title: Kommissionens förordning (EG) nr 914/98 av den 29 april 1998 om fastställande av exportbidrag för sirap och vissa andra sockerprodukter i obearbetat skick

eurovoc_concepts:
export refund
food substitute
isoglucose
molasses
syrup

text: L 128/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 4. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 914/98 av den 29 april 1998 om fastst(cid:132)llande av exportbidrag f(cid:148)r sirap och vissa andra sockerprodukter i obearbetat skick EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81 av den 30 juni 1981 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r socker (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1599/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 17. 5 i denna, och Basbeloppet f(cid:148)r bidraget f(cid:148)r de (cid:148)vriga produkter som avses i artikel 1. 1 d i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81 vid export i obearbetat skick skall vara lika med hundradelen av ett belopp som fastst(cid:132)lls med h(cid:132)nsyn till skillnaden mellan interventionspriset f(cid:148)r vitsocker inom omr(cid:134)den inom gemenskapen utan underskott, under den m(cid:134)nad f(cid:148)r vilken basbeloppet fastst(cid:132)lls och de kurser eller priser p(cid:134) vitsocker som noteras p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden och behovet av att (cid:134)stadkomma en balans mellan anv(cid:132)ndningen av gemenskapens basprodukter vid export till tredje land av f(cid:148)r(cid:132)dlingsprodukter och anv(cid:132)ndningen av produkter importerade fr(cid:134)n dessa l(cid:132)nder i f(cid:148)r(cid:132)dlingssyfte. med beaktande av f(cid:148)ljande: I enlighet med artikel 17 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81 kan skillnaderna mellan kurserna eller priserna p(cid:134) v(cid:132)rlds- marknaden f(cid:148)r de produkter som i artikel 1. 1 d i n(cid:132)mnda f(cid:148)rordning och priserna dessa produkter avses p(cid:134) inom gemenskapen, t(cid:132)ckas av ett exportbidrag. exportbidrag f(cid:148)r beviljande I enlighet med artikel 3 i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2135/95 av den 7 september 1995 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)- vid soc- av reskrifter kerexport (3), skall bidraget f(cid:148)r 100 kg av de produkter som avses i artikel 1. 1 d i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81 i samband med export vara lika med basbeloppet multipli- cerat med sackarosinneh(cid:134)llet, i till(cid:132)mpliga fall inklusive halten av andra sockerarter omr(cid:132)knade till sackaros. Den sackaroshalt som konstateras f(cid:148)r produkten i fr(cid:134)ga fast- st(cid:132)lls i enlighet med best(cid:132)mmelserna i artikel 3 i kommis- sionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2135/95. Till(cid:132)mpningen av basbeloppet kan begr(cid:132)nsas till vissa av de produkter som avses i artikel 1. 1 d i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81. I enlighet med artikel 17 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81 f(cid:134)r exportbidrag ges f(cid:148)r de produkter som avses i artikel 1. 1 f, 1. 1 g och 1. 1 h i den f(cid:148)rordningen. Bidragets storlek skall fastst(cid:132)llas per 100 kg torrvara med beaktande, framf(cid:148)r allt, av de bidrag som g(cid:132)ller vid export av de produkter som omfattas av KN-nummer 1702 30 91, det bidrag som (cid:132)r till(cid:132)mpligt vid export av de produkter som avses i artikel 1. 1 d i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81 och de ekonomiska aspekter som g(cid:132)ller f(cid:148)r denna export. F(cid:148)r de produkter som avses i artikel 1. 1 f och 1. 1 g skall bidrag beviljas endast f(cid:148)r de produkter som uppfyller de villkor som fastst(cid:132)lls i artikel 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2135/95. F(cid:148)r de produkter som avses i 1. 1 h skall bidrag beviljas endast f(cid:148)r de produkter som uppfyller villkoren i artikel 6 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2135/95. I enlighet med artikel 17c i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81 skall basbeloppet f(cid:148)r bidrag f(cid:148)r sorbos i obearbetat skick vara lika med basbeloppet f(cid:148)r bidraget minskat med en hundradel av produktionsbidraget i enlighet med r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1010/86 av den 25 mars 1986 om fastst(cid:132)llande av allm(cid:132)nna best(cid:132)mmelser f(cid:148)r till(cid:132)mpningen av produktionsbidrag f(cid:148)r socker som anv(cid:132)nds inom den kemiska industrin (4), senast (cid:132)ndrad genom kommissio- nens f(cid:148)rordning (EG) nr 1126/96 (5), n(cid:132)r det g(cid:132)ller de produkter som avses i bilagan till den sistn(cid:132)mnda f(cid:148)rord- ningen. (1) EGT L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 43. (3) EGT L 214, 8. 9. 1995, s. 16. (4) EGT L 94, 9. 4. 1986, s. 9. (5) EGT L 150, 25. 6. 1996, s. 3. De exportbidrag som avses ovan m(cid:134)ste fastst(cid:132)llas varje m(cid:134)nad. De kan (cid:132)ndras d(cid:132)remellan. Genom till(cid:132)mpningen av dessa villkor kan exportbi- dragen f(cid:148)r de ifr(cid:134)gavarande produkterna fastst(cid:132)llas till de belopp som anges i bilagan till den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r socker. med yttrandet 30. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 128/41 H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. 1 g och 1. 1 h i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1785/81 skall fastst(cid:132)llas i enlighet med bilagan. De exportbidrag som skall beviljas vid export i oarbetat skick av de produkter som avses i artikel 1. 1 d, 1. 1 f, Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 1 maj 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 29 april 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen L 128/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 4. 98 till kommissionens f(cid:148)rordning av den 29 april 1998 om fastst(cid:132)llande av exportbidrag f(cid:148)r sirap och vissa andra sockerprodukter som exporteras i obearbetat skick BILAGA KN-nr Bidragsbelopp (cid:190) ecu/100 kg torrvara (cid:190) 1702 40 10 9100 1702 60 10 9000 1702 60 80 9100 44,63 44,63 84,80 (2) (2) (4) (cid:190) ecu/1 % sackaros (cid:253) 100 kg (cid:190) 1702 60 95 9000 0,4463 (1) (cid:190) ecu/100 kg torrvara (cid:190) 1702 90 30 9000 44,63 (2) (cid:190) ecu/1 % sackaros (cid:253) 100 kg (cid:190) 1702 90 60 9000 1702 90 71 9000 1702 90 99 9900 0,4463 (1) 0,4463 (1) 0,4463 (1) (3) (cid:190) ecu/100 kg torrvara (cid:190) 2106 90 30 9000 44,63 (2) (cid:190) ecu/1 % sackaros (cid:253) 100 kg (cid:190) 2106 90 59 9000 0,4463 (1) (1) Basbeloppet skall inte till(cid:132)mpas p(cid:134) sirap med en renhetsgrad som understiger 85 % (f(cid:148)rordning (EG) nr 2135/95). Sackaroshalten fastst(cid:132)lls i enlighet med artikel 13 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2135/95. (2) Till(cid:132)mpas endast p(cid:134) de produkter som avses i artikel 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2135/95. (3) Basbeloppet till(cid:132)mpas inte p(cid:134) den produkt som avses i punkt 2 i bilagan till f(cid:148)rordning (EEG) nr 3513/92 (EGT L 355, 5. 12. 1992, s. 12). (4) Till(cid:132)mpas endast p(cid:134) de produkter som avses i artikel 6 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2135/95. Obs: KN-numren och h(cid:132)nvisningarna till fotnoterna anges i kommissio- nens (cid:132)ndrade f(cid:148)rordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24. 12. 1987, s. 1)


title: QUESTION ECRITE no 1181/98 de Katerina DASKALAKI à la Commission. Marginalisation de certaines langues communautaires

eurovoc_concepts:
access to EU information
consumer information
dissemination of EU information
information policy
official language
single market

formats: html print


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Toimintasuunnitelma Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kilpailukyvyn edistämiseksi"

eurovoc_concepts:
action programme
clothing industry
competitiveness
textile industry

formats: html pdf print

text: 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/95 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Toimintasuunnitelma Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kilpailukyvyn edistämiseksi” (98/C 214/26) Komissio päätti 30. lokakuuta 1997 perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 1. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli Henri Malosse. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 85 ääntä puolesta, 5 vastaan, ja 13 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto Tekstiili- ja vaatetusteollisuus on perinteinen ala, 1. 1. joka liittyy yhteen yhteiskunnan perustarpeista. Ala on kokenut suuria mullistuksia, jotka ovat seurausta kansainvälisen kauppavaihdon kehityksestä uusien hal- van työvoiman tuotantoalueiden (Pohjois-Afrikka, Aasia, Itä-Eurooppa, Latinalainen Amerikka) vallattua alaa. Uuden teknologian kehitys, kuluttajien maun ja käyttäytymisen muuttuminen sekä jakelualan käänteen- tekevät muutokset ovat nopeuttaneet kehitystä. Muu- toksen myötä Euroopan unionissa on valitettavasti menetetty monia työpaikkoja. Lisäksi on jouduttu lähes katastrofaaliseen tilanteeseen perinteisillä aloilla, jotka eivät ole pystyneet uudenaikaistumaan tai muuntautu- maan. 1. 2. Tällä hetkellä näyttää selvästi siltä, että erittäin kilpailukykyisen tekstiili- ja vaatetusteollisuuden ja kil- pailukyvyltään heikkojen sekä kehitykseen kykenemätt- ömien yritysten välinen ero on kasvamassa. 1. 3. On huomattava, että alalla on kuitenkin onnis- tuttu säilyttämään tiettyjä ”valtteja” etenkin siksi, että sillä on koko prosessin eri vaiheet kattava erittäin yhtenäinen tuotantoketju, maailmanlaajuisesti ajatellen ensiluokkainen välineistö, erittäin suorituskykyinen te- kokuituteollisuus, paljon luovia pk- ja käsiteollisuusyri- tyksiä sekä yleensä erittäin ammattitaitoinen työvoima. Alan valttien joukkoon voidaan myös lukea maailman- markkinoita hallitsevan eurooppalaisen suunnittelun (suunnittelijat, huippumuoti, valmisvaatteet) tuoma dy- namiikka. Samoin on korostettava erikoistuneen jakelu- portaan myönteistä roolia eurooppalaisen muodin välittäjänä sekä ulkomailla että Euroopan kaupunkien historiallisissa keskustoissa, joissa muoti on esillä. 1. 4. Yhteisön sisäinen kauppa oli tekstiili- ja vaatetus- alalla vuonna 1996 53,4 miljardia ecua ja eurooppalainen vienti yhteisön ulkopuolisiin maihin 30,3 miljardia ecua. Ala onkin yksi Euroopan tärkeimmistä vientialoista. Tulevaisuus on kuitenkin huolestuttava, kun otetaan huomioon Aasian talouskriisi devalvaatioineen, joiden vaikutus saattaa tuntua Euroopassa suurisuuntaisena halpatuontina ja vaikeutena päästä Aasian markkinoille. 1. 5. Valteistaan huolimatta alan työpaikat ovat viime vuosina vähentyneet. Vuosina 1990–1996 on hävinnyt arviolta 600 000 työpaikkaa. Arviot tuleville vuosille ovat hälyttäviä: niiden mukaan vuodessa menetetään noin 100 000 työpaikkaa. On otettava käyttöön hyök- käysstrategia, jotta hävikkiä pystyttäisiin jarruttamaan ja pysäyttämään se. Esimerkkinä voidaan pitää alan monia menestyneitä yrityksiä, jotka ovat ylläpitäneet työllisyyttä tai luoneet uusia työpaikkoja. TSK järjesti kaikkien haasteiden arvioimiseksi yhteistyössä komis- sion ja Euroopan parlamentin kanssa 23 tammikuuta 1998 kuulemistilaisuuden, johon osallistuivat alan tärkeimmät osapuolet. 2. Yleistä 2. 1. Komission tiedonannon ansiona on, että siinä on käynnistetty laaja-alainen keskustelu todellisen eu- rooppalaisen strategian luomisesta alalle. Tiedonantoa voidaan pitää toimintasuunnitelmana, jos siihen lisätään konkreettiset ehdotukset, selvitys rahoitusmahdolli- suuksista, kuvaus tarvittavista henkilöstöresursseista, toteutusaikataulu sekä ne seuranta- ja koordinointime- kanismit, joita tarvitaan yksiköiden välille suunnitelman C 214/96 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 toteuttamiseksi. Talous- ja sosiaalikomitea esittää, että neuvosto (teollisuus) toteuttaisi konkreettisesti tiedo- nantoon sisältyvät hyvät aikeet, sillä tehdyt odotukset edellyttävät kiireellisiä toimia. Komitea pahoittelee, ettei tiedonantoon sisälly 2. 2. alan suorituskyvyn valtiokohtaista erittelyä, jonka avul- la voitaisiin saada esille parhaimmat tulokset ja analysoi- da niiden syyt. Komitea pahoittelee niin ikään, että tiedonannosta puuttuu alan tarkka rakenneanalyysi. Vaikka kyseessä on yhtenäinen ala, tällainen analyysi on välttämätön ammattien kirjon ja kilpailutilanteiden erojen arvioimiseksi. 2. 2. 1. ja yleensä hyvin suorituskykyinen. Tekstiilikoneteollisuus on erittäin keskittynyt 2. 2. 2. Dynamiikka muulla kuin vaatetukseen liit- tyvällä tekstiilialalla: sisustus, matot, teollinen käyttö, autot. Valmisvaateteollisuus on erittäin työvoimaval- 2. 2. 3. tainen ala. Työntekijät ovat yleensä naisia, ja teollisuus on sijoittunut herkkiin työllisyyskeskittymiin. Se koos- tuu yleensä pienyrityksistä tai käsiteollisuusyrityksistä. 2. 2. 4. Valmisvaateteollisuuden alihankinta on erityi- sen merkittävä työllisyystekijä paikallistetuissa työlli- syyskeskittymissä. Se työllistää komission arvioiden mukaan unionissa yli 650 000 ihmistä, joista 200 000 on käsityöläisiä, kun mukaan luetaan etätyö. Mittatilaustyö eli ompelimot ja korjaustöitä tekevät ompelimot kuulu- vat mukaan alaan omine erikoispiirteineen. Tutkimus- 2. 2. 5. ja kehittämistyötä ei Euroopan unionissa ole kehitetty riittävästi, varsinkaan kun on kyse uusista kuiduista ja kankaista sekä niille asetettavis- ta työsuojeluvaatimuksista. ja haute couture ovat aloja, 2. 2. 6. Muoti joissa eurooppalaiset suunnittelijat ovat erinomaisessa ase- massa kansainvälisesti katsoen. Alat tuottavat merkkien ja muotoilun vuoksi usein itse tuotannon ylittävää ”lisäarvoa”. Kauppa on usein muodin ja eurooppalaisen 2. 2. 7. suunnittelun levittäjä Euroopassa ja sen ulkopuolella (etenkin pienet erikoisliikkeet ja korkeatasoiset tavarata- lot, joissa asetetaan yleensä etusijalle laatu ja palvelu). Suurjakelulle on sen sijaan yleensä ominaista halvat alhaisella hinnalla tuodut tuotteet, joilla saadaan huo- mattavat voittomarginaalit. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä komission 2. 3. toteamukseen, että tekstiili- ja vaatetusteollisuus on paitsi perinteikäs myös tulevaisuuden ala, joka työllistää unionissa 2 200 000 ihmistä 120 000 yrityksessä, joista monet – sekä pienet että suuret – ovat erittäin kilpailuky- kyisiä ja joilla on hyvät kasvumahdollisuudet. Tätä ajatusta tulisi laajentaa jakelualalle, jolla on merkittävä asema tekstiili-, vaatetus- ja jalkineteollisuudessa sekä kaikilla muilla muotiin liittyvillä aloilla. Alalla on laajasti ottaen Euroopan unionissa lähes 5 miljoonaa työpaikkaa. Vaikka näillä aloilla on omat erityiset ongelmansa, komitea kannattaa toimintaohjelmalle laa- jaa lähestymistapaa, jonka avulla lisättäisiin alan yhte- näisyyttä ja painoarvoa. 2. 3. 1. Alalle ominainen luovuus ja kulttuuri muodos- tavat koko tuotannonalan kannalta ratkaisevan tekijän yhteisön viennin menestyksessä. Korkealaatuisessa vaa- tetusteollisuudessa myynti ei ole pelkästään kankaan myyntiä, vaan siihen nivoutuvat luovuus, taitotieto, hahmottelu ja elämäntyyli. Yhteisön on osallistuttava rohkaisutoimiin, jotka koske- vat alan kulttuurinäkökohtien hyödyntämistä. Luovuus (mallit ja suunnittelu) on Euroopan teollisuuden valtti- kortti kansainvälisessä kilpailussa. Tämän henkisen omaisuuden tehokas suojelu kansalli- sella ja kansainvälisellä tasolla on hyvin tärkeää koko teollisuudenalalle. Tällä hetkellä ei ole olemassa sellaista henkisen omaisuu- den yhtenäistä ja harmonisoitua yhteisötason suojelua, jota voitaisiin soveltaa muotialan malliston ja suunnitte- lun suojeluun. Tässä yhteydessä komitea korostaa aika- naan luvatun ja vielä hyväksymättä olevan direktiivin tarvetta ja kiirehtii sitä. 3. Euroopan teollisuuden oikeutettujen etujen hyö- dyntäminen maailmanmarkkinoilla Toimintasuunnitelmassa ei ole käsitelty riittäväs- 3. 1. ti aihetta, joka liittyy EU:n ulkopuolisten maiden mark- kinoille pääsyn helpottamiseen. Tuontivalvontaakin on käsitelty vain pintapuolisesti. Nämä kysymykset kuulu- vat kuitenkin yksinomaan yhteisön toimivaltaan. Kun otetaan huomioon, että komissio on alan edustajia kuultuaan helpottanut tuontia EU:hun ja että monikui- tusopimus puretaan vuonna 2004, komitea vaatii WTO:n sääntöjen mukaisiin tiukkoihin toimiin ryhty- mistä niiden välineiden pohjalta, jotka unionilla on jo käytössään. Komitea painottaa tässä yhteydessä vastavuoroisuutta. Esimerkkinä voidaan mainita, että 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/97 Euroopan vaatetusteollisuuden tuotteiden vero Yhdys- valtain markkinoilla on nykyään 22 %, kun taas Yhdys- vallat maksaa tuonnistaan Eurooppaan vain 12 % veroa. Julkisista hankinnoista alan ammattilaiset ovat toden- neet, että EU:n ulkopuolisista maista tulevien hankkijoi- den osuus on kasvamassa. EU:n hankkijat eivät kuiten- kaan tahdo päästä yhteisön ulkopuolisille markkinoille, koska niillä on lukuisia esteitä tai syrjiviä menettelytapo- ja, jotka ovat julkisia hankintoja koskevan GATT- sopimuksen vastaisia. 3. 2. Komissio on kehittänyt tietokannan ja Internet- sivut, joihin talouden toimijoilla on suora pääsy. Tieto- kannan avulla voidaan eritellä esteet, joita Euroopan kaupalla on yhteisön ulkopuolisten maiden markkinoilla (Market Access). Tietokanta on osoittautunut onnistu- neeksi, mutta sen käytöstä on vielä tiedotettava erityi- sesti tekstiili- ja vaatetusteollisuuden ammattilaisille, jotka kertovat usein kohtaamistaan esteistä. Tämä tietokanta on kuitenkin vain väline, jonka avulla esteet pyritään poistamaan niiden tunnistamisen jälkeen. Kun otetaan huomioon Market Access -tietokannan avulla ilmi tulleiden esteiden suuri määrä (yli 600 vajaassa vuodessa) ja kaupan esteitä koskevan asetuksen mukais- ten toimien vähyys, komissiota voi vain kannustaa toimimaan entistä ”aggressiivisemmin sanan myöntei- sessä merkityksessä”, kuten komission jäsen Leon Brit- tan totesi talous- ja sosiaalikomitealle lokakuussa 1997. 3. 3. Komitea muistuttaa, että laiton toiminta haittaa kansainvälistä kauppaa. Komitea ehdottaa, että Euroo- pan unioni käyttää tämän toiminnan torjumiseksi kaik- kia käytössään olevia keinoja. 3. 3. 1. Polkumyyntitapauksissa neuvoston tulee kan- taa vastuunsa ja tehdä päätös väliaikaisten polkumyynti- tullien vahvistamisesta tai vahvistamatta jättämisestä. Mikäli neuvosto ei vahvista avoimessa menettelyssä tehtyjä väliaikaisia päätöksiä, se saattaa aiheuttaa Eu- roopan edun kannalta huomattavaa vahinkoa. 3. 3. 2. Yhdysvaltojen tullin tiukan valvonnan anta- man esimerkin mukaisesti unionin tulee tehostaa kaiken- laisen laittoman toiminnan torjuntaa (esim. asiakirjojen väärentäminen) tukeutuen tuomioistuimen ennakkota- pauksiin (toukokuussa 1996 annettu ”Faroe Seafood” -tuomio) ja eurooppalaiseen petosten ja jäljennösten vastaiseen ohjelmaan (UCLAF). reän kirjan, joka voi komitean näkemyksen mukaan lisätä merkittävästi suuren yleisön tietoisuutta tällaisen toiminnan kielteisistä vaikutuksista etenkin työllisyyden kannalta. Tällaiselle toiminnalle ”alttiissa” maissa tulisi yhteis- työssä paikallisten viranomaisten kanssa perustaa val- vontaryhmiä. Asiaa on käsitelty Lontoossa hiljattain pidetyn Aasian ja Euroopan liike-elämän foorumin yhteydessä järjestetyissä ensimmäisissä rohkaisevissa tapaamisissa. 3. 3. 4. Unionin ei pidä epäröidä käyttää yleisen tullie- tuusjärjestelmän tarjoamaa laillista keinoa kehitysmai- den kannustamiseksi petosten ja jäljennösten vastaisessa taistelussa. 3. 3. 5. Komitea ehdottaa myös, että jäsenvaltioiden ja yhteisön toimivaltaiset viranomaiset tutkisivat yhdessä alan ammattilaisten kanssa valmistuspaikan osoittavan merkinnän mahdollisuutta, jolloin voitaisiin estää sääntöjen kiertämistä ja taata siten avoimuus ja kulutta- jille suunnattu tiedotus. Eri menetelmät ovat mahdollisia kuitenkin niin, että otetaan huomioon määritys kokoon- panopaikan perusteella ja säilytetään sellaisten arvok- kaiden kansallisten käsitteiden kuin esim. ”made in Italy” tai ”made in France” imago. 3. 4. Nykyisten välineiden käytön lisäksi komitea kannustaa unionia entistä hyökkäävämpään strategiaan WTO:ssa. Strategiasta on sovittava yhdessä asianomais- ten tahojen kanssa, ja sen tavoitteena tulee olla kansain- välisen kaupan entistä avoimemmat, tasapainoisemmat ja inhimillisemmät säännöt: yleisen tullietuusjärjes- telmän suuntaaminen todellisissa vaikeuksissa oleviin maihin, vastavuoroisuuden periaatteen voimaan saatta- minen, ILO:n sosiaalisten sopimusten edistäminen sekä myönteisin (vahvistetut edut) että kielteisin keinoin silloin, kun sopimuksia rikotaan räikeästi (vankien ja lasten pakkotyö). Komitea tukee yhteistyössä ammatti- laisten kanssa toteutettavaa ympäristö- tai ”sosiaali- merkkien” kehittämistä samaan malliin kuin amerikka- lainen ”children labour free” -merkki sillä ehdolla, että niitä valvotaan tiukasti ja että ne yhdenmukaistetaan niiden puhtaasti kaupallisen hyödyntämisen välttämi- seksi. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että Euroo- pan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden työmarkkinaosa- puolet, Euratex (Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuu- den työnantajajärjestö) ja FSE/THC (Euroopan tekstii- li-, vaatetus- ja nahkateollisuuden ammattiliitto) allekirjoittivat 22. syyskuuta 1997 ”pelisäännöt”, joilla ne kannustavat aktiivisesti jäseniään ja siten eurooppa- laisia yrityksiä noudattamaan suoraan tai välillisesti kaikkialla maailmassa ILO:n vähimmäissopimuksia, jotka liittyvät työn perusvaatimuksiin (core labour standards) eli pakkotyön kieltämiseen, yhdistymis- ja neuvotteluoikeuteen, lapsityövoiman käytön kieltämi- seen ja syrjimättömyyteen työssä. Etenkin jäljitelmien levittämisen torjuntaa on 3. 3. 3. kiirehdittävä. Komissio julkaisee aiheesta piakkoin vih- 3. 5. Näiden periaatteiden pohjalta tulee kiinnittää erityistä huomiota Lomén sopimuksen uudistamiseen, C 214/98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 kun pyritään vapaakauppa-alueen luomiseen Etelä- Afrikan kanssa sekä Venäjän ja Kiinan todennäköiseen liittymiseen WTO:hon. Näihin aloitteisiin tulee liittää tiiviisti asianomaiset eurooppalaiset osapuolet, teolli- suus, ammattijärjestöt, kauppa ja kuluttajat, jotta Eu- roopan etuja ei järjestelmällisesti heikennettäisi. Komi- tea korostaa vastavuoroisuuden ja rehellisyyden periaat- teita. Komitea aikoo pitää huolta siitä, ettei Euroopan unioni edistä unionin perusarvojen eli sosiaalisten oi- keuksien, lasten oikeuksien ja ympäristönsuojelun vas- taista kehitystä avaamalla markkinat asettamatta niille ehtoja. Komitea arvostaa myös Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden aloitetta WTO-maiden teollisuu- den ja ammattijärjestöjen allekirjoittamasta ”Magna Chartasta”, joka perustuu kauppavaihdon vastavuoroi- suuden, rehellisyyden, valvonnan, jäljennösten vastaisen toiminnan ja ILO:n sosiaalisten sopimusten noudattami- sen periaatteisiin. jotka liittyvät Komitea edellyttää myös käsiteltäväksi perusky- 3. 6. symyksiä, jäljentämiseen sekä sen tehokkaan torjumisen keinoihin. Tämä ongelma koskee ensisijaisesti eurooppalaisen vaatetusteollisuuden suun- nittelijoita ja merkkejä sekä asusteita (huivit, parfyymit, kengät, korut), sillä ne ovat tällä hetkellä maailmanlaa- juisesti tunnettuja. Komitea edellyttää, että komissio käyttää etuoikeuksiaan entistä laajemmin lujittaakseen toimia tällaisten käytäntöjen torjumiseksi etenkin tehostamalla jäsenvaltioiden tulliviranomaisten välistä koordinointia. Yhteisille (komissio ja jäsenvaltiot) petosten vastaisille yksiköille, jotka toimisivat edustus- toissa ja lähetystöissä, annettaisiin kyseiselle toiminnal- le ”alttiissa” maissa tehtäväksi tunnistaa laittoman ja toimia laillisin tuotannon pääasialliset keinoin ja asianomaisten viranomaisten välityksellä siten, että tällainen tuotanto saataisiin loppumaan. Valvonta- ja rankaisutoimien tulisi koskea myös Euroopan unionia erityisesti kolmannen pylvään yhtey- dessä, sillä nämä käytännöt lisääntyvät yhtä lailla unionin alueella. lähteet Vaikka viennin edistämiseen tähtäävät julkiset 3. 7. toimet ovat edelleenkin jäsenvaltioiden viranomaisten vastuulla, teollisuuden ja käsiteollisuuden ala toivoo, että Euroopan unioni tukee yhteisön ulkopuolisten maiden markkinoilla tehtäviä yhteisiä toimia: edustus- tot, näyttelykeskukset, osallistuminen messuille, logis- tiikkakeskukset. Komitean mielestä tällainen toiminta olisi omiaan erityisesti pk- ja käsiteollisuusyrityksille. Exprom-ohjelman (export promotion) määrärahojen poistamisella onkin erityisen tuntuvat vaikutukset alaan. 4. Alihankinta – alan välttämätön rengas 4. 1. Kuten komitea mainitsi lausunnossaan ”Euroo- pan unionin tekstiili- ja vaatetusteollisuuden alihankin- nan kilpailukykyisyys” (1), alihankinta on tuotantoket- jun tärkeä rengas, sillä se on joustavuustekijä sekä vaihtoehto systemaattiselle työpaikkojen siirtämiselle Euroopan unionin ulkopuolelle. Laadukas ja läheinen eurooppalainen alihankinta on alan kilpailutekijä, sillä sen avulla alalla voidaan reagoida nopeasti kuluttajien jotka seuraavat muodin oikkuja. makumuutoksiin, ja luovuustekijä Alihankinta on myös innovaatio- niiden tuhansien käsiteollisuus- ja pk-yritysten ansiosta, jotka sen muodostavat. Alihankinta on lisäksi monilla alueilla tärkeä erityisesti naisten työllistäjä. Euroopan tasolla onkin edistettävä koehankkeita ja hyväksi koettuja käytäntöjä, jotka liittyvät oikein ajoitettuun ja nopeaan toimintaan sekä laatuun. Komitea kannattaa tekstiili- ja vaatetusteollisuuden eurooppalaisen järjes- tön Euratexin komission tuella käynnistämiä aloitteita, joilla helpotetaan tutkimusta ja teknologian siirtoa tarvittaessa nopeaa toimintaa. Komitea painottaa, että aloitetta olisi hyvä laajentaa ja liittää siihen alkupäästä muotisuunnittelijat ja lop- pupäästä erikoisjakelu, jotta uusi dynamiikka ja joustavuus leviäisi koko tuotantoketjuun. ja käsiteollisuusyritykset 4. 2. Ulkoista jalostusliikennettä (TPP) ja alihankin- taa yhteisön ulkopuolisista maista olisi tarpeen eritellä entistä tarkemmin. Erityisesti yritystasolla tehtävän hyväksi koettujen käytäntöjen vaihdon (benchmarking) avulla voitaisiin löytää sellaista ulkoista jalostusliiken- nettä, jolla on myönteisiä vaikutuksia paikalliseen työlli- syyteen. Pohjois-Amerikan markkinoilla Naftasta saatu- ja kokemuksia tulisi analysoida yksityiskohtaisesti. Kari- bian valtioihin laajentuneessa Naftassa on toteutettu tekstiilija vaatetusteollisuuden kokonaisstrategia. Ko- mitea ehdottaa, että Euroopan unioni laatii samantapai- sen strategian Keski- ja Itä-Euroopan maiden, EU:n ulkopuolisten Välimeren maiden sekä Lomén sopimuk- sen allekirjoittaneiden AKT-maiden kanssa. Eurooppa- laiseen strategiaan tulee sisältyä rajojen vastavuoroisen avaamisen periaatteen ja yhteisen alkuperäsäännöstön lisäksi myös sitoutuminen sosiaalisten ja ympäristöllis- ten perussääntöjen noudattamiseen. Strategiaan tulee myös liittyä välineitä, joilla voidaan helpottaa yritysten (1) EYVL C 66, 3. 3. 1997. 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/99 välistä yhteistyötä Euroopan ja Välimeren alueella: yritysten välisen yhteistyön keskuksia, yhteisiä koulutus- ja ammattipätevyysohjelmia, JOP- ja ECIP-ohjelmien (1) kaltaista investointitukea, työturvallisuus- ja työterveys- toimia jne. Komitea suosittaa tästä strategiasta koituvia odotettavissa olevia etuja koskevan tutkimuksen alulle panemista. 4. 3. Tutkimuksessa tulisi myös käsitellä valvomatto- man, kaikista taloudellisista ja sosiaalisista säännöistä piittaamattoman alihankinnan kielteisiä vaikutuksia: huomattavia yrityssiirtoja, jotka vaikuttavat unionin työllisyystilanteeseen, sekä ihmisarvon ja ILO:n sopi- musten vastaista paikallisen työvoiman kohtelua. 4. 4. Harmaan työvoiman käyttö Euroopassa on alan todellinen maanvaiva. Komitea kannattaa vihreän kirjan laatimista aiheesta, jotta voitaisiin arvioida tätä kaikkia unionin maita koskevaa ilmiötä, tutkia sen laajuus sekä ehdottaa ratkaisuja, joissa tarvitaan ilman muuta jäsenvaltioiden yhteistyön parantamista. 5. Yleisten taloudellisten olojen parantaminen Tiedonannossa käsitellään liian lyhyesti Euroo- 5. 1. pan korkeita työvoimakustannuksia, jotka johtuvat erilaisista sosiaaliturvamaksuista. Kyseessä on kuitenkin merkittävä ongelma Euroopan kannalta. Tekstiili- ja vaatetusteollisuuden palveluksessa on paljon työvoimaa, etenkin naisia, ja ala hyötyisi erityisesti vähiten ammatti- taitoa vaativiin töihin kohdistuvasta työ- ja verokustan- nusten keventämisestä. Tämä on hyvä keino harmaan työvoiman torjumiseksi samoin kuin periaate työvoima- valtaisten palvelujen arvonlisäveron alentamisesta. Näitä toimia voitaisiin kehittää tekstiili- ja vaatetusalal- la. Komitea pahoittelee, ettei Euroopan työllisyyshuip- pukokouksessa otettu esille Euroopan parlamentin eh- dotusta muuttaa kuudetta alv-direktiiviä, jotta voitaisiin käynnistää koehankkeita työvoimavaltaisten palvelui- den alv:n keventämiseksi. 5. 2. Tiedonannossa käsitellään oikeutetusti alan työ- markkinaosapuolien välisen vuoropuhelun merkittävää asemaa erityisesti työajan lyhentämisen/uudelleenorga- nisoinnin sekä koulutuksen ja työpaikkojen säilyttämi- sen/luomisen kannalta. Komitea kannustaa työmarkki- naosapuolia neuvottelemaan aiheista. Komissio voisi ottaa selvää jäsenvaltioissa toteutetuista hyväksi koe- tuista käytännöistä, etenkin niistä työmarkkinaosapuol- ten välisistä sopimuksista, joilla pyritään työaikajoustoi- hin tai työpaikkojen luomiseen. Komitea korostaa, että työaikajärjestelyt helpottuisivat, jos niiden yhteydessä supistettaisiin sosiaalikustannuksia alan kaikilla osa- alueilla kilpailuvääristymien välttämiseksi. Ollakseen tehokasta em. vuoropuheluun tulee ottaa mukaan kaikki jakelualan, käsiteollisuuden ja pk-yritysten edustajat. Komission onkin pidettävä huolta siitä, että mainittujen alojen järjestöt ovat edustettuina kaikissa sekä yleisissä että alakohtaisissa neuvotteluissa. 6. Koulutus ja ammattipätevyys 6. 1. Alan paradoksi on se, että vaikka vähän ammatti- taitoa vaativat työt ovat edelleen vähenemässä, erityisesti tietyillä unionin alueilla on pulaa ammattitaitoisesta työvoimasta, jota tämä imagoltaan vähemmän houkut- televa ja palkkatasoltaan usein keskitason alapuolella oleva ala ei aina houkuttele. 6. 2. Komitea painottaakin todellisen koulutus- ja ammattipätevyyspolitiikan merkitystä. Tämä politiikka liittyisi ennen kaikkea Euroopan unionin ja sen naapurei- den (KIE-maat ja Välimeren maat) väliseen alueelliseen strategiaan. Samalla kun ammattipätevyys ja palkat saatetaan toisiaan vastaavalle tasolle, alan tulee yrittää houkutella yhä enemmän nuoria. Euroopan unioni voi omalta osaltaan toimia 6. 3. asian hyväksi. Komitea suosittaa Leonardo- ja Adapt- ohjelmien hyödyntämisen helpottamista. Nämä ohjel- mat ovat osoittautuneet monille alan toimijoille petty- mykseksi niiden liian raskasliikkeisen hallinnon ja riittämättömien varojen takia. Komitea ehdottaa, että Euroopan unionin kokeilutoimien yhteyteen luodaan eurooppalaisten koulutuslaitosten verkko kokemusten vaihdon lisäämiseksi ja yhteisten ohjelmien edistämisek- si. Jos tämän toiminnan halutaan olevan tehokasta, siihen tulee liittää myös alan asiantuntija- ja ammattijär- jestöt sekä pk-yritykset, käsiteollisuus ja jakeluala, jotta koulutustarjonta saadaan vastaamaan alan tarpeita. 7. Aluepolitiikka ja valtiontukien puitteet (1) JOP:yhteisyritysohjelma (Joint Venture Programme); ECIP:Euroopan yhteisön kansainvälinen investointikump- panuus (European Community International Investment Partners). 7. 1. Yhteisötason aluepolitiikan oikeutusta ei voi asettaa epäilyksenalaiseksi, ellei tämä politiikka johda ylituotantoon eikä pahoihin kilpailuvääristymiin, jotka C 214/100 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 haittaavat kilpailukykyisimpiä yrityksiä avaamatta kui- tenkaan todellisia mahdollisuuksia vaikeuksissa oleville aloille, joita autetaan vain selviämään hengissä. Näin ollen on mietittävä, onko yhteisön nykyisen aluepolitii- kan ja monialaisen tukipolitiikan välillä todellista yhte- nevyyttä. Nyt tarvitaankin avoimuuden lisäämistä sekä yksinkertaisia sääntöjä ja niiden entistä tarkempaa soveltamista. Heikossa asemassa olevilla alueilla on tuettava ennen kaikkea paikallisen tekstiili- ja vaatetus- teollisuuden edistämisen yhdennettyjä toimia: koulutus- ta, laatua, teknisiä keskuksia, uuden teknologian hankin- taa sekä sopimuksia erikoisjakelun kanssa. Parhaimmik- si koettujen käytäntöjen vaihtoa voitaisiin hoitaa Euroo- pan tasolla hyvien esimerkkien pohjalta. järjestää Euroopan unionissa pidettävien messujen ja näyttelyiden järjestäjien sekä ammattijärjestöjen välisen paneelikeskustelun, jotta tällaisiin tilaisuuksin osallistu- miseen liittyvät säännöt saataisiin entistä avoimemmiksi. Komitea odottaa komissiolta aktiivista roolia mm. ”asetuksen” muodossa toiminnassa kaupan esteitä vas- taan. Näin voidaan puolustaa sellaisten eurooppalaisten tuottajien etuja, joilta saatetaan evätä osallistuminen yhteisön ulkopuolella järjestettäviin tilaisuuksiin. Ky- seessä on julkisten viranomaisten perinteinen rooli, ja se on parempi vaihtoehto kuin alan ulkomaisten edustustojen tukeminen. Edustustotoiminta kuuluu pi- kemminkin yksityisten tai jäsenmaiden aloitteiden pii- riin. 7. 2. Euroopan sisämarkkinat eivät toimi vielä tyy- dyttävästi. Esimerkiksi muiden jäsenvaltioiden yrityk- sillä on suuria vaikeuksia päästä osallistumaan alan julkisiin hankintoihin. Jäsenvaltioiden omat hankkijat kiertävät huomattavan usein eurooppalaisia direktiivejä: on todettu syrjiviin kriteereihin perustuvaa epätasa- arvoista kohtelua, hankkijan valintaa yksinomaan hal- vimman hinnan perusteella sekä normatiivisia velvoittei- ta. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että se esitti julkisia hankintoja koskevasta vihreästä kirjasta anta- massaan lausunnossa suosituksia, jotka liittyvät jäsen- valtioiden lainsäädäntöön heikosti siirrettyjen direktii- vien korvaamiseen aikaa myöten asetuksilla, parhaim- man tarjouksen suosimiseen, pk-yritysten suosituim- muuskiintiöihin ja riippumattomien viranomaisten nimittämiseen. Teknisiä standardeja on aihetta joko yhdenmukaistaa tai soveltaa vastaavuusperiaatetta, jotta päästään eroon sellaisista esim. ympäristöä koske- vista jäsenvaltioiden määräyksistä, jotka voivat olla syrjiviä. 7. 3. Verotus on kilpailukyvyn keskeinen tekijä ja kilpailuvääristymien pääasiallinen lähde. Komission tie- donannossa ei käsitellä aihetta riittävästi. Unionin vero- tusjärjestelmien todellinen arviointi on nyt tärkeämpää kuin koskaan erityisesti ennen euron käyttöönottoa, joka helpottaa kilpailukyvyn ja kilpailun vertailua. Komissio on juuri julkaissut kilpailua selvittävän 7. 4. tiedonannon messuista ja näyttelyistä. Tämä on erittäin merkittävä aihe tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kannal- ta, sillä monet eurooppalaiset yritykset, etenkin pk- yritykset ja suunnittelijat valittavat, että heiltä evätään osallistumismahdollisuus tällaisiin tilaisuuksin ilman laillisia perusteita. Komitea ehdottaa, että komissio 8. Kilpailukykyisten yritysten hyödyntäminen 8. 1. Huolimatta imagostaan kriisialana eurooppalai- sella tekstiili- ja vaatetusteollisuudella on kiistämättömiä valtteja useine maailmanmarkkinoilla johtavassa ase- massa olevine yrityksineen. Näin ollen komitea odottaa toimintaohjelmalta dynaamista otetta alan yritysten perustamiseksi ja työpaikkojen luomiseksi. Seuraavassa esitettäköön muutamia näkökohtia: 8. 2. Tekstiili- ja vaatetusteollisuuden tutkimusala ei ole Euroopassa riittävän kehittynyttä etenkään uusien kankaiden ja kuitujen osalta. Monet eurooppalaiset suunnittelijat, käsityöläiset ja yritykset kääntyvät yh- teisön ulkopuolisissa maissa olevien keskusten puoleen. Komitea ehdottaa, että uusia materiaaleja koskevissa asioissa ala otettaisiin mukaan neuvoa-antaviin ryhmiin (advisory groups), jotka määrittävät toiminnan paino- pistealueet. Täydentävyyttä jäsenvaltioiden omien TTK-toimien kanssa tulisi parantaa. 8. 3. Alalla on huomattavia innovaatiomahdollisuuk- sia, etenkin pk-yrityksissä. Mahdollisuuksia ei kuiten- kaan käytetä riittävästi hyväksi tarvittavan rahoituksen ja henkilöstön puutteen vuoksi. Olisikin mahdollista, että unioni edistäisi innovaation tukiverkkojen ja teknis- ten keskusten välisten esteiden poistamista, kehittäisi Craftin kaltaisia tutkimuksen yhteistyömenettelyitä ja tukisi uuden teknologian käyttöönottoon liittyviä esitte- lyhankkeita. Esittelyhankkeet voisivat muodostua ”in- novaation Eureka-ohjelmiksi”, joissa yhdistetään julki- set ja yksityiset varat sekä eurooppalaiset ohjelmat ja jäsenvaltioiden toimet, kuten komitea ehdotti aiheesta ”TTK-toimintaan myönnettävien varojen jatkuvan ja 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/101 yleistyvän vähentämisen vaikutukset EU:n pk-yrityksiin (yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla)” antamassaan lau- sunnossa (1). Tekstiili- ja vaatetusteollisuuteen sovellet- tuna tällaisessa aloitteessa tulee lukea innovaatioiden joukkoon muoti ja suunnittelu. 8. 4. Yksi alan rakenteellisista heikkouksista on sen rahoituksellisen vetovoiman puute, joka johtuu investoi- dun nettopääoman heikosta korosta ja joka karkottaa tai pelottaa investoijia. Luxemburgin työllisyyshuippu- kokouksessa päätettyjen ”Kasvu ja työllisyys” -aloittei- den yhteydessä päätettiin rahoitushelpotuksista yritys- ten perustamisen sekä riskipääoma- ja takuuinvestoin- tien lisäämiseksi. Komitea ehdottaa, että alan ammat- tijärjestöjen tehtäväksi annetaan rahoitusta välittävien tahojen avustuksella etsiä sellaisia hankkeita, jotka saattaisivat hyötyä näistä helpotuksista sekä yritysten perustamiseksi että niiden toiminnan jatkamiseksi, sillä alalla on lukuisia pk-yrityksiä, jotka lopettavat toimin- tansa jatkajien puutteessa. 8. 5. Henkiseen omaisuuteen liittyvät kysymykset ovat tärkeitä tämän erittäin ”yksilöllisen” alan kehittä- miseksi. Toimintaohjelman painopistealueisiin tulee kuulua mallisuojaa koskevan direktiiviehdotuksen sekä todellisen yhteisön patentin hyväksyminen. Näiden oi- keusvälineiden tulee samalla soveltua alan ongelmana olevien jäljennösten torjuntaan kansainvälisellä tasolla. 9. Yritysten ja Euroopan unionin teollisuusyhteistyö 9. 1. Komitea korosti jo alihankinnasta antamassaan lausunnossa, että on tarpeen edistää pk-yritysten välistä yhteistyötä ja liittää mukaan vähittäiskauppa siten, että yritykset voivat ”. tarpeen tullen kilpailukykyisiä hintoja tarjoavaan laatupolitiikkaan turvautuen kilpail- la nykyistä paremmin tuontitavaroita vastaan ja tuoda esiin valttinsa suurjakeluun verrattuna”. 9. 2. Yleisesti ottaen on mietittävä, ovatko nykyiset yhteistyön tukivälineet (BC-Net, Interprise, Europarte- nariat) todella soveltuvia alan tarpeisiin. Välineiden nykyistä suurempi alakohtainen erikoistuminen on yksi keinoista löytää pikaisesti potentiaalisia kumppaneita. Muita keinoja ovat lisäksi kauppakamareiden, käsiteol- lisuuskamareiden ja ammattijärjestöjen toteuttamat tie- dotus- ja neuvontatoimet. 9. 3. Nykyiset Euroopan sisäiseen toimintaan tarkoi- tetut välineet rajoittuvat usein kontaktien luomiseen. Komitea esitti alihankinnasta antamassaan lausunnos- saan toivomuksen, että perustettaisiin ”tosiasiallinen rahoitusväline, jonka tarkoituksena on suosia pk- yritysten välistä kumppanuutta unionin sisällä”. Voi- daan olla tyytyväisiä, että toivomuksen johdosta on tehty ehdotus ns. JEV-välineestä (2). Asia on otettu vielä uudelleen esille kasvun ja työllisyyden aloitteessa. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä aloitteeseen ja kan- nattaa sitä. 9. 4. Erityistä huomiota voitaisiin kiinnittää välinei- siin (JOP, ECIP), jotka koskevat yhteisön kumppanuutta sen ulkopuolisten lähialueiden, etenkin Itä-Euroopan ja Välimeren alueen kanssa. Valvottu teollinen yhteistyö, joka on Euroopan unionin lisäarvon kantavia voimia, voi edistää kyseisten maiden teollisuuden yhdentymistä Euroopan unioniin sekä helpottaa niiden pääsyä kehitty- ville paikallismarkkinoille. Em. maihin sijoitetut EU:n tukemat teollisen yhteistyön keskukset saattaisivat olla keino, jonka avulla teollisuusyhteistyötä voitaisiin tehdä todellakin yhteistyön hengessä eikä vain yrityssiirtoja ajatellen. Lisäksi olisi hyvä ulottaa käytössä olevat kumppanuusvälineet koskemaan myös Aasiaa ja Latin- alaista Amerikkaa Euroopan tekstiili- ja vaatetusteolli- suuden yritysten toiminnan edistämiseksi näissä maissa. 10. Kauppa ja kulutus 10. 1. Komitea muistuttaa, että jakelu on tuotantoket- jun välttämätön rengas etenkin silloin, kun kyseessä on erikoisliikkeet, tavaratalot tai vähittäiskauppa. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että se on ehdottanut pk-yritysten välisen yhteistyön koehankkeita, joiden tavoitteena on luoda yhteiset rakenteet suunnitteluun, tuotantoon ja jakeluun siten, että tuotantoketjun jokai- sen osatekijän lisäarvo kasvaa myös mm. hintapolitiikan avulla, jotta ne voivat kilpailla suurjakelun kanssa (3). 10. 2. Komitea korostaa myös, että kuluttajilla ei ole useinkaan tarpeeksi tietoja heille tarjottavien tuotteiden alkuperästä ja tuotanto-olosuhteista, minkä vuoksi olisi perusteltua tehdä tutkimus alkuperämerkinnän käyttöö- noton vaikutuksista. Komitea painottaa koehankkeiden merkitystä, sillä ne liittävät mukaan tuottajat, jakelijat (1) EYVL C 355, 21. 11. 1997. (2) JEV:eurooppalainen yhteisyritys (Joint European Ven- ture). (3) EYVL C 66, 3. 3. 1997. C 214/102 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 ja kuluttajat erityisesti jäljentämisen torjumiseksi. So- siaali- tai ympäristömerkkien kehittämisellä sekä valmis- tuspaikan merkitsemisellä voidaan niin ikään saada jakelijat ja kuluttajat tekemään entistä vastuullisempia valintoja. 10. 3. Kuluttajien terveyden ja ympäristön suojelemis- ta koskevassa lainsäädännössä on eroja eri jäsenval- tioissa etenkin tekstiili- ja vaatetusteollisuuden tuottei- den käsittelyssä käytettävien kemiallisten aineiden osal- ta. Sisämarkkinoiden toimivuus edellyttää yhteisötasolla tehtävää yhdenmukaistamista. Komitea esittää, että komissio tekee aloitteen, jonka tavoitteena on tiettyjen aineiden, erityisesti pentakloorifenolin ja atsoväriainei- den kieltäminen sekä formaldehydin ja raskasmetallien käytön rajoittaminen. 10. 3. 1. Yhteisön viidennessä puiteohjelmassa tulisi pyrkiä erityisiin tutkimus- ja kehittämistoimiin näiltä osin. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää uusiin turvalli- suuden ja terveyden kannalta suotuisiin aineisiin (esimer- kiksi allergioiden ehkäiseminen). Olisi myös määri- teltävä uusien aineiden mahdolliset vaikutukset sekä jotka ovat usein valvottava tiukasti tuontituotteita, yhteisön määräysten vastaisia. 11. Suositukset Numero 1 Komitea toteaa, että tekstiili- ja vaatetusteollisuus, joka työllistää unionissa välittömästi noin kaksi miljoonaa ihmistä ja lähes viisi miljoonaa, jos mukaan lasketaan asuste- ja kenkäteollisuus, on tulevaisuuden ala, jolla on Euroopassa todellisia kasvu- ja työllistämismahdolli- suuksia. Komitea korostaa erityisesti pk-yritysten ja käsiteollisuuden myönteistä roolia, sillä ne takaavat alan luovuuden ja joustavuuden. Komitea on näiltä osin tyytyväinen eurooppalaiseen toimintasuunnitelmaan, jolla pyritään parantamaan kilpailukykyä. Suunnitel- maan tulisi kuitenkin sisältyä tarkka aikataulu, tarkoin määritellyt keinot sekä seuranta- ja valvontamekanismit. Numero 2 Komitean mukaan toimintasuunnitelman tulisi keskit- tyä ensisijaisesti Euroopan unionin välittömiin vastuu- alueisiin, jotka ovat seuraavat: – Vastavuoroisuuteen perustuva ulkomaankauppapoli- tiikka, jonka tulee ensisijaisesti taata Eurooppalaisille tuotteille entistä parempi pääsy yhteisön ulkopuolis- ten maiden markkinoille. – Yhteiset myynninedistämistoimet yhteisön ulkopuo- listen maiden markkinoilla Exprom-ohjelman avulla. – Sisämarkkinoiden loppuun saattaminen erityisesti standardoinnin ja julkisten hankintojen markkinoi- den avaamisen alalla. – Suunnittelun ja eurooppalaisten merkkien hyödyntä- minen ja suojelu niin yhteisön kuin kansainvälisellä tasolla etenkin yhteisön patentin, mallisuojasään- nöstön sekä aktiivisen jäljennösten ja petosten vastai- sen taistelun avulla. – Polkumyynnin tai laittoman kaupan vastaisen valvon- nan lujittaminen sekä oikeudenmukaisen ja rehdin kaupan kansainvälisen peruskirjan laatiminen. – Kehitysmaiden hyväksi tehtävän kaupan vapauttami- sen ja ILO:n sopimuksissa määriteltyjen sosiaalisten perusoikeuksien aktiivinen yhteenliittäminen. Numero 3 Komitea tekee seuraavat ehdotukset konkreettisiksi toimiksi kuultuaan alan tärkeimpiä osapuolia: – Helpotetaan unionin nykyisten rahoituslähteiden (Eu- roopan rakennerahastot, Leonardo-ohjelma) käyttöä niiden toimien kohdalla, joilla pyritään ammattitai- don parantamiseen ja uuden teknologian levittämisen nopeuttamiseen erityisesti pk-yrityksissä, käsiteolli- suudessa ja alihankinnoissa yleensä. – Suunnataan tutkimus- ja kehittämistyön tuleva puite- ohjelma voimakkaasti innovaation, suunnittelun ja tietotekniikan tukemiseen (Craft-menettelyt, inno- vaation Eureka-ohjelmat). Tekstiili- ja vaatetusteolli- suuden on voitava hyötyä uusista kasvun ja työllisyy- den rahoitustoimista, joista päätettiin Luxemburgin huippukokouksessa ja jotka koskevat yritysten välisen yhteistyön kehittämistä, yritysten perustamista ja toiminnan jatkamista sekä uuden teknologian käyttö- önottoa. – Merkitään toimintaohjelmaan keinot (koehankkeet, vertailuanalyysi eli benchmarking) yritysten välisen yhteistyön kannustamiseksi: yhteiset myynninedistä- yhteisön ulkopuolisissa maissa, pk- mistoimet yritykset, käsiteollisuuden, alihankinnan ja erikoisja- kelun yhdistävien nopean reagoinnin järjestelmien käynnistäminen organisaatioiden välisen tiedonsiir- ron (EDI) avulla, JEV:n vahvistaminen yritysten käyttöön sekä erikoistuneiden koulutuslaitosten ver- kottaminen yhdessä alan toimijoiden kanssa. 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/103 – Tutkitaan Aasian valuutta-, pörssi- ja rakennevaihte- luiden vaikutuksia niihin alan toimintoihin, joita ne eniten koskevat. Numero 4 Komitea on tietoinen tämän vielä erittäin työvoimaval- taisen alan sosiaalisista haasteista työpaikkojen vähen- tyessä huolestuttavasti ja tuomittavalla tavalla. Komitea suosittaa seuraavia toimia: – alakohtainen ja nykyistä tehokkaampi työmarkkina- osapuolien välinen vuoropuhelu työaikajärjestelyi- den, ammattitaidon parantamisen ja työllisyyden edistämiseksi erityisesti siten, että etsitään innovatiivi- simpia sopimuksia; – jäsenvaltiotason toimien tehostaminen vähän ammat- titaitoa vaativaa työtä rasittavien maksujen ja verojen keventämiseksi; – ennustettavissa olevien teollisten muutosten ennakoi- minen korkean tason ryhmässä, joka kootaan alan eri osapuolten edustajista; – Euroopan unionin entistä määrätietoisempi politiikka ILO:n perussopimusten sekä eurooppalaisten työ- Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. markkinaosapuolten töjen” edistämiseksi; allekirjoittamien ”pelisään- – Euroopan unionin tason toimet laittoman työn torju- miseksi jäsenvaltioiden koordinoiduin toimin; – Luodaan alueellinen strategia kaupan ja teollisuuden yhteistyöalueen kehittämiseksi Itä-Euroopan ja Väli- meren sekä Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa. Tämä täydentävä alue (alihankinta, tulliva- paus jne. ) voi avata uusia markkinoita ja parantaa Euroopan unionin tekstiiliteollisuuden kilpailukykyä. Se voi myös nostaa maiden elintasoa ja työllisyysastet- ta, kun siihen liittyy sosiaalisten olojen ja ympäristön- suojelun todellinen valvonta. Komitea ehdottaa, että komissio tekee yhdessä alan ammattilaisten kanssa tutkimuksen asiasta. Numero 5 Komitea on tietoinen siitä, että kyseistä tiedonantoa tulee pitää lähtökohtana. Komitea suosittaa, että toimin- ta-ohjelman toteuttamiselle asetetaan tarkka aikataulu. Eri osapuolten, mm. talous- ja sosiaalikomitean, olisi mahdollista valvoa toimintaohjelman toteutusta vuosit- tain julkaistavan ”tulostaulun” avulla. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1316/98 του Jose GARCIA-MARGALLO Y MARFIL προς την Επ τροπή. Μετάβαση στο Ευρώ το 1999

eurovoc_concepts:
European Monetary System
Ireland
budget deficit
coordination of EMU policies
economic growth
economic stabilisation
national budget
public finance

text: C 31/34 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 5. 2. 1999 dhmosionomikh· politikh· thw Galli·aw h·tan prosanatolisme·nh sthn sy·gklish, dhladh· sth dio·ruvsh thw kata·- stashw yperbolikoy· ellei·mmatow kai sthn th·rhsh tvn krithri·vn sy·gklishw sxetika· me th dhmosionomikh· kata·stash. Epiple·on, oi para·grafoi 9 kai 11 toy a·ruroy 104G, poy anafe·rontai stiw kyrv· seiw, den efarmo·sthkan kata· th dia·rkeia toy dey·teroy stadi·oy thw ONE. (1) EE C 236, 2. 8. 1997. (2) EE L 209, 2. 8. 1997. (1999/C 31/041) GRAPTH ERVTHSH E-1316/98 ypobolh· : JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Meta·bash sto Eyrv· to 1999 Xa·riw sth symfvni·a stauero·thtaw kai ana·ptyjhw poy ene·krine ton Ioy·nio toy 1997 to Eyrvpai¤ko· Symboy·lio toy `msterntam ta kra·th me·lh ypoxreoy·ntai na ue·toyn vw mesopro·uesmo sto·xo toyw thn «epi·teyjh miaw sxedo·n isoskelisme·nhw h· pleonasmatikh·w dhmosionomikh·w kata·stashw». Ea·n synexi·soyn tiw dhmosionomike·w prosarmo- ge·w toyw kata· ta epo·mena e·th, ta kra·th me·lh ua diaue·toyn ple·on dhmo·sia oikonomika· poy ua toyw epitre·poyn na antimetvpi·zoyn poly· pio ey·kola tiw dhmosionomike·w syne·peiew endexome·nvn arnhtikv· n ejeli·jevn tvn oikono- mikv· n toyw. Poia o·mvw ua h·tan, kata· thn Epitroph·, h shmerinh· kata·stash sthn Irlandi·a ea·n to proanaferue·n sy·mfvno stauero·thtaw ei·xe isxy·sei sthn peri·odo 1992-1997; Apa· nthsh toy k. de Silguy ej ono·matow thw Epitroph· w (2 Ioyni·oy 1998) To sy·mfvno stauero·thtaw kai ana·ptyjhw apotelei·tai apo· ch·fisma toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy thw 7hw Ioyni·oy 1997 (1), ton kanonismo· toy Symboyli·oy (EK) 1466/97 thw 7hw Ioyli·oy 1997 gia thn eni·sxysh thw epoptei·aw thw dhmosionomikh·w kata·stashw kai thn epoptei·a kai ton syntonismo· tvn oikonomikv· n politikv· n (2), kai ton kanonismo· toy Symboyli·oy (EK) ariu. 1467 thw 7hw Ioyli·oy 1997 gia thn epita·xynsh kai th diasafh·nish thw efarmogh·w thw diadikasi·aw yperbolikoy· ellei·mmatow2. Sto·xow toy symfv· noy ei·nai h dhmosionomikh· peiuarxi·a sthn oikonomikh· kai nomismatikh· e·nvsh (ONE) me thn opoi·a ua dhmioyrghuoy·n oi kata·llhlew proy¤poue·seiw stauero·thtaw gia diarkh· ana·ptyjh. Pare·xei e·na isxyro· sy·sthma kinh·trvn v· ste ta kra·th me·lh na mhn e·xoyn yperboliko· e·lleimma h· na to dioruv· noyn taxy·tata an paroysiastei· mia te·toia kata·stash. To 1992, to dhmosionomiko· e·lleimma thw Irlandi·aw anerxo·tan se 2,5 % toy akaua·ristoy egxv· rioy proi¤o·ntow (AEP). To 1993 to e·lleimma anh·lue se 2,7 % toy AEP. To Symboy·lio uev· rhse o·ti h Irlandi·a den ei·xe pote· yperboliko· e·lleimma. (1) EE C 236, 2. 8. 1997. (2) EE L 209, 2. 8. 1997. (1999/C 31/042) GRAPTH ERVTHSH P-1326/98 ypobolh· : Rolf Berend (PPE) prow thn Epitroph· (24 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Amoibai·a anagnv· rish ptyxi·vn didaskali·aw sthn EE Anagnvri·zetai e·na germaniko· ptyxi·o didaskali·aw vw plh·rew pistopoihtiko· spoydv· n sthn EE kai dikaioy·ntai oi ka·toxoi tvn ptyxi·vn aytv· n na ergastoy·n vw da·skaloi h· kauhghte·w se a·lla kra·th me·lh thw EE; Isxy·ei h ry·umish ayth· kai gia daska·loyw/kauhghte·w poy erga·zontai sta ne·a omo·sponda kra·th thw Germani·aw oi opoi·oi e·xoyn la·bei to ptyxi·o toyw sthn prv· hn LDG kai diaue·toyn en tv metajy· praktikh· pei·ra dekaetiv· n; Apa· nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (22 Ioyni·oy 1998) Gia na dieykolynuei· h pragmatikh· a·skhsh thw eley·uerhw kyklofori·aw poy kauierv· nei h synuh·kh EK, e·xoyn uespistei· se koinotiko· epi·pedo polya·riuma nomika· me·sa poy aforoy·n thn anagnv· rish tvn diplvma·tvn


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1305/98 dell'on. Cristiana MUSCARDINI alla Commissione. Disparità di trattamento per i biologi

eurovoc_concepts:
biology
doctor
education grant
equal treatment
medical specialisation
scientific profession
updating of skills
vocational training

text: C 402/108 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 22. 12. 98 Si dovrebbe cercare di conseguire il consolidamento in maniera equilibrata dal punto di vista sociale, senza incidere cioŁ sulla qualit(cid:224) dei servizi pubblici, ma incrementando l(cid:146)efficacia e l(cid:146)efficienza della spesa pubblica e promuovendo attivit(cid:224) produttive quali gli investimenti di infrastruttura, il miglioramento del capitale umano e politiche attive a favore del mercato del lavoro. Tuttavia, nel quadro di tali principi di ordine generale e delle esigenze di coordinamento delle politiche enunciate nel trattato di Amsterdam, la responsabilit(cid:224) di adottare i provvedimenti specifici in materia di bilancio, al fine di attuare appunto tali politiche, spetta interamente agli Stati membri, in conformit(cid:224) alle proprie procedure di bilancio, nel rispetto del principio di sussidiariet(cid:224). (98/C 402/139) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1293/98 di Edward McMillan-Scott (PPE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Mancato riconoscimento reciproco tra Stati membri in materia di test MOT per autovetture Attualmente un(cid:146)autovettura pu(cid:242) soltanto essere sottoposta a test MOT nello stato membro in cui Ł immatricolata. In considerazione dell(cid:146)ostacolo che ci(cid:242) rappresenta per la libera circolazione delle persone, 1. 2. La Commissione intende proporre la standardizzazione e il riconoscimento reciproco dei test MOT? Quali sono i fattori che determinano la posizione della Commissione a tale riguardo? Risposta data dal sig. Kinnock a nome della Commissione (25 maggio 1998) La direttiva 96/96/CEE del Consiglio concernente il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative al controllo tecnico dei veicoli a motore e dei loro rimorchi (1) stabilisce i requisiti minimi per i controlli tecnici. Gli Stati membri sono liberi di aggiungere ulteriori elementi e controlli per rendere piø rigorosi i controlli nazionali concernenti i propri veicoli immatricolati. Di conseguenza, da parte degli Stati membri in cui il regime dei controlli Ł particolarmente rigoroso, esiste una certa riluttanza ad accettare che la possibilit(cid:224) che i cittadini ottengano un attestato di revisione da uno Stato membro vicino che applica criteri meno severi. L(cid:146)attuale obiettivo da parte della Commissione, se legittimo da un punto di vista costi-efficacia, Ł di migliorare i requisiti relativi ai controlli tecnici. Il processo porter(cid:224), nel tempo, ad una convergenza delle norme nazionali. Tuttavia, fino al completo raggiungimento di tale obiettivo, la maggioranza degli Stati membri non favorisce il reciproco riconoscimento. Esistono accordi bilaterali tra Stati membri che consentono un reciproco riconoscimento in alcuni casi specifici. Tale pratica Ł comune nel settore dei trasporti pesanti, non Ł invece comune nell(cid:146)ambito dei veicoli da turismo. (1) JO L 46 del 17. 2. 1997. (98/C 402/140) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1305/98 di Cristiana Muscardini (NI) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Disparit(cid:224) di trattamento per i biologi Per accedere alle scuole di specializzazione italiane i laureati medici e non medici (biologi, chimici, farmacisti, odontoiatri. ) partecipano a un concorso pubblico per titoli ed esami. Mentre i medici che superano l(cid:146)esame di ammissione percepiscono una borsa di studio annuale per tutta la durata dei corsi di specializzazione, i biologi ne sono esclusi


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1167/98 dell'on. Graham WATSON alla Commissione. Aviazione generale

eurovoc_concepts:
air transport
airport
civil aviation
common transport policy
competition
market access
transport capacity

text: 22. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 402/85 (98/C 402/106) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1167/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Aviazione generale L(cid:146)aviazione generale Ł di gran lunga il piø vasto settore all(cid:146)interno dell(cid:146)aviazione europea, con piø aerei, piø aviatori e piø siti operativi di qualsiasi altro settore. In qual modo l(cid:146)aviazione generale s(cid:146)inserisce nella strategia della Commissione per i trasporti aerei e che cosa sta attualmente facendo la Commissione per garantire all(cid:146)aviazione generale condizioni eque rispetto ai trasporti aerei commerciali? (98/C 402/107) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1353/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (7 maggio 1998) Oggetto: Aeromobili per l(cid:146)aviazione generale e politica integrata dei trasporti Pu(cid:242) dire la Commissione se riconosce la necessit(cid:224) di inserire l(cid:146)aviazione generale in una politica integrata dei trasporti dell(cid:146)Unione europea? Risposta comune data dal sig. Kinnock in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-1167/98 e E-1353/98 (10 giugno 1998) Il terzo pacchetto di misure sulla liberalizzazione dei trasporti aerei tratta dell(cid:146)aviazione generale in quanto essa ha un carattere commerciale. Di conseguenza beneficia del pieno accesso al mercato interno comunitario esattamente come altri servizi di trasporto aereo commerciale. Considerata l(cid:146)importanza dell(cid:146)aviazione generale, la Commissione cerca anche di assicurare il piø possibile agli operatori l(cid:146)accesso agli aeroporti congestionati. Il regolamento (CEE) 95/93 del Consiglio, del 18 gennaio 1993, relativo a norme comuni per l(cid:146)assegnazione di bande orarie negli aeroporti della Comunit(cid:224) (1) Ł applicabile in tale settore. (1) JO L 14 del 22. 1. 1993. (98/C 402/108) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1168/98 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Aviazione generale Negli ultimi anni Ł andato aumentando nella UE il numero degli aerodromi chiusi o destinati ad altri usi industriali. Per questo motivo l(cid:146)aviazione generale difende in misura sempre maggiore da un numero sempre inferiore di campi volo. Fermo restando che occorre garantire livelli ragionevolmente bassi di inquinamento ambientale ed acustico, riconosce la Commissione che esiste una pressione non indifferente sull(cid:146)aviazione generale e sui sempre meno aerodromi dotati di strutture adeguate ai fini dell(cid:146)aviazione generale?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1303/98 του Cristiana MUSCARDINI προς την Επ τροπή. Διένεξη ΕΕ/ΟΗΕ

eurovoc_concepts: EU body for police and judicial cooperation

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction


title: WRITTEN QUESTION No. 1162/98 by Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA to the Commission. Pilot projects for new economic and social development models

eurovoc_concepts:
EU financing
European Regional Development Fund
Italy
economic development
job creation
project evaluation
regional cooperation
social development

text: C 402/84 Official Journal of the European Communities EN 22. 12. 98 (98/C 402/104) WRITTEN QUESTION E-1158/98 by Roberta Angelilli (NI) to the Commission (24 April 1998) Subject: Housewives I have seen an article in the press referring in vague terms to the existence of European legislation that recognises the important role of housewives in modern society and seeks to uphold their status and their valuable role in the family. Would the Commission state: 1. the main provisions of any such legislation; 2. whether any such legislation provides for the payment of Community funds for housewives (as claimed in the abovementioned article); 3. if so, how such funds may be obtained? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (29 May 1998) Whilst recognising the importance of the tasks performed by housewives, with regard to both their families and society as a whole, the Commission would like to inform the Honourable Member that there is no Community legislation on this subject. (98/C 402/105) WRITTEN QUESTION E-1162/98 by Amedeo Amadeo (NI) and Salvatore Tatarella (NI) to the Commission (29 April 1998) Subject: Pilot projects for new economic and social development models The Commission has earmarked ECU 103 million for 106 pilot projects to explore new social and economic development models in European Union cities and regions, hoping to encourage thereby the emergence of new instruments to create jobs. These pilot projects are to include actions designed to promote new forms of employment, inter-regional cooperation, cultural events, promotion and innovation, regional initiatives concern- ing the information society and innovative measures to assist urban development. Could the Commission state whether the projects selected include any relating to Italy, and outline their main features? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (28 May 1998) 25 projects in Italy have been approved under Article 10 of the European regional development fund (ERDF) Regulation (1) for support during the current funding period up to 1999. 27. 5 MECU have been granted for these projects within an expenditure total of MECU 50. The list of projects is transmitted directly to the Honourable Members and to the Secretariat General of the Parliament. (1) OJ L 193, 31. 7. 1993


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1322/98 van Angela SIERRA GONZÁLEZ aan de Commissie. Urbanisatie van de Barranco de Veneguera (Gran Canaria)

eurovoc_concepts:
Canary Islands
environmental impact
environmental protection
project evaluation
protected area
protected species
protection of plant life
urbanisation

text: C 402/110 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 22. 12. 98 (98/C 402/142) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1312/98 van JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: EURO 1999 Dankzij het stabiliteits- en groeipact dat in juni 1997 door de Raad van Amsterdam werd goedgekeurd streven de lidstaten op middellange termijn naar (cid:132)begrotingssituaties die vrijwel in evenwicht zijn of een overschot vertonen(cid:148). Indien zij hun begrotingsinspanningen de komende jaren voortzetten, zullen de lidstaten dankzij gezondere overheidsfinanciºn beter het hoofd kunnen bieden aan de gevolgen van mogelijke ongunstige economische ontwikkelingen voor de begroting. Wat zou volgens de Commissie de huidige situatie in Belgiº zijn indien het stabiliteitspact in de periode 1992- 1997 was toegepast? Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie (2 juni 1998) Het stabiliteits- en groeipact bestaat uit een resolutie van de Europese Raad van 7 juni 1997 (1), Verordening (EG) 1466/97 van de Raad van 7 juli 1997 over versterking van het toezicht op begrotingssituaties en het toezicht op en de co(cid:246)rdinatie van het economisch beleid (2), en Verordening (EG) 1467/97 van de Raad van 7 juli 1997 over de bespoediging en verduidelijking van de procedure bij buitensporige tekorten2. Het pact heeft ten doel begro- tingsdiscipline in de economische en monetaire unie (EMU) te bewerkstelligen en aldus het geschikte stabiele klimaat voor duurzame groei tot stand te brengen. Het pact voorziet in een adequate regeling die een lidstaat aanspoort tot het vermijden van een buitensporig tekort of tot het snel corrigeren ervan indien het zich toch zou voordoen. In 1992 bedroeg het tekort van de totale overheid in Belgiº 6,9 % van het bruto binnenlands product (BBP). In 1993 was dit tekort opgelopen tot 7,1 % van het BBP. Deze situatie resulteerde in de vaststelling van de Beschikking van de Raad van 26 september 1994 betreffende het bestaan van een buitensporig tekort in Belgiº (artikel 104 C, lid 6, van het EG-Verdrag). In de periode waarop de vraag van het geachte parlementslid betrekking heeft, namelijk 1992 tot en met 1997, stond het Belgische begrotingsbeleid vooral in het teken van de convergentie, dat wil zeggen het corrigeren van het buitensporige tekort teneinde aan de convergentiecriteria met betrekking tot de begrotingssituatie te voldoen. Bovendien waren de bepalingen van artikel 104 C, leden 9 en 11, van het EG-Verdrag (die in sancties voorzien) tijdens de tweede fase van de EMU niet van toepassing. (1) (2) PB C 236 van 2. 8. 1997. PB L 209 van 2. 8. 1997. (98/C 402/143) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1322/98 van Angela Sierra GonzÆlez (GUE/NGL) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Urbanisatie van de Barranco de Veneguera (Gran Canaria) Onlangs heeft het parlement van de Canarische eilanden zijn goedkeuring gehecht aan een regionale wet op grond waarvan toestemming wordt verleend voor de urbanisatie van de Barranco de Veneguera (Gran Canaria › Canarische eilanden) ondanks een door 50. 000 handtekeningen gesteund wetgevingsinitiatief van de bevolking waarin erop wordt aangedrongen dit gebied als beschermd natuurgebied op te nemen in de wet op de natuurgebieden van de Canarische eilanden. Het verzoek tot opneming van de Barranco de Veneguera in het Parque Rural del Nublo was ingegeven door de grote zo(cid:246)botanische waarde van dit gebied. Veneguera wordt door wetenschappers beschouwd als het belang- rijkste natuurreservaat voor de tabaiba-cactus op Gran Canaria. In dit gebied zijn 12 endemische soorten van Gran Canaria en 34 van de Canarische eilanden-archipel aangetroffen. Dat wil zeggen dat dit gebied een representatief voorbeeld is van de (cid:132)thermo- mediterrane en halfsteppe-struikvegetaties(cid:148) die bescherming genieten op grond van richtlijn 92/43/EEG (1) inzake de instandhouding van de natuurlijke habitats en de wilde flora en fauna


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1216/98 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL an die Kommission. Wettbewerbsfähigkeit

eurovoc_concepts:
European industrial area
Japan
United States
competitiveness
economic analysis
furniture industry
market access
productivity
single market

text: 11. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 386/95 die Gr(cid:252)nde darzulegen, die ihrer Ansicht nach dazu gef(cid:252)hrt haben, da(cid:223) bestimmte europ(cid:228)ische Industriezweige wie die Tabakindustrie die betreffenden amerikanischen und japanischen Branchen in bezug auf die industrielle Wertsch(cid:246)pfung (cid:252)bertroffen haben. Wann wird die Kommission ihre Schlu(cid:223)folgerungen vorlegen? (98/C 386/131) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1216/98 von JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Wettbewerbsf(cid:228)higkeit In dem Bericht A-0113/97 des Europ(cid:228)ischen Parlaments (cid:252)ber die Mitteilung der Kommission an den Rat (cid:132)Die Wettbewerbsf(cid:228)higkeit der europ(cid:228)ischen Industrie › Eine Bewertung mittels Benchmarking(cid:147)(KOM(96) 0463 › C-622/96) und das Arbeitsdokument der Kommissiondienststellen (cid:252)ber eine europ(cid:228)ische Qualit(cid:228)tsf(cid:246)rderungs- politik zur St(cid:228)rkung der europ(cid:228)ischen Wettbewerbsf(cid:228)higkeit (SEK(96) 2000) wird die Kommission aufgefordert, die Gr(cid:252)nde darzulegen, die ihrer Ansicht nach dazu gef(cid:252)hrt haben, da(cid:223) bestimmte europ(cid:228)ische Industriezweige wie die M(cid:246)belindustrie die betreffenden amerikanischen und japanischen Branchen in bezug auf die industrielle Wertsch(cid:246)pfung (cid:252)bertroffen haben. Wann wird die Kommission ihre Schlu(cid:223)folgerungen vorlegen? Gemeinsame Antwort von Herrn Bangemann im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-1207/98, E-1208/98, E-1209/98, E-1210/98, E-1211/98, E-1212/98, E-1213/98, E-1214/98, E-1215/98 und E-1216/98 (14. Mai 1998) Die Kommission holt gegenw(cid:228)rtig die zur Beantwortung der Frage erforderlichen Informationen ein. Sie wird das Ergebnis ihrer Nachforschungen unverz(cid:252)glich mitteilen. (98/C 386/132) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1217/98 von JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: EZB Nach Artikel 109a Absatz 2a) VEU besteht das Direktorium der EZB aus dem Pr(cid:228)sidenten, dem Vizepr(cid:228)sidenten und vier weiteren Mitgliedern. Unter Absatz 2b) hei(cid:223)t es, da(cid:223) alle diese Mitglieder von den Regierungen der Mitgliedstaaten auf der Ebene der Staats- und Regierungschefs auf Empfehlung des Rates, der hierzu zuvor das Europ(cid:228)ische Parlament und den EZB-Rat anh(cid:246)rt, einvernehmlich ernannt werden. Wie denkt der Rat (cid:252)ber den Vorschlag, weitere leitende ˜mter zu schaffen, damit alle der WWU angeh(cid:246)renden Staaten im Exekutiv-Organ der EZB vertreten sind? Antwort von Herrn de Silguy im Namen der Kommission (11. Juni 1998) Im EG-Vertrag hei(cid:223)t es ausdr(cid:252)cklich, da(cid:223) das Direktorium der Europ(cid:228)ischen Zentralbank (EZB) aus dem Pr(cid:228)sidenten, dem Vizepr(cid:228)sidenten und vier weiteren Mitgliedern besteht (Artikel 109 a Absatz 2 EG-Vertrag). Bestehen f(cid:252)r Mitgliedstaaten Ausnahmeregelungen, so kann sich das Direktorium aus weniger Mitgliedern zusammensetzen; auf keinen Fall darf es jedoch aus weniger als vier Mitgliedern bestehen (Artikel 109 l Absatz 1 EG-Vertrag)


title: WRITTEN QUESTION No. 1339/98 by Allan MACARTNEY to the Commission. The loss of market share in tourism

eurovoc_concepts:
competitiveness
market-sharing agreement
sales promotion
seasonal employment
seasonal unemployment
tourism
updating of skills

text: C 402/114 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 12. 98 Komission j(cid:228)senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 1998) Komissio on suositellut j(cid:228)senvaltioille, ett(cid:228) ne sis(cid:228)llytt(cid:228)v(cid:228)t luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (1) (luontotyyppidirektiivi) liitteisiin sellaiset uudet lajit, jotka eiv(cid:228)t kuulu liitteiden soveltamisalaan, mutta joiden sis(cid:228)llytt(cid:228)minen on tieteellisesti perusteltua, kuultuaan ensin luontotyyppidirektiivin tieteellist(cid:228) ty(cid:246)ryhm(cid:228)(cid:228) sek(cid:228) luontotyyppikomi- teaa. Pysyv(cid:228)n komitean seitsem(cid:228)nness(cid:228)toista kokouksessa komissio esimerkiksi kannatti viiden uuden kasvilajin sis(cid:228)llytt(cid:228)mist(cid:228) Bernin yleissopimuksen liitteeseen II ja uusien meress(cid:228) el(cid:228)vien lajien sis(cid:228)llytt(cid:228)mist(cid:228) Bernin yleissopimuksen liitteisiin I ja III. Emerald Networkin osalta omaksutaan samanlainen l(cid:228)hestymistapa. (1) EYVL L 206, 22. 7. 1992. (98/C 402/149) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1339/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Allan Macartney (ARE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Markkinaosuuksien menetys matkailualalla Onko komissio tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) Eurooppa menett(cid:228)(cid:228) osuuksiaan maailmanmarkkinoista kaikkein nopeimmin kasvavalla teollisuuden alalla, eli matkailualalla? Mit(cid:228) toimenpiteit(cid:228) aiotaan toteuttaa, jotta matkailusesongin pident(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)viin toimenpiteisiin kiin- nitett(cid:228)isiin enemm(cid:228)n huomiota? T(cid:228)llaisia toimenpiteit(cid:228) ovat muun muassa muun kuin sesonkimatkailun edist(cid:228)minen, sellaisille alueille my(cid:246)nnett(cid:228)vien avustusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)minen, joilla esiintyy vakavia vuoden- ajoista johtuvia ongelmia sek(cid:228) ty(cid:246)llist(cid:228)mistuen my(cid:246)nt(cid:228)minen, jotta korkeasti koulutetulle henkil(cid:246)st(cid:246)lle voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)koulutusta tavikuukausien aikana. Komission j(cid:228)senen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (15. kes(cid:228)kuuta 1998) Komissio on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) Euroopan osuus matkailualan maailmanmarkkinoilla on pienentynyt, kun tarkastellaan Eurooppaan saapuvien matkailijoiden ja n(cid:228)iden Eurooppaan tuomien tulojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). Toisaalta eurooppalaisen matkailun merkitys kansainv(cid:228)lisess(cid:228) palvelujen kaupassa kasvaa koko ajan. Komissio antoi vuonna 1996 neuvostolle ehdotuksen monivuotisesta ohjelmasta (1) ((cid:148)Philoxenia(cid:148)), joka pyrkii edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Euroopan matkailualan laatua ja kilpailukyky(cid:228) kasvun ja ty(cid:246)llisyyden hyv(cid:228)ksi. T(cid:228)ss(cid:228) ehdotuksessa esitettyjen v(cid:228)lineiden avulla voitaisiin tehokkaammin ratkaista Euroopan matkailualan kausivaihteluihin liittyvi(cid:228) ongelmia. Komission (cid:228)skett(cid:228)in perustama matkailua ja ty(cid:246)llisyytt(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228) korkean tason ryhm(cid:228) k(cid:228)sittelee muun muassa kausivaihteluiden vaikutuksia ty(cid:246)llisyyteen ja matkailuun. Ryhm(cid:228) antaa raporttinsa ja suosituk- sensa komissiolle lokakuuhun 1998 menness(cid:228). Toisaalta yhteis(cid:246) pyrkii rakenteellisten toimien kautta auttamaan alueita, jotka ovat liian riippuvaisia matkailu- toiminnan kausiluonteisuudesta. Se tukee n(cid:228)ill(cid:228) alueilla harjoitettavan toiminnan monipuolistamista, esimerkiksi kulttuuriperinn(cid:246)n edist(cid:228)mist(cid:228) ja sellaisten laatutuotteiden markkinointia, joita voidaan myyd(cid:228) ymp(cid:228)ri vuoden, ja suosii n(cid:228)in vaihtoehtoista taloudellista kehityst(cid:228). (1) EYVL C 222, 31. 7. 1996. (cid:150) EYVL C 13, 14. 1. 1997


title: WRITTEN QUESTION No. 1253/98 by Odile LEPERRE-VERRIER to the Commission. European youth action programme

eurovoc_concepts:
Mediterranean third countries
action programme
cultural cooperation
cultural policy
young person
youth exchange scheme

text: C 386/100 Official Journal of the European Communities EN 11. 12. 98 Regarding the question as to who bears the cost, reference should be made to Article 9 of the same Regulation, where it is mentioned that (cid:145)Member States may charge to keepers. the cost of the systems referred to in Article 3. (cid:146). In addition, reference should be made to Annex C, Chapter I of Council Directive 85/73/EEC of 29 January 1985 on the financing of veterinary inspections and controls covered by Directives 89/662/EEC, 90/425/EEC, 90/675/EEC and 91/496/EEC (2) (amended and consolidated) on the financing of veterinary inspections and controls where it is foreseen as a general rule to finance controls at origin and that a fee has to be charged. However, the scope and the level of the fee, the detailed rules for its application, including in particular the determination as to who is liable to pay, and any exceptions have not yet been fixed. Within this framework, it is up to Member States to define such provisions using their national rules. Regarding the cost of such an exercise, the Commission does not have the relevant data. (1) OJ L 117, 7. 5. 1997. (2) OJ L 32, 5. 2. 1985. (98/C 386/139) WRITTEN QUESTION E-1253/98 by Odile Leperre-Verrier (ARE) to the Commission (29 April 1998) Subject: European youth action programme What progress has been made in the launch of a Euro-Mediterranean youth action programme apparently envisaged during one of the meetings of Euro-Mediterranean countries? What guidelines have been established and within what time frame might the measures be implemented? Answer given by Mr Mar(cid:237)n on behalf of the Commission (25 May 1998) The Barcelona Declaration includes youth as a priority field of action between the EU and the twelve Mediterranean partners. The Work Programme states that (cid:145)a Euro-Mediterranean youth exchange programme should be established based on experience acquired in Europe and taking account of the partners' needs(cid:146). The conclusions of the second Euro-Mediterranean conference of foreign ministers reiterate this aim, stating that (cid:145)specific initiatives for youth will be put forward shortly(cid:146). The Commission attaches particular importance to this sector and has established the necessary contacts for these initiatives, which it is working to set up in 1998. (98/C 386/140) WRITTEN QUESTION E-1262/98 by Edith M(cid:252)ller (V) to the Commission (29 April 1998) Subject: Links and training programmes with the applicant countries What administrative offers and programmes have been put in place by the Commission as a means of developing links with the applicant countries (training programmes, trainees, etc. ), particularly in this period of pre- membership for the Central and Eastern European countries?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1334/98 af Glyn FORD til Kommissionen. Den endelige rapport vedrørende den internationale MOX- evaluering (brændsel af blandede oxider)

eurovoc_concepts:
fuel reprocessing
irradiated fuel
nuclear fuel
oxide
report

text: 11. 12. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 386/115 (98/C 386/156) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1334/98 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Den endelige rapport vedrłrende den internationale MOX-evaluering (br(cid:230)ndsel af blandede oxider) Kan Kommissionen p(cid:229) baggrund af konklusionerne i den endelige rapport vedrłrende den internationale MOX- evaluering › »Comprehensive social impact assessment of MOX in Light Water Reactors« (evaluering af de samfundsm(cid:230)ssige konsekvenser af MOX i letvandsreaktorer) › oplyse, hvilke foranstaltninger der vil blive truffet for at tage hłjde for disse konklusioner? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (24. juni 1998) Kommissionen har taget den rapport til efterretning, der blev offentliggjort i november 1997 af en ikke-statslig organisation (NGO), og som det (cid:230)rede medlem łjensynligt henholder sig til. De evalueringer, der freml(cid:230)gges i denne rapport, afviger fra de evalueringer, der er foretaget af G8(cid:146)s eksperter. Hvilke overvejelser Kommissionen end m(cid:229)tte głre sig i denne forbindelse, m(cid:229) det erindres, at en beslutning om at tage br(cid:230)ndsel af blandede oxider (MOX) i anvendelse sorterer under de enkelte medlemsstater, der har kernekraftv(cid:230)rker. Det er alts(cid:229) op til disse medlemsstater at vurdere de eventuelle fłlgevirkninger af et s(cid:229)dant valg. (98/C 386/157) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1343/98 af JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Helms Burton-loven Kan Kommissionen i forbindelse med Sir Leon Brittans svar p(cid:229) vegne af Kommissionen (E-0236/98) (1), modtaget den 13. marts, om forhandlingerne mellem F(cid:230)llesskabet og USA om bl. a. Helms Burton-loven lidt mere pr(cid:230)cist oplyse, hvilke datoer og hvilket niveau de forberedende młder forud for ministermłdet den 15. januar fandt sted p(cid:229)? oplyse den fastsatte tidsplan for de kommende forhandlinger og młder mellem F(cid:230)llesskabet og USA om dette emne? Sir Leon Brittan har for nylig udtalt, at disse forhandlinger »befinder sig p(cid:229) halvvejen«, og at der ikke er fastsat nogen sidste frist for at afklare dette spłrgsm(cid:229)l. Kan Kommissionen forklare, hvilke punkter man er n(cid:229)et til enighed om, og hvilke der stadig er uenighed om? Hvor l(cid:230)nge mener Kommissionen, at den nuv(cid:230)rende situation kan opretholdes, selv om der ikke er fastsat nogen sidste frist for afslutningen af forhandlingerne? (1) EFT C 323 af 21. 10. 1998, s. 29. (98/C 386/158) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1344/98 af JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Helms Burton-loven og forbindelserne med USA USA(cid:146)s regering har netop vedtaget en delvis opblłdning af restriktionerne med hensyn til rejser og forsendelse af humanit(cid:230)r bistand og penge til Cuba. Mener Kommissionen, at Den Europ(cid:230)iske Unions holdninger ved forhandlingerne om Helms Burton-loven har haft nogen indflydelse p(cid:229) denne beslutning?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1253/98 dell'on. Odile LEPERRE- VERRIER alla Commissione. Programma europeo d'azione per la gioventù

text: C 386/100 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 11. 12. 98 Per quanto riguarda il fatto di stabilire a chi competa l(cid:146)onere dei costi, va fatto riferimento all(cid:146)articolo 9 del regolamento suddetto, che dispone che «gli Stati membri possono porre a carico dei detentori. i costi connessi ai sistemi di cui all(cid:146)articolo 3. ». Va altres(cid:236) fatto riferimento all(cid:146)allegato C, capitolo I della direttiva 85/73/CEE del Consiglio, del 29 gennaio 1985, relativa al finanziamento delle ispezioni e dei controlli sanitari previsti dalle direttive 89/662/CEE, 90/425/CEE, 90/675/CEE e 91/496/EEC (2) (versione modificata e consolidata), che in linea generale prevede un finanziamento dei controlli all(cid:146)origine e la riscossione di un contributo. Tuttavia non sono ancora stati definiti il livello del contributo, le modalit(cid:224) specifiche d(cid:146)applicazione (tra cui, in particolare, a chi compete il pagamento) e le eventuali eccezioni. In tale contesto spetta agli Stati membri emanare disposizioni al riguardo, sulla base della normativa nazionale. Quanto ai costi di tale operazione, la Commissione non dispone di dati in merito. (1) GU L 117 del 7. 5. 1997. (2) GU L 32 del 5. 2. 1985. (98/C 386/139) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1253/98 di Odile Leperre-Verrier (ARE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Programma europeo d(cid:146)azione per la gioventø Pu(cid:242) la Commissione fornire informazioni sul lancio di un programma euromediterraneo di azione per la gioventø, che sarebbe stato previsto in occasione di una delle riunioni dei paesi partecipanti al partenariato euromediterraneo? In questa prospettiva, pu(cid:242) la Commissione indicare quali sono gli elementi principali definiti in tale contesto e quali sarebbero i tempi per il varo di azioni del genere? Risposta data dal sig. Mar(cid:237)n in nome della Commissione (25 maggio 1998) Il settore della gioventø figura nella dichiarazione di Barcellona tra i settori prioritari per quanto riguarda le iniziative prese dalla Comunit(cid:224) e dai 12 partner mediterranei. Il programma di lavoro prevede che si dovrebbe quindi stabilire un programma euro-mediterraneo di scambi di giovani, basato sull(cid:146)esperienza acquisita in Europa e modulato sulle esigenze dei partner. Le conclusioni della seconda conferenza euromediterranea dei ministri degli Esteri rammentano questo obiettivo e affermano che tra breve saranno presentate iniziative specifiche riguardanti i giovani. La Commissione considera questo settore particolarmente importante e ha stabilito i necessari contatti. Inoltre sta organizzando tali attivit(cid:224), che potrebbero concretarsi nel 1998. (98/C 386/140) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1262/98 di Edith M(cid:252)ller (V) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Programmi di formazione e relazioni con i paesi candidati all(cid:146)adesione Quali sono le offerte amministrative e quali i programmi messi a punto dalla Commissione al fine di sviluppare le relazioni con i paesi candidati all(cid:146)adesione (programmi di formazione, tirocinanti, ecc. ), in particolare nel periodo di preadesione dei PECO?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1167/98 von Graham WATSON an die Kommission. Flugzeuge der allgemeinen Luftfahrt

text: 22. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 402/85 (98/C 402/106) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1167/98 von Graham Watson (ELDR) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Flugzeuge der allgemeinen Luftfahrt Mit mehr Flugzeugen, mehr Flugg(cid:228)sten und mehr Betriebsstandorten als jeder andere Bereich bildet die allgemeine Luftfahrt den weitaus gr(cid:246)(cid:223)ten Sektor der europ(cid:228)ischen Luftfahrt. Welchen Stellenwert hat die allgemeine Luftfahrt in der Luftverkehrsstrategie der Kommission, und was unternimmt die Kommission, um der allgemeinen Luftfahrt in der Zivilluftfahrt eine angemessene Entfaltung zu erm(cid:246)glichen? (98/C 402/107) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1353/98 von Graham Watson (ELDR) an die Kommission (7. Mai 1998) Betrifft: Allgemeine Luftfahrt und integrierte Verkehrspolitik Erkennt die Kommission die Einbeziehung der allgemeinen Luftfahrt als notwendiges Element einer integrierten EU-Verkehrspolitik an? Gemeinsame Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-1167/98 und E-1353/98 (10. Juni 1998) Die allgemeine Luftfahrt f(cid:228)llt wegen ihres gewerblichen Charakters vollst(cid:228)ndig unter das dritte Ma(cid:223)nahmenpaket zur Liberalisierung des Flugverkehrs. Folglich kommt sie wie der sonstige gewerbliche Luftverkehr uneinge- schr(cid:228)nkt in den Genu(cid:223) des Binnenmarktes. Angesichts der Bedeutung der allgemeinen Luftfahrt bem(cid:252)ht sich die Kommission auch sicherzustellen, da(cid:223) die Betreiber soweit wie m(cid:246)glich zu den (cid:252)berlasteten Flugh(cid:228)fen Zugang haben. Auf diesen Sektor findet die Verordnung (EWG) 95/93 vom 18. Januar 1993 (cid:252)ber allgemeine Regeln f(cid:252)r die Zuweisung von Zeitnischen auf Flugh(cid:228)fen in der Gemeinschaft (1) Anwendung. (1) ABl. L 14 vom 22. 1. 1993. (98/C 402/108) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1168/98 von Graham Watson (ELDR) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Flugzeuge der allgemeinen Luftfahrt In den letzten Jahren wurden EU-weit immer mehr Flugpl(cid:228)tze zu sonstiger industrieller Nutzung verkauft oder geschlossen. Die Zahl der Flugpl(cid:228)tze, von denen die allgemeine Luftfahrt abh(cid:228)ngt, sinkt dadurch st(cid:228)ndig. Erkennt die Kommission in ihrem Bem(cid:252)hen um zumutbare Umwelt- und L(cid:228)rmschutznormen an, da(cid:223) die allgemeine Luftfahrt und die f(cid:252)r die Zwecke der allgemeinen Luftfahrt geeigneten Flugpl(cid:228)tze, deren Zahl laufend zur(cid:252)ckgeht, zunehmend in die Enge geraten?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1226/98 van Roberta ANGELILLI aan de Commissie. Verzekeringsagentschappen in Italië

eurovoc_concepts:
Italy
freedom to provide services
insurance occupation
national law
right of establishment