio electro´ nico e para os grupos noticiosos (fo´runs de discussa˜o), a filtragem PICS, na qual se baseiam os sistemas de codificaça˜o previstos, na˜o apresenta qualquer soluça˜o. O Comité na˜o considera os sistemas de filtragem baseados em codificaça˜o uma opça˜o realista para uma comunicaça˜o segura. A aborda- gem proposta pela Comissa˜o na˜o oferece qualquer soluça˜o para aplicaço˜es importantes da Internet que também sa˜o usadas por crianças, tais como os «chats» e o correio electro´nico. 3. 6. O Comité deseja alertar a Comissa˜o para a possibilidade do bloqueio como alternativa à codifi- caça˜o. O bloqueio é seguramente um processo menos brando, mas nem por isso menos eficaz. Os programas de bloqueio na˜o requerem codificaça˜o pelo proprieta´rio ou pelo fornecedor da informaça˜o, confiando em vez disso em terceiros que fornecem listas de expresso˜es ofensivas especı´ficas para grupos-alvo. Nos Estados Unidos existem ja´ dezenas de programas (tais como «Cybernanny», «Surfpatrol», etc. ) que, uma vez instala- dos no computador, substituem todas as palavras e imagens ofensivas por sinais sonoros e manchas gra´ficas, com base nas sobreditas listas. A distinça˜o entre codificaça˜o e bloqueio é 3. 6. 1. importante, uma vez que a codificaça˜o requer o envolvi- mento de toda a indu´ stria (todos os fornecedores de informaça˜o devem colaborar), enquanto para os programas de bloqueio é suficiente o estı´mulo orientado à inovaça˜o. No que respeita aos programas de bloqueio, o que importa especialmente é estimular a procura (pais, educadores e professores), ao passo que a codificaça˜o so´ pode ter sucesso através de um programa orientado para a oferta e englobando a totalidade da indu´ stria. Pelo exposto nos para´grafos precedentes (3. 3-3. 5), o Comité considera que os maiores benefı´cios sera˜o de esperar das soluço˜es orientadas para o desenvolvimento da procura de programas de bloqueio utiliza´veis. 3. 6. 2. O Comité na˜o considera realista o argumento aduzido pelas organizaço˜ es dos direitos do Homem segundo o qual o bloqueio reduziria a liberdade de expressa˜o, uma vez que, com tais programas, a responsa- bilidade pela correcta aplicaça˜o dos dispositivos de filtragem é do receptor e na˜o do difusor da informaça˜o. A pra´tica (nos EUA) demonstra que os educadores que precisam de um ambiente seguro para as crianças a seu cargo podem razoavelmente tirar partido dos programas de bloqueio. O Comité estima que o interesse ainda reduzido por tais programas na Europa se deve principal- mente, por um lado, ao seu desconhecimento e, por outro lado, ao deficiente conhecimento do meio. 3. 7. O Comité considera faltar no plano de acça˜o da Comissa˜o uma diferenciaça˜o entre redes abertas e fechadas. A necessidade dos cidada˜os de disporem de informaça˜o de fa´cil acesso e elevada qualidade esta´ a conduzir à criaça˜o de um mercado para redes baseadas em tecnologia da Internet, as quais, embora fazendo parte da Internet, na˜o representam sena˜o uma quanti- dade muito limitada da informaça˜o nela disponı´vel. Em termos de diversidade e de quantidade, essas «mini-internets» na˜o podem, portanto, ser comparadas à Internet mundial. 3. 7. 1. Os fornecedores de tais «mini-internets» ou «intranets» (instaladas em grande escala) asseguram eles pro´prios o controlo e esta˜o por isso em posiça˜o de oferecer aos seus clientes garantias da qualidade dos serviços prestados. Na˜o apenas no que diz respeito à capacidade e à segurança, mas também a nı´vel da transparência e da fidedignidade da informaça˜o. C 214/32 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 7. 98 3. 7. 2. Nessas redes fechadas ha´ também uma distin- ça˜o clara entre os fornecedores de informaça˜o (empresas) e os utilizadores dessa informaça˜o (clientes). As pa´ginas de utilizadores individuais («home pages») na˜o existem neste meio. Por este motivo, é evidente que estas «intranets» podem ser mais facilmente preservadas do conteu´do ilegal ou lesivo do que a Internet mundial, acessı´vel a todos. O Comité prevê assim que essas redes fechadas ira˜o satisfazer de maneira crescente a necessidade dos cidada˜os de uma Internet segura. Tendo em conta a duraça˜o do plano de acça˜o, o Comité interroga-se até que ponto as linhas de acça˜o propostas respondem a este desenvolvimento. 4. Conclusa˜o Tendo em conta as linhas de acça˜o propostas, o 4. 1. Comité questiona o nı´vel de ambiça˜o do plano de acça˜o e considera altamente improva´vel que as medidas propostas conduzam, a longo prazo, à criaça˜o de uma Internet segura. Para um ambiente verdadeiramente seguro é e sera´ sempre necessa´ria uma selecça˜o rigorosa do conteu´do na fonte. Porém, o Comité na˜o considera que esta seja uma possibilidade realista para a Internet mundial. 4. 1. 1. O Comité considera igualmente que a codifi- caça˜o e, com base nesta, a classificaça˜o de toda a informaça˜o disponı´vel na Internet é, na pra´tica, inexequı´- vel. Este facto, aliado à consciência de que a comunicaça˜o («chats», correio electro´ nico, fo´runs de discussa˜o) é simplesmente impossı´vel de classificar, leva o Comité a esperar poucos benefı´cios da promoça˜o activa de siste- mas de filtragem baseados na codificaça˜o (linha de acça˜o 2). 4. 2. O Comité sugere, assim, que o escopo do plano de acça˜o seja reduzido ao combate ao conteu´do ilegal (linha de acça˜o 1) através da auto-regulamentaça˜o e da aplicaça˜o da lei e que seja dada menos prioridade ao desenvolvimento de meios de combate ao conteu´ do lesivo (linha de acça˜o 2). 4. 2. 1. Neste u´ltimo plano (desenvolvimento de siste- mas de filtragem e classificaça˜o), o Comité espera o surgimento de um mercado sauda´vel, bem como o desenvolvimento e a comercializaça˜o de programas de Bruxelas, 29 de Abril de 1998. bloqueio. Junto de pais e agentes de ensino parece existir uma procura sempre crescente de dispositivos de filtragem de material considerado impro´prio para menores. Especialmente se esses dispositivos puderem ser instalados por eles mesmos. O Comité exorta a Comissa˜o a encorajar particularmente, no âmbito da linha de acça˜o 2, a pesquisa e o desenvolvimento nesta a´rea, com a possı´vel implicaça˜o dos sistemas existentes. 4. 2. 1. 1. Por outro lado, o Comité considera da maior importância a linha de acça˜o 3 (preparaça˜o e difusa˜o de material de base especı´fico para cada Estado-Membro). Nunca sera´ demais recordar a pais e professores que a sua missa˜o de monitorizaça˜o e sobretudo educaça˜o abarca igualmente o domı´nio da Internet. 4. 2. 1. 2. A importância desta linha de acça˜o na˜o se restringe, de resto, à protecça˜o de menores. Todos os (futuros) utilizadores podem beneficiar dela. 4. 2. 1. 3. O Comité atribui grande importância ao intercâmbio de (boas) pra´ticas (p. ex. , entre instituiço˜ es de ensino, organizaço˜ es de consumidores, etc. ) incluı´do nesta linha de acça˜o. 4. 2. 2. O Comité apoia plenamente a criaça˜o de uma rede europeia de linhas directas («hotlines»), mas considera que para a sua realizaça˜o no quadro do plano de acça˜o sera´ preciso mais do que os 5,6 milho˜es de ECU atribuı´dos à linha de acça˜o 1. A criaça˜o de uma rede europeia de «hotlines» requer os esforços de muitas partes e igualmente a coordenaça˜o estreita com o Ministério Pu´blico, que é, no entender do Comité, o principal responsa´vel pela protecça˜o dos cidada˜os e pela aplicaça˜o da lei. 4. 2. 2. 1. O Comité propo˜e que uma parte importante do orçamento atribuı´do à linha de acça˜o 2 seja reservado à criaça˜o e manutença˜o dessas linhas directas, em colaboraça˜o com o organismo governamental compe- tente. 4. 3. O Comité considera, por fim, necessa´rio estabele- cer entidades de ponderaça˜o dos interesses dos consumi- dores, com vista à criaça˜o de instâncias representativas unita´rias e eficazes face à previsı´vel multiplicidade de serviços, prestadores de serviços e operadores da rede. Importa reforçar a protecça˜o dos consumidores através da designaça˜o de «advogados dos consumidores» junto das instâncias reguladoras das telecomunicaço˜es. O Presidente do Comité Econo´ mico e Social Tom JENKINS


title: WRITTEN QUESTION No. 1283/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Repairing damage to agriculture caused by natural disaster in Greece

eurovoc_concepts:
Community support framework
EAGGF
Greece
agricultural production
bad weather
damage

text: C 402/106 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 12. 98 Komissio ei ole tietoinen yhdest(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n tutkimuksesta, jonka mukaan 80 % Euroopan ty(cid:246)tt(cid:246)myydest(cid:228) olisi luonteeltaan rakenteellista. Alan kirjallisuudessa k(cid:228)ytetyt rakenteellisen ty(cid:246)tt(cid:246)myyden k(cid:228)sitteet ovat hyvin erilaisia eiv(cid:228)tk(cid:228) mill(cid:228)(cid:228)n muotoa yleisesti hyv(cid:228)ksyttyj(cid:228). Komission julkaiseman tutkimuksen mukaan (European Economy, No. 59 of 1995, Analytical Study No. 3) rakenteellisen ty(cid:246)tt(cid:246)myyden osuus Euroopassa on hieman alle 40 %. T(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa k(cid:228)ytetty rakenteellisen ty(cid:246)tt(cid:246)myyden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228), jonka pohjana on asianmukaisesti koulutettujen ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden puute, l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n suoraan arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin sihtee- rist(cid:246)lle. (98/C 402/136) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1283/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Luonnonkatastrofien Kreikassa maataloudelle aiheuttamien vahinkojen korjaaminen ˜skett(cid:228)inen rajuilma, joka riehui laajoilla alueilla Kreikassa (Peloponnesoksella, saarilla jne. ) ankarine myrs- kyineen, sateineen ja pakkasineen aiheutti ankaraa tuhoa viljelyksille ja kasvi- ja el(cid:228)inkannoille sek(cid:228) infra- struktuurille. Koska maatalouden tuotantopotentiaalin ennalleen palauttaminen luonnonkatastrofien j(cid:228)lkeen on Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston t(cid:228)rkeimpi(cid:228) interventiotoimia (asetuksen N:o 4256/88 (1) 5 artiklan yhdeks(cid:228)s luetelmakohta), voiko komissio ilmoittaa, aikooko se hyv(cid:228)ksy(cid:228) Kreikan mahdollisen pyynn(cid:246)n yhteis(cid:246)n tukikehyksen varojen jakamisesta uudelleen maatalouden vahinkojen korjaamiseksi? (1) EYVL L 374, 31. 12. 1988, s. 25. Komission j(cid:228)senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. kes(cid:228)kuuta 1998) Komissio osoittaa my(cid:246)t(cid:228)tuntoa niit(cid:228) viljelij(cid:246)it(cid:228) kohtaan, joiden tuotanto ja tuotantokapasiteetti ovat k(cid:228)rsineet vahinkoja rajuilmojen vuoksi. Komissio on valmis tarkastelemaan Kreikan viranomaisten esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) pyynt(cid:246)(cid:228), joka koskee yhteis(cid:246)n tukikehyk- sess(cid:228) (YTK) asetettujen ensisijaisten tavoitteiden uudelleensuuntaamista ja jonka tavoitteena on kattaa vahin- goittuneen tuotantokapasiteetin korjaamisesta aiheutuvat kustannukset. Tarkastelu tapahtuu yksityiskohtaisten ja hyvin perusteltujen asiakirjojen perusteella, jotka t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa on toimitettava komissiolle. Ottaen kuitenkin huomioon, ett(cid:228) YTK:n toimeenpanossa on edetty jo pitk(cid:228)lle, viel(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen uudel- leenjakamisen todelliset mahdollisuudet ovat hyvin rajalliset. (98/C 402/137) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1286/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Gerardo FernÆndez-Albor (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Meksikon ja Euroopan unionin v(cid:228)liset taloudelliset suhteet Euroopan unioni on Meksikon toiseksi t(cid:228)rkein kauppakumppani ja suorien ulkomaisten investointien l(cid:228)hde. T(cid:228)st(cid:228) huolimatta molemmat osapuolet katsovat, ett(cid:228) niiden v(cid:228)liset taloudelliset suhteet ovat reilusti alle mahdollisuuksien, koska EU:n osallistuminen Meksikon kokonaiskauppaan laski vuonna 1997 6,3 prosenttiin, kun se vuonna 1990 oli 11,45 prosenttia. Meksiko my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) EU:lle alhaisemmat tullietuudet kuin muut maat, joiden kanssa EU on allekirjoittanut sopimukset. EU vuorostaan allekirjoitti yli sadan maan kanssa sopimukset, joissa my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n suotuisammat ehdot kaupan suhteen kuin Meksikolle. Meksiko on siirtynyt protektionismista avoimuuteen, se on viisinkertaistanut ulkomaankauppansa viimeisen kymmenen vuoden aikana ja kasvattanut tuontiaan yli 600 prosentilla. N(cid:228)in siit(cid:228) on tullut Latinalaisen Amerikan suurin viej(cid:228) ja tuoja. Miten komissio aikoo luoda uuden suhteen osapuolten v(cid:228)lille?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1251/98 von Odile LEPERRE-VERRIER an die Kommission. Nahrungsmittelhilfe in der Europäischen Union (ERGAENZENDE ANTWORT)

eurovoc_concepts:
EU aid
European Social Fund
agricultural surplus
food aid
intervention stock
marginalisation
non-governmental organisation
poverty
social integration

text: 5. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 31/27 Die Kommission teilt die Auffassung des Herrn Abgeordneten, da(cid:223) die sogenannten (cid:132)No Holds Barred(cid:147)-K(cid:228)mpfe nicht in der kulturellen und sportlichen Tradition Europas stehen. Sie verdeutlichen indessen die Gefahren, denen der Sport und das Fernsehen ausgesetzt sind, wenn ausschlie(cid:223)lich wirtschaftliche Belange eine Rolle spielen. (1) ABl. L 183 vom 29. 6. 1989. (2) ABl. L 216 vom 20. 8. 1994. (1999/C 31/033) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1251/98 von Odile Leperre-Verrier (ARE) an die Kommission Betrifft: Nahrungsmittelhilfe in der Europ(cid:228)ischen Union (29. April 1998) Kann die Kommission nach Ablauf des Winters eine Bilanz der Nahrungsmittelhilfe vorlegen, die sie anerkannten Nichtregierungsorganisationen zugewiesen hat bzw. hat zuweisen lassen? Kann die Kommission ferner angeben, was sie zu unternehmen gedenkt, um die in den Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union weiter um sich greifenden Armut und Unterern(cid:228)hrung zu bek(cid:228)mpfen? Erg(cid:228)nzende Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (3. Juli 1998) Die Kommission hat im vergangenen Winter ihr Hilfsprogramm f(cid:252)r Bed(cid:252)rftige durchgef(cid:252)hrt und tut dies im (cid:252)brigen (cid:252)ber das gesamte Jahr. Diese Ma(cid:223)nahme wurde im Jahr 1987 beschlossen, in dem der Winter besonders streng war (1). Angesichts der Erfahrungen und Reaktionen der Mitgliedstaaten und der Wohlt(cid:228)tigkeitseinrichtungen wurde beschlossen, die Aktion ab dem folgenden Jahr in ein st(cid:228)ndiges Programm umzuwandeln. Dabei werden den Einrichtungen, die sich vor Ort um die Bed(cid:252)rftigen k(cid:252)mmern, kostenlos Nahrungsmittel aus Interventionsbest(cid:228)nden der Gemein- schaft zur Verf(cid:252)gung gestellt, die erforderlichenfalls verarbeitet oder innerhalb derselben Produktgruppe ausgetauscht worden sind. Die Ma(cid:223)nahme wird nach einem Jahresplan ausgef(cid:252)hrt, von der Kommission koordiniert (2) und von den Mitgliedstaaten, die daran teilnehmen m(cid:246)chten, durchgef(cid:252)hrt. Diese benennen auch die beg(cid:252)nstigten Ein- richtungen. Der Jahresplan der im letzten Winter galt, wurde von der Kommission am 2. Oktober 1997 angenommen und im Laufe des betreffenden Haushaltsjahres nach Ma(cid:223)gabe der verf(cid:252)gbaren Best(cid:228)nde und Mittel angepa(cid:223)t (3). Er gilt bis zum 31. September 1998 und ist mit 196 Mio. Ecu ausgestattet. Neben dieser Nahrungsmittelhilfe, bei der die Kommission die Erzeugung und insbesondere die (cid:220)bersch(cid:252)sse der Landwirte und Tierhalter der EG verwendet, um Bed(cid:252)rftigen in der Gemeinschaft zu helfen, ist die Bek(cid:228)mpfung der Armut und der gesellschaftlichen Ausgrenzung auch Gegenstand einiger Programme und Ma(cid:223)nahmen der EG und insbesondere des Europ(cid:228)ischen Sozialfonds (ESF) sowie der angegliederten Gemeinschaftsinitiativen. Im Rahmen der ESF-Reform bildet die F(cid:246)rderung der gesellschaftlichen Integration und der allgemeinen Chancengleichheit auf dem Arbeitsmarkt eines der vorrangigen Handlungsfelder. (1) Verordnung (EWG) 3739/87 des Rates vom 10. Dezember 1987 zur Einf(cid:252)hrung der Grundregeln f(cid:252)r die Lieferung von Nahrungsmitteln aus Interventionsbest(cid:228)nden an bestimmte Einrichtungen zur Verteilung an stark benachteiligte Personen in der Gemeinschaft, ABl. L 352 vom 15. 12. 1987. (2) Verordnung (EWG) 3149/92 der Kommission vom 29. Oktober 1992 mit Durchf(cid:252)hrungsbestimmungen f(cid:252)r die Lieferung von Nahrungs- mitteln aus Interventionsbest(cid:228)nden zur Verteilung an Bed(cid:252)rftige in der Gemeinschaft, ABl. L 313 vom 30. 10. 1992. (3) Entscheidung 98/203/EG der Kommisison vom 3. M(cid:228)rz 1998 zur ˜nderung der Entscheidung 97/660/EG mit dem Programm zur Bewilligung von Mitteln, die den Mitgliedstaaten f(cid:252)r die Lieferung von Nahrungsmtiteln aus Interventionsbest(cid:228)nden zur Verteilung an Bed(cid:252)rftige in der Gemeinschaft zuzuteilen und im Haushaltsjahr 1998 zu verbuchen sind, ABl. L 77 vom 14. 3. 1998


title: WRITTEN QUESTION No. 1323/98 by Jean-Antoine GIANSILY to the Commission. European Union policy on tourism

eurovoc_concepts:
EU policy
action programme
economic growth
job creation
tourism
tourism policy
tourist profession


title: WRITTEN QUESTION No. 1165/98 by Graham WATSON to the Commission. Regional airports and access to hub airports

eurovoc_concepts:
air traffic
air transport
airport
carriage of passengers
inland transport
intra-EU transport
transport capacity
transport planning
transport regulations

text: 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 50/15 (1999/C 50/020) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1165/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Alueelliset lentokent(cid:228)t ja p(cid:228)(cid:228)sy keskuslentokentille Lentoliikenne alueellisille lentokentille ja niilt(cid:228) l(cid:228)htev(cid:228) liikenne muodostavat merkitt(cid:228)v(cid:228)n ja kasvavan ilmailun alan. Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) vaikka alueellisia lentokentti(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vien matkustajien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on lis(cid:228)(cid:228)ntynyt, n(cid:228)ill(cid:228) lentokentill(cid:228) on edelleen suhteettoman suuria taloudellisia vaikeuksia varmistaa l(cid:228)ht(cid:246)- ja saapumisaikansa keskuslentokentill(cid:228)? (1999/C 50/021) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1166/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Alueelliset lentokent(cid:228)t ja p(cid:228)(cid:228)sy keskuslentokentille Mit(cid:228) suunnitelmia komissiolla on sen suhteen, ett(cid:228) alueellisilta lentokentilt(cid:228) k(cid:228)sin operoivat p(cid:228)(cid:228)sisiv(cid:228)t keskuslentokentille? lentoyhti(cid:246)t Vaikka keskuslentokenttien onkin taloudellisesti edullista antaa suurin osa l(cid:228)ht(cid:246)- ja saapumisajoista eniten tarjoavalle, tukeeko komissio nimettyjen alueellisten lentokenttien (Designated Regional Airports) ottamista k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, jolla tarkoitetaan sit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)ille lentokentille annetaan tietty m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) l(cid:228)ht(cid:246)- ja saapumisaikoja kiintein hinnoin ja yht(cid:228)l(cid:228)iset osuudet ruuhka-aikojen matkustuksesta? Komission j(cid:228)senen Neil Kinnockin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1165/98 ja E-1166/98 (29. toukokuuta 1998) Komissio on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) alueellisilla lentoasemilla toimivien lentoyhti(cid:246)iden on entist(cid:228) vaikeampi saada asianmukaisia l(cid:228)ht(cid:246)- ja saapumisaikoja ruuhkaisilla keskuslentoasemilla. Komissio voi vahvistaa, ett(cid:228) sen j(cid:228)lkeen kun l(cid:228)ht(cid:246)- ja saapumisaikojen jakamista yhteis(cid:246)n lentoasemilla koskevista yhteisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) 95/93 (1) tuli voimaan, l(cid:228)ht(cid:246)- ja saapumisaikojen jakamiseen kohdistuva paine yhteis(cid:246)n lentoasemilla on lis(cid:228)(cid:228)ntynyt erityisesti liikenteen kasvun takia. Asetuksen muuttamista ja ajan tasalle saattamista valmistellaan parhaillaan, ja siin(cid:228) yhteydess(cid:228) otetaan huomioon alueellisten lentoasemien tilanne. Yksi suurimpia vaikeuksia l(cid:228)ht(cid:246)- ja saapumisaikojen jakamisessa on tasapainon l(cid:246)yt(cid:228)minen eri osapuolten v(cid:228)lill(cid:228). Suurten lentoyhti(cid:246)iden mielest(cid:228) ehdotuksessa tulisi helpottaa integroitujen p(cid:228)(cid:228)- ja sivulentoasemaver- kostojen toimintaa. Alueelliset lentoyhti(cid:246)t ja lentoasemat ovat sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) alueellisten lentoliikenteenhar- joittajien p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) ruuhkaisille lentokentille pit(cid:228)isi helpottaa, tai niille pit(cid:228)isi jopa taata p(cid:228)(cid:228)sy lentokentille. Lentoasemat ovat yleens(cid:228) kiinnostuneita palvelujen jatkuvuudesta, matkustajam(cid:228)(cid:228)rien maksimoinnista ja paremman tasapainon saavuttamisesta alueellisten markkinoiden ja pitkien matkojen markkinoiden v(cid:228)lill(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) seikat ovat usein ristiriidassa kesken(cid:228)(cid:228)n. Siksi olisi vaikeaa tehd(cid:228) nykyiseen j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n muutoksia, jotka asettaisivat jonkin liikenn(cid:246)itsij(cid:228)ryhm(cid:228)n toisten edelle. L(cid:228)ht(cid:246)- ja saapumisaikoja koskevaa nykyist(cid:228) asetusta tarkistettaessa siihen suunnitellaan sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228)ksi mahdollisuus varata l(cid:228)ht(cid:246)- ja saapumisaikoja alueellisten lentoasemien keskeisill(cid:228) reiteill(cid:228), joille on asetettu julkisen palvelun velvoite neuvoston asetuksen (ETY) 2408/92 nojalla. J(cid:228)senvaltioiden pit(cid:228)isi siis edelleen pysty(cid:228) varaamaan l(cid:228)ht(cid:246)- ja saapumisaikoja sellaisten palvelujen jatkuvuuden varmistamiseksi alueellisten ja keskuslentoasemien v(cid:228)lill(cid:228). (1) EYVL L 14, 22. 1. 1993