title: Direktiva Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

eurovoc_concepts:
accident prevention
chemical product
dangerous substance
environmental risk prevention
occupational health

text: 05/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 279 31998L0024 L 131/11 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 5. 5. 1998 DIREKTIVA SVETA 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 118a Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), sestavljenega po posveto- vanju s svetovalnim odborom za varnost, higieno in varovanje zdravja pri delu, ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (2), v skladu s postopkom, določenim v členu 189c Pogodbe (3), (1) (2) (3) (4) ker člen 118a Pogodbe določa, da Svet z direktivami spre- jema minimalne zahteve za spodbujanje izboljšav, posebno v delovnem okolju, za zagotavljanje višje stopnje varova- nja zdravja in varnosti delavcev; ker naj se v skladu s tem členom take direktive izogibajo takšnemu uvajanju administrativnih, finančnih in pravnih omejitev, ki bi zaviralo ustanavljanje in razvoj majhnih in srednje velikih podjetij; ker se zahteva po večji varnosti delavcev, boljši higieni in boljšem zdravju pri delu ne bi smela podrejati izključno gospodarskim interesom; ker je cilj upoštevanja minimalnih zahtev za varovanje zdravja in varnost delavcev pred tveganjem, povezanim s kemičnimi snovmi, zagotoviti ne samo varovanje zdravja in varnost vsakega delavca, ampak tudi najnižjo raven varovanja za vse delavce v Skupnosti, tako da se prepreči morebitno izkrivljanje konkurence; (5) ker je treba vzpostaviti dosledno raven varovanja pred tve- ganjem, povezanim s kemičnimi snovmi, za celotno Skup- nost; ker ta raven varovanja ni določena s podrobno predpisanimi zahtevami, ampak okvirno s splošnimi načeli, ki omogočajo državam članicam dosledno uporabo minimalnih zahtev; ker dejavnost, ki vključuje kemične snovi, delavce verjetno izpostavi tveganju; ker bi morali Direktivo Sveta 80/1107/EGS z dne 27. novembra 1980 o varovanju delavcev pred tveganjem zaradi izpostavljenosti kemičnim, fizikalnim in biološkim dejavnikom pri delu (4), Direktivo Sveta 82/605/EGS z dne 28. julija 1982 o varovanju delavcev pred tveganjem zaradi izpostavljenosti kovinskemu svincu in njegovim ionskim spojinam pri delu (prva posebna direktiva v smislu člena 8 Direktive 80/1107/EGS) (5) in Direktivo Sveta 88/364/EGS z dne 9. junija 1988 o varovanju delavcev s prepovedjo uporabe posameznih snovi in/ali nekaterih dejavnostih pri delu (četrta posebna direktiva v smislu člena 8 Direktive 80/1107/EGS) (6) zaradi večje doslednosti in jasnosti, pa tudi tehničnih razlogov revidirati in vključiti v eno samo direktivo z minimalnimi zahtevami za varovanje zdravja in varnost delavcev pri dejavnostih, ki vključujejo kemične snovi; ker se te direktive lahko razveljavijo; ker je ta direktiva posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav za varnost in varovanje zdravja delavcev pri delu (7); ker se zato določbe omenjene direktive uporabijo v celoti, kadar so delavci izpostavljeni kemičnim snovem, kar ne posega v strožje in/ali specifične določbe, ki jih vsebuje ta direktiva; (6) (7) (8) (9) (10) ker vsebujejo obvezujoči mednarodni sporazumi in kon- vencije, ki so vključeni v določbah Skupnosti o prevozu nevarnih snovi v cestnem, železniškem, zračnem in pomorskem prometu, strožje in/ali specifične določbe, ki urejajo nevarne kemične snovi; (1) UL C 165, 16. 6. 1993, str. 4. (2) UL C 34, 2. 2. 1994, str. 42. (3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 1994 (UL C 128, 9. 5. 1994, str. 167), Skupno stališče Sveta z dne 7. oktobra 1997 (UL C 375, 10. 12. 1997, str. 2) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 1998 (še ni objavljeno v Uradnem listu). (4) UL L 327, 3. 12. 1980, str. 8. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 88/642/EGS (UL L 356, 24. 12. 1988, str. 74). (5) UL L 247, 23. 8. 1982, str. 12. (6) UL L 179, 9. 7. 1988, str. 44. (7) UL L 183, 29. 6. 1989, str. 1. SL Uradni list Evropske unije 05/Zv. 3 280 (11) (12) (13) je v Direktivi 67/548/EGS (1) in Direktivi ker 88/379/EGS (2) o približevanju zakonov in drugih predpi- sov o razvrščanju, pakiranju in označevanju nevarnih snovi in pripravkov Svet določil sistem meril za njihovo raz- vrščanje; ker mora definicija nevarne kemične snovi vključevati katero koli kemično snov, ki ustreza tem merilom, in tudi katero koli kemično snov, ki jim ne ustreza, vendar je zaradi svojih fizikalno-kemičnih, kemičnih ali toksikolo- ških lastnosti in načina uporabe ali načina prisotnosti na delovnem mestu lahko nevarna za varnost in zdravje delav- cev; ker je v Direktivi 90/492/EGS (3) Komisija opredelila in določila sistem posebnega sporočanja podatkov za nevarne snovi in pripravke v obliki varnostnih listov, ki so v glav- nem namenjeni industrijskim uporabnikom, da bi lahko ustrezno ukrepali za zagotovitev varovanja zdravja in var- nosti delavcev; ker Direktiva Sveta 92/58/EGS z dne 24. junija 1992 o minimalnih zahtevah za znake, ki se nana- šajo na varnost in/ali zdravje pri delu (deveta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (4) vzpostavlja sistem za označevanje posod in cevi, ki se uporabljajo za nevarne snovi ali pripravke pri delu; (14) ker mora delodajalec oceniti tveganje za varnost in zdravje delavcev zaradi nevarnih kemičnih snovi na delovnem mestu, da bi uvedel potrebne preventivne in varnostne ukrepe, ki jih navaja ta direktiva; (15) ker morajo biti preventivni ukrepi, ki se ugotovijo z oceno tveganja in jih uvede delodajalec, skladni s potrebo po varovanju javnega zdravja in okolja; (16) ker je za boljšo obveščenost delavcev, ki zagotavlja višjo raven varovanja, delavce in njihove predstavnike treba obveščati o tveganju, ki ga za varnost in zdravje lahko predstavljajo kemične snovi, in o ukrepih, ki so potrebni za (1) UL 196, 16. 8. 1967, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 96/56/ES (UL L 236, 18. 9. 1996, str. 35). (2) UL L 187, 16. 7. 1988, str. 14. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 96/65/ES (UL L 265, 18. 10. 1996, str. 15). (3) UL L 275, 5. 10. 1990, str. 35. (4) UL L 245, 26. 8. 1992, str. 23. zmanjšanje ali odpravo tega tveganja, ter jim omogočiti, da preverijo, ali so bili potrebni varnostni ukrepi izvedeni; (17) ker nadzorovanje zdravja delavcev, za katere rezultati prej omenjene ocene izkažejo obstoj tveganja za zdravje, lahko pripomorejo k preventivnim in varnostnim ukrepom, ki jih mora uvesti delodajalec; (18) ker mora delodajalec redno izvajati vrednotenje in meritve ter mora slediti tehnološkemu razvoju, da bi zboljšal varo- vanje zdravja in varnost delavcev; (19) ker bi neodvisni znanstveniki morali ovrednotiti najno- vejše znanstvene podatke, da bi pomagali Komisiji pri določanju mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost; (20) ker, čeprav v nekaterih primerih znanstveno znanje ne zadošča za določitev take ravni izpostavljenosti kemičnim snovem, pod katero ne bi bilo več tveganja za zdravje, bo zmanjšanje izpostavljenosti tem kemičnim snovem vendar zmanjšalo to tveganje; (21) ker je v Direktivi 91/322/EGS (5) in Direktivi 96/94/ES (6) Komisija določila indikativne mejne vrednosti, kakor jih opredeljuje Direktiva 80/1107/EGS; ker bi morali prej omenjeni direktivi obdržati kot del sedanjega okvira; (22) (23) ker bi morala potrebne tehnične prilagoditve tej direktivi sestaviti Komisija v sodelovanju z Odborom, ustanovlje- nim z Direktivo 89/391/EGS za podporo Komisije pri teh- ničnem prilagajanju posebnim direktivam, sprejetim v okviru te direktive; ker mora Komisija, po posvetovanju s Svetovalnim odborom za varnost, higieno in varovanje zdravja pri delu v skladu z Odločbo 74/325/EGS (7), sesta- viti praktične smernice za uporabo te direktive; ker razveljavitev Direktive 80/1107/EGS ne sme povzro- čiti znižanja sedanje ravni varovanja delavcev pred kemič- nimi, fizikalnimi in biološkimi dejavniki; ker bi morali standardi, ki izhajajo iz obstoječih direktiv o bioloških dejavnikih, iz predlagane direktive o fizikalnih dejavnikih, iz te direktive in iz katerih koli dopolnil tem besedilom odražati ali vsaj obdržati raven, določeno v omenjeni direktivi; (5) UL L 177, 5. 7. 1991, str. 22. (6) UL L 338, 28. 12. 1996, str. 86. (7) UL L 185, 9. 7. 1974, str. 15. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena s Pristopnim aktom iz 1994. 05/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 281 (24) ker je ta direktiva praktični prispevek k vzpostavljanju socialne razsežnosti notranjega trga, SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO: ODDELEK 1 SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Namen in področje uporabe 1. Ta direktiva, ki je štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS, določa minimalne zahteve za varo- vanje delavcev pred tveganjem za njihovo varnost in zdravje, ki je, ali bi lahko bilo posledica vpliva kemičnih snovi na delovnem mestu ali je rezultat katere koli dejavnosti, ki vključuje kemične snovi. 2. Zahteve te direktive se uporabijo, kadar na delovnem mestu obstajajo ali lahko obstajajo nevarne kemične snovi, brez vpliva na določbe o kemičnih snoveh, za katere veljajo ukrepi za varo- vanje pred ionizirajočim sevanjem v skladu z direktivami, ki so sprejete po Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atom- sko energijo. 3. Za rakotvorne snovi pri delu se uporabljajo določbe te direk- tive brez vpliva na strožje in/ali specifične določbe, ki jih vsebuje Direktiva Sveta 90/394/EGS z dne 28. junija 1990 o varovanju delavcev pred tveganjem zaradi izpostavljenosti rakotvornim sno- vem (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive 89/391/EGS) (1). 4. Določbe Direktive 89/391/EGS se uporabijo v celoti za vse področje, iz tega člena, brez vpliva na strožje in/ali specifične določbe, ki jih vsebuje ta direktiva. 5. Za prevoz nevarnih kemičnih snovi se določbe te direktive uporabijo brez vpliva na strožje in/ali specifične določbe, ki jih vsebujejo Direktiva 94/55/ES (2), Direktiva 96/49/ES (3), določbe (1) UL L 196, 26. 7. 1990, str. 1. (2) Direktiva Sveta 94/55/ES z dne 21. novembra 1994 o približevanju zakonodaje držav članic glede prevoza nevarnih snovi po cesti (UL L 319, 12. 12. 1994, str. 7). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 96/86/ES (UL L 335, 24. 12. 1996, str. 43). (3) Direktiva Sveta 96/49/ES z dne 23. julija 1996 o približevanju zako- nodaje držav članic glede prevoza nevarnih snovi po železnici (UL L 235, 17. 9. 1996, str. 25). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 96/87/ES (UL L 335, 24. 12. 1996, str. 45). kodeksov IMDG, IBC in IGC, kakor so definirani v členu 2 Direk- tive 93/75/EGS (4), določbe Evropskega sporazuma o mednarod- nem prevozu nevarnih snovi po notranjih vodnih poteh in določbe Uredbe o prevažanju nevarnih snovi po Renu, kot so vključene v pravo Skupnosti, ter tehnična navodila za varni prevoz nevarnih snovi, ki jih je na dan začetka veljavnosti te direktive izdala Mednarodna organizacija za civilno letalstvo. Člen 2 Opredelitve V tej direktivi pomeni: (a) „kemična snov“ kateri koli kemični element ali spojino, samo- stojen ali primešan, v naravnem stanju ali pridobljen, uporab- ljen ali sproščen, tudi sproščen kot odpadek, pri katerikoli dejavnosti, proizveden namerno ali nenamerno, dan na trg ali ne; (b) „nevarna kemična snov“: (i) katero koli kemično snov, ki je po merilih za razvrščanje nevarna snov, v skladu z merili v Prilogi VI Direktive 67/548/EGS, ne glede na to ali je ta snov razvrščena v to direktivo, razen tistih snovi, ki ustrezajo samo merilom za razvrščanje kot nevarne za okolje; (ii) katero koli kemično snov, ki je po merilih za razvrščanje nevaren pripravek v skladu z Direktivo 88/379/EGS, ne glede na to ali je razvrščen pod to direktivo, razen tistih pripravkov, ki ustrezajo samo merilom za razvrščanje kot nevarni za okolje; (iii) katero koli kemično snov, ki lahko, čeprav po merilih za razvrščanje ni nevarna snov v skladu z (i) in (ii), zaradi svojih fizikalno-kemičnih, kemičnih ali toksikoloških lastnosti in načina, kako je uporabljena ali prisotna na delovnem mestu, predstavlja tveganje za varnost in zdravje delavcev, skupaj s katero koli kemično snovjo, ki se ji v skladu s členom 3 določi mejna vrednost za poklicno izpostavljenost; (c) „dejavnost, ki vključuje kemične snovi“ katero koli delo, pri katerem se kemične snovi uporabijo ali se nameravajo upo- rabiti v katerem koli procesu, tudi med proizvodnjo, ravna- njem, skladiščenjem, prevozom ali odstranjevanjem in obde- lavo, ali so posledica takega dela; (4) Direktiva Sveta 93/75/EGS z dne 13. septembra 1993 o minimalnih zahtevah za ladje, ki zapuščajo ali prihajajo v pristanišča Skupnosti in prevažajo nevarne ali onesnažujoče snovi (UL L 247, 5. 10. 1993, str. 19). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 97/34/ES (UL L 158, 17. 6. 1997, str. 40). 282 SL Uradni list Evropske unije 05/Zv. 3 (d) „mejna vrednost za poklicno izpostavljenost“, če ni drugače določeno, časovno tehtano mejo povprečne koncentracije kemične snovi v zraku znotraj območja vdihavanja delavca glede na določeno referenčno obdobje; izpostavljenost, tako da upoštevajo mejno vrednost Skupnosti, ter določijo njeno vrsto v skladu s svojo zakonodajo in prakso. (e) „biološka mejna vrednost“ mejo koncentracije v ustreznem biološkem gojišču ustrezne snovi, njenega metabolita, ali kazalec učinka; (f) „nadzorovanje zdravja“ oceno posameznega delavca, zato da se ugotovi njegovo zdravstveno stanje v povezavi z izpostav- ljenostjo nekaterim kemičnim snovem pri delu; (g) „nevarnost“ bistveno lastnost kemične snovi, ki potencialno lahko škoduje; (h) „tveganje“ verjetnost škodljivega delovanja na človeški orga- nizem pod določenimi pogoji uporabe in/ali izpostavljenosti. Člen 3 Mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost in biološke mejne vrednosti 4. Zavezujoče mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost se lahko določijo na ravni Skupnosti in poleg dejavnikov, ki se upo- števajo pri določanju indikativnih mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost, izražajo dejavnike izvedljivosti, medtem ko je njihov cilj zagotavljanje zdravja delavcev pri delu. Take mejne vrednosti se uvedejo v skladu s členom 118a Pogodbe in so dolo- čene v Prilogi I te direktive. 5. Za katero koli kemično snov, ki se ji določi obvezujoča mejna vrednost za poklicno izpostavljenost, države članice določijo ustrezno nacionalno zavezujočo mejno vrednost za poklicno izpostavljenost, ki temelji na mejni vrednosti Skupnosti, a je ne presega. 6. Zavezujoče biološke mejne vrednosti se lahko določijo na ravni Skupnosti na podlagi ovrednotenja, ki je opisano v odstavku 1, in na podlagi razpoložljivih merilnih tehnik; te vrednosti odra- žajo dejavnike izvedljivosti, vendar je njihov cilj še naprej zago- tavljati zdravje delavcev pri delu. Take mejne vrednosti se določijo v skladu s postopkom, določenim v členu 118a Pogodbe in v Pri- logi II te direktive, skupaj z drugimi ustreznimi podatki o nadzo- rovanju zdravja. 1. Komisija ovrednoti razmerje med učinki nevarnih kemičnih snovi na zdravje in ravnjo poklicne izpostavljenosti z neodvisno znanstveno oceno najnovejših razpoložljivih znanstvenih podatkov. 7. Za katero koli kemično snov, ki se ji določi zavezujoča biološka mejna vrednost, morajo države članice določiti ustrezno zavezujočo nacionalno biološko mejno vrednost, ki temelji na mejni vrednosti Skupnosti, a je ne presega. 2. Na podlagi ovrednotenja, opisanega v odstavku 1, Komisija, po posvetu s svetovalnim odborom za varnost, higieno in varo- vanje zdravja pri delu, predlaga evropske cilje kot indikativne mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost za varovanje delav- cev pred tveganjem zaradi izpostavljenosti kemičnim snovem, ki se določijo na ravni Skupnosti. 8. Kadar država članica uvede ali revidira nacionalno mejno vrednost za poklicno izpostavljenost ali nacionalno biološko mejno vrednost za kemično snov, o tem obvesti Komisijo in druge države članice ter predloži ustrezne znanstvene in tehnične podatke. Komisija mora ustrezno ukrepati. Te mejne vrednosti se določijo ali revidirajo, tako da se upošteva razpoložljivost merilnih tehnik, v skladu s postopkom iz člena 17 Direktive 89/391/EGS. Države članice obveščajo organizacije delavcev in delodajalcev o indikativnih mejnih vrednostih za poklicno izpostavljenost, ki je določena na ravni Skupnosti. 9. Na podlagi poročil, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 15, Komisija oceni način, kako so države članice upošte- vale indikativne mejne vrednosti Skupnosti, ko so določale ustrezno nacionalno mejno vrednost za poklicno izpostavljenost. 3. Za katero koli kemično snov, ki se ji indikativna mejna vrednost za poklicno izpostavljenost določi na ravni Skupnosti, države članice določijo svojo mejno vrednost za poklicno 10. Standardizirane metode za merjenje in vrednotenje koncen- tracij v zraku na delovnem mestu skladno z mejnimi vrednostmi za poklicno izpostavljenost se razvijejo v skladu s členom 12(2). 05/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 283 ODDELEK II OBVEZNOSTI DELODAJALCA 3. V oceno tveganja je treba vključiti nekatere delovne aktivnosti znotraj podjetja ali ustanove, na primer vzdrževanje, v zvezi s katerim je možno pričakovati večjo izpostavljenost, ali kadar iz drugih razlogov lahko povzročijo škodljive učinke na varnost in zdravje, tudi po tem, ko so bili sprejeti vsi tehnični ukrepi. Člen 4 4. Pri dejavnostih z izpostavljenostjo več nevarnim kemičnim snovem se tveganje oceni na podlagi tveganja, ki ga predstavlja kombinacija vseh kemičnih snovi. Določanje in ocenjevanje tveganja, ki ga predstavljajo nevarne kemične snovi 1. Pri izvajanju obveznosti iz člena 6(3) in člena 9(1) Direktive 89/391/EGS, delodajalec najprej ugotovi, ali na delovnem mestu obstajajo nevarne kemične snovi. Če jih ugotovi, oceni tveganje za varnost in zdravje delavcev zaradi prisotnosti kemičnih snovi, pri tem pa upoštevati naslednje: — njihove nevarne lastnosti, — podatke o varnosti in zdravju, ki jih priskrbi dobavitelj (npr. listi v skladu z določbami Direktive ustrezni varnostni 67/548/EGS ali Direktive 88/379/EGS), — raven, vrsto in trajanje izpostavljenosti, — okoliščine pri delu, ki vključujejo take snovi, skupaj z njihovo količino, — katere koli mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost ali biološke mejne vrednosti, ki veljajo na ozemlju zadevne države članice, — učinek preventivnih ukrepov, ki so ali bodo sprejeti, 5. V primeru nove dejavnosti, ki zajema nevarne kemične snovi, se delo začne šele, ko se oceni tveganje te dejavnosti in se uvedejo ugotovljeni preventivni ukrepi. 6. Praktične smernice za določanje in oceno tveganja, za njihovo revizijo in, če je potrebno, njihovo prilagoditev, se razvijejo v skladu s členom 12(2). Člen 5 načela Splošna zaradi izpostavljenosti nevarnim kemičnim snovem in uporaba te direktive v zvezi z oceno tveganja preprečevanje tveganja za 1. Pri izvajanju obveznosti za zagotavljanje zdravja in varnosti delavcev pri katerikoli dejavnosti, ki vključuje nevarne kemične snovi, delodajalec sprejme potrebne preventivne ukrepe, ki so določeni v členu 6(1) in (2) Direktive 89/391/EGS in vključujejo ukrepe, podrobno opisane v tej direktivi. 2. Tveganje za zdravje in varnost delavcev pri delu, ki vključuje nevarne kemične snovi, se odstrani ali kar najbolj zmanjša na naslednje načine: — kadar je možno, ugotovitve, ki so rezultat že uvedenega nad- zora zdravja. — z načrtovanjem in organizacijo sistemov dela na delovnem mestu, Delodajalec od dobavitelja ali drugih dostopnih virov dobi dodatne podatke, ki so potrebni za oceno tveganja. Kadar je primerno, ti podatki vsebujejo posebno oceno tveganja za upo- rabnike, ki se postavi na podlagi zakonodaje Skupnosti o kemičnih snoveh. 2. Delodajalec mora imeti oceno tveganja v skladu s členom 9 Direktive 89/391/EGS in mora ugotoviti, kateri ukrepi so bili sprejeti v skladu s členoma 5 in 6 te direktive. Ocena tveganja se primerno dokumentira v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso ter lahko vključuje utemeljitev delodajalca, da je zaradi vrste in obsega tveganja v zvezi s kemičnimi snovi nadaljnja podrobna ocena tveganja nepotrebna. Ocena tveganja se sproti dopolnjuje, posebno ob pomembnih spremembah, zaradi katerih bi ocena lahko zastarala, ali kadar tako zahtevajo rezultati nadzorovanja zdravja. — z oskrbo primerne opreme za delo s kemičnimi snovmi in uvedbo vzdrževalnih postopkov, ki zagotavljajo zdravje in varnost delavcev pri delu, — s kar največjim znižanjem števila delavcev, ki so izpostavljeni ali so lahko izpostavljeni, — s kar največjim znižanjem trajanja in intenzitete izpostavlje- nosti, — s primernimi higienskimi ukrepi, — s kar največjim možnim znižanjem količine kemičnih snovi na delovnem mestu potrebno za zadevno vrsto dela, 284 SL Uradni list Evropske unije 05/Zv. 3 — z ustreznimi delovnimi postopki, skupaj s postopki za varno ravnanje, skladiščenje in prevoz nevarnih kemičnih snovi in odpadkov, ki vsebujejo take kemične snovi, znotraj delovnega mesta. (c) kadar se izpostavljenost ne more preprečiti z drugimi sredstvi, tudi osebna se uporabijo individualni varnostni ukrepi, varovalna oprema. Praktične smernice preventivnih ukrepov za nadzorovanje tvega- nja se razvijejo v skladu s členom 12(2). Praktične smernice varnostnih in preventivnih ukrepov za nadzo- rovanje tveganja se razvijejo v skladu s členom 12(2). 3. Kadar rezultati ocene iz člena 4(1), pokažejo tveganje za varnost in zdravje delavcev, se uporabijo posebni varnostni in preventivni ukrepi ter ukrepi za spremljanje, ki jih določajo členi 6, 7 in 10. 3. Ukrepom iz odstavka 2 tega člena, se doda nadzorovanje zdravja v skladu s členom 10, če je to primerno glede na naravo tveganja. 4. Kadar rezultati ocene tveganja iz člena 4(1), pokažejo, da zaradi količine nevarne kemične snovi na delovnem mestu obstaja le neznatno tveganje za varnost in zdravje delavcev ter za zmanj- šanje tveganja zadoščajo ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, se določbe členov 6, 7 in 10 ne uporabijo. 4. Razen če delodajalec z drugimi sredstvi vrednotenja jasno pokaže, da je bilo v skladu z odstavkom 2 doseženo ustrezno pre- prečevanje in varovanje, mora delodajalec redno in ob katerikoli spremembi pogojev, ki lahko vplivajo na izpostavljenost delav- cev kemičnim snovem, izvajati potrebne meritve kemičnih snovi, ki so lahko nevarne za zdravje delavcev na delovnem mestu, posebno v zvezi z mejnimi vrednostmi za poklicno izpostavlje- nost. Člen 6 Posebni varnostni in preventivni ukrepi 5. Delodajalec mora upoštevati rezultate postopkov, navedenih v odstavku 4 tega člena, pri izvajanju obveznosti, ki jih določa člen 4 oziroma izhajajo iz njega. 1. Delodajalec zagotovi, da je tveganje, ki ga predstavlja nevarna kemična snov za varnost in zdravje delavcev pri delu, odpravljeno oziroma zmanjšano na minimalno. 2. Pri uporabi odstavka 1 ima prednost nadomestitev, kar pomeni, da se delodajalec izogiba uporabi nevarne kemične snovi, tako da jo nadomesti s kemično snovjo ali procesom, ki ni neva- ren oziroma je manj nevaren za varnost in zdravje delavcev pod pogoji uporabe. Kadar vrsta dejavnosti ne dovoljuje, da se tveganje odstrani z nadomestitvijo, upoštevajoč dejavnosti in ocene tveganja iz člena 4, delodajalec zagotovi, da se tveganje kar najbolj zmanjša z uporabo varnostnih in preventivnih ukrepov, ki ustrezajo oceni tveganja v skladu s členom 4. Ti ukrepi vključujejo po prednostnem vrstnem redu: Kadarkoli je mejna vrednost za poklicno izpostavljenost, ki je učinkovito določena na ozemlju države članice, prekoračena, delodajalec takoj ukrepa, tako da pri izvajanju preventivnih in var- nostnih ukrepov upošteva vrsto te mejne vrednosti. 6. Na podlagi celotne ocene in splošnih načel za preprečevanje tveganja iz členov 4 in 5 delodajalec sprejme tehnične in/ali orga- nizacijske ukrepe, ki ustrezajo vrsti operacije, vključno s skladiš- čenjem, ravnanjem in ločevanjem nekompatibilnih kemičnih snovi, da delavce zavaruje pred nevarnostjo, ki jo povzročajo fizikalno-kemične lastnosti kemičnih snovi. Zlasti ukrepa po prednostnem vrstnem redu, tako da: (a) prepreči prisotnost nevarnih koncentracij vnetljivih snovi ali nevarne količine kemično nestabilnih snovi na delovnem mestu ali da se, kadar vrsta dela tega ne dovoljuje; (a) načrtovanje ustreznih delovnih procesov in tehničnih regula- cijskih naprav ter uporabo ustrezne opreme in materiala, da se izognemo ali čim bolj zmanjšamo sproščanje nevarnih kemičnih snovi, ki so lahko nevarne za varnost in zdravje delavcev na delovnem mestu; (b) izogne izvorom vžiga, ki bi lahko povzročili požar in eksplo- zijo, ali neugodnim razmeram, ki bi lahko imele škodljive fizikalne učinke kemično nestabilnih snovi ali mešanic snovi; ter (b) uporaba kolektivnih varnostnih ukrepov pri izvoru tveganja, kakršni so primerno prezračevanje in primerni organizacijski ukrepi; (c) ublaži škodljive učinke za zdravje in varnost delavcev ob požaru ali eksploziji zaradi vžiga vnetljivih snovi ali škodlji- vih fizikalnih učinkov, ki jih povzročijo kemično nestabilne snovi ali mešanice snovi. 05/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 285 Delovna oprema in varovalni sistemi, ki jih zagotovi delodajalec za varovanje delavcev, so v skladu z ustreznimi določbami Skup- nosti o obliki, izdelavi in dobavi glede na zdravje in varnost. Teh- nični in/ali organizacijski ukrepi, ki jih sprejme delodajalec, upo- števajo in so usklajeni z opremo, navedeno v Prilogi I Direktive 94/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. marca 1994 o približevanju zakonov držav članic, ki urejajo opremo in varovalne sisteme, namenjene uporabi v potencialno eksplozivni atmosferi (1). Delodajalec ukrepa tako, da poskrbi za ustrezen nadzor obrata, opreme in strojev ali priskrbi opremo za preprečevanje eksplozij ali sisteme za sproščanje tlaka pri eksploziji. Člen 7 Ravnanje ob nesrečah, incidentih in nujnih primerih 1. Brez vpliva na obveznosti iz člena 8 Direktive 89/391/EGS mora delodajalec, da bi zavaroval zdravje in zagotovil varnost delavcev pred nesrečo, incidentom ali nujnim primerom zaradi nevarnih kemičnih snovi na delovnem mestu, določiti postopke (akcijski načrte), ki opredeljujejo ustrezno ukrepanje ob takšnih dogodkih. Tako ukrepanje zajema katere koli ustrezne varnostne vaje, ki se morajo redno izvajati, ter zagotovitev ustreznih objektov in ukrepov za prvo pomoč. komunikacijske sisteme, ki so potrebni za opozarjanje na pove- čano tveganje za varnost in zdravje, za ustrezni odziv in za takojš- njo uvedbo ustreznih ukrepov, pomoči, izhoda v sili in reševal- nih akcij. 5. Delodajalec mora zagotoviti, da so dosegljive informacije o nujnem ukrepanju v zvezi z nevarnimi kemičnimi snovmi. Dos- top do teh informacij morajo imeti ustrezne notranje in zunanje službe za ukrepanje ob nesrečah in nujnih primerih. Te informacije vsebujejo naslednje: — vnaprejšnje obvestilo o nevarnosti pri delu, ukrepe za ugotav- ljanje nevarnosti, varnostne ukrepe in postopke, tako da službe za nujno ukrepanje lahko pripravijo svoje lastne postopke za odzivanje in varnostne ukrepe; in — katere koli dosegljive podatke o specifični nevarnosti, ki se pojavi ali se po vsej verjetnosti lahko pojavi ob nesreči ali nuj- nem primeru, tudi podatke o postopkih, pripravljenih v skladu s tem členom. Člen 8 Obveščanje in usposabljanje delavcev 1. Brez vpliva na člena 10 in 12 Direktive 89/391/EGS delodajalec zagotovi, da so delavci in/ali njihovi predstavniki: 2. Če pride do dogodka iz odstavka 1, mora delodajalec nemu- doma začeti ukrepati za omejitev njegovih posledic in o njem obvestiti prizadete delavce. — seznanjeni s podatki, pridobljenimi v skladu s členom 4 te direktive, in nadalje obveščeni, kadar večje spremembe na delovnem mestu povzročijo spremembe v teh podatkih, Za ponovno vzpostavitev normalnih razmer naslednje: je potrebno — delodajalec mora uvesti ustrezne ukrepe za čimprejšnje sani- ranje razmer, — samo delavci, ki so nepogrešljivi za izvajanje popravil in dru- gega nujnega dela, smejo delati na prizadetem območju. 3. Delavcem, ki smejo delati na prizadetem območju, mora biti priskrbljena ustrezna varovalna obleka, osebna varovalna oprema ter posebna varnostna in druga oprema, ki jo morajo uporabljati, dokler obstaja tako stanje; tako stanje ne sme postati stalno. — obveščeni o nevarnih kemičnih snoveh, ki se pojavljajo na delovnem mestu, glede vrste teh snovi, tveganja za varnost in zdravje, ustreznih mejnih vrednosti za poklicno izpostavlje- nost in drugih predpisov, — usposobljeni ter obveščeni o ustreznih varnostnih ukrepih in ukrepanju za njihovo varovanje in varovanje drugih delavcev na delovnem mestu, — obveščeni o dostopu do katerega koli varnostnega lista, ki ga členom 10 Direktive priskrbi dobavitelj v skladu s 88/379/EGS in členom 27 Direktive 92/32/EGS (2); in da se ti podatki: Nezavarovanim osebam ni dovoljeno ostati na prizadetem območju. 4. Brez vpliva na člen 8 Direktive 89/391/EGS mora delodajalec in druge ustrezno ukrepati, da poskrbi za opozorilne — zagotovijo tako, da ustrezajo rezultatu ocene tveganja v skladu s členom 4 te direktive. To se lahko izvede različno, od ustne komunikacije do individualnega pouka in usposabljanja, pod- prtega s pisnimi podatki, odvisno od vrste in stopnje tvega- nja, ki ga razkrije ocena iz omenjenega člena, — sproti dopolnjujejo ob upoštevanju razmer, ki se spreminjajo. (1) UL L 100, 19. 4. 1994, str. 1. (2) UL L 154, 5. 6. 1992, str. 1. 286 SL Uradni list Evropske unije 05/Zv. 3 2. Kadar posode in cevi, ki se uporabljajo za nevarne kemične snovi pri delu, niso označene v skladu z ustreznimi predpisi Skup- nosti o označevanju kemičnih snovi in varnostnih znakih na delovnem mestu, mora delodajalec, brez vpliva na odstopanja v prej omenjenih predpisih, poskrbeti, da je možno jasno ugotoviti vsebino posod in cevi, vrsto vsebine in z njo povezane nevarnosti. 3. Države članice smejo predpisati, da lahko delodajalci zahte- vajo, prednostno od proizvajalca ali dobavitelja, vse podatke o nevarnih kemičnih snoveh, ki so potrebne, da se uporabi člen 4(1) te direktive, kolikor direktivi 67/548/EGS in 88/379/EGS ne vse- bujeta obveznosti za dajanje podatkov. ODDELEK III RAZNE DOLOČBE Člen 9 Prepovedi 1. Da bi preprečili izpostavitev delavcev tveganju za zdravje zaradi nekaterih kemičnih snovi in/ali dejavnosti, ki vključujejo te snovi, se prepove proizvodnja, izdelava ali uporaba kemičnih snovi in dejavnosti, ki so navedene v Prilogi III, v obsegu, ki jo določa. 2. Države članice lahko dovolijo odstopanje od zahtev odstavka 1 v naslednjih primerih: — kadar so znanstvene raziskave in preizkušanje, z analizo vred, edini namen, — za dejavnosti, ki so namenjene odstranjevanju kemičnih snovi kot stranskih ali odpadnih proizvodov, — za proizvodnjo kemičnih snovi, ki so navedene v odstavku 1 za uporabo kot polizdelki, in za tako uporabo. Izpostavljenost delavcev kemičnim snovem, ki je omenjena v odstavku 1, se prepreči zlasti tako, da se proizvodnja in čimprej- šnja uporaba takih kemičnih snovi kot polizdelkov izvaja v enotnem zaprtem sistemu, iz katerega se lahko prej omenjene kemične snovi odstrani samo, kolikor je to potrebno za nadzoro- vanje procesa ali servisiranja sistema. — razlog, zakaj zahteva odstopanje, — količino kemične snovi, ki se uporablja letno, — vključene dejavnosti in/ali reakcije ali procesi, — število delavcev, ki bi lahko bili udeleženi, — predvideni varnostni ukrepi za varovanje zdravja in zagotav- ljanje varnosti delavcev, — tehnični in organizacijski ukrepi za preprečevanje izpostavlje- nosti delavcev. 4. Svet lahko v skladu s postopkom iz člena 118a Pogodbe dopolni seznam prepovedi iz odstavka 1 tega člena z drugimi kemičnimi snovmi in dejavnostmi. Člen 10 Nadzorovanje zdravja 1. Brez vpliva na člen 14 Direktive 89/391/EGS, države članice sprejmejo ukrepe za izvajanje ustreznega nadzorovanja zdravja tistih delavcev, za katere rezultati ocene iz člena 4 te direktive pokažejo tveganje za zdravje. Ti ukrepi, vključno z zahtevami za evidence o zdravju in izpostavljenosti in njihovo dostopnost, se uvedejo v skladu z nacionalnimi predpisi in/ali prakso. Nadzorovanje zdravja, katerega rezultati se upoštevajo pri uporabi preventivnih ukrepov na nekem delovnem mestu, je ustrezno: — kadar je izpostavljenost delavca nevarnim kemičnim snovem taka, da se ugotovljena bolezen ali stranski učinek na zdravje lahko pripiše izpostavljenosti, in — kadar obstaja verjetnost, da se bolezen ali učinek pojavi pod posebnimi pogoji dela, in — kadar tehnika preverjanja predstavlja nizko tveganje za delavce. Poleg tega morajo obstajati veljavne tehnike za odkrivanje zna- kov bolezni ali učinkovanja. Države članice lahko določijo sisteme individualnih dovoljenj. 3. Kadar je dovoljeno odstopanje v skladu z odstavkom 2, pris- tojni organ zahteva od delodajalca, da predloži naslednje podatke: Kjer je bila uvedena zavezujoča biološka mejna vrednost, kakor navaja Priloga II, je obvezno nadzorovanje zdravja pri delu z nevarnimi kemičnimi snovmi v skladu s postopki v tej Prilogi. Delavci morajo biti o tej zahtevi obveščeni, preden so določeni za nalogo, ki vključuje tveganje zaradi izpostavljenosti navedenim nevarnim kemičnim snovem. 05/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 287 2. Države članice sprejmejo ukrepe, ki zagotovijo, da se za vsa- kega delavca, za katerega se izvaja nadzorovanje zdravja v skladu z zahtevami odstavka 1, vodijo in dopolnjujejo evidence o zdrav- stvenem stanju in izpostavljenosti kemičnim snovem. 3. Evidence o zdravstvenem stanju in izpostavljenosti morajo vsebovati povzetek rezultatov izvedenega nadzorovanja zdravja in katere koli spremljajoče podatke o posameznikovi izpostavlje- nosti. Biološko spremljanje in s tem povezane zahteve so lahko del nadzorovanja zdravja. Evidence o zdravstvenem stanju in izpostavljenosti se hranijo v taki obliki, ki omogoča poznejši vpogled, ob upoštevanju njihove zaupnosti. Izvodi ustreznih evidenc se na zahtevo pošljejo pristojnemu organu. Posamezni delavec ima na svojo zahtevo dostop do evi- denc o zdravstvenem stanju in izpostavljenosti, ki se nanašajo nanj osebno. prerazporeditve delavca na drugo delovno mesto, na katerem ni tveganja za nadaljnjo izpostavljenost, in — poskrbeti za stalno nadzorovanje zdravja in za pregled zdrav- stvenega stanja katerega koli delavca, ki je bil podobno izpo- stavljen. V takih primerih lahko pristojni zdravnik ali zdravnik specialist medicine dela ali pristojni organ predlaga, da izpo- stavljene osebe opravijo zdravniški pregled. Člen 11 Posvetovanje in sodelovanje delavcev in Posvetovanje njihovih predstavnikov o zadevah, ki jih obravnava ta direktiva skupaj s prilogami, se izvede v skladu s členom 11 Direktive 89/391/EGS. sodelovanje delavcev in/ali Člen 12 Kadar podjetje dejavnost opusti, se pristojnemu organu omogoči dostop do evidenc o zdravstvenem stanju in izpostavljenosti. Prilagajanje prilog, priprava in sprejetje tehničnih smernic 1. Strogo tehnične prilagoditve prilog zaradi: 4. Kadar se z nadzorovanjem zdravja: — sprejetja direktiv za tehnično uskladitev in standardizacijo kemičnih snovi, in/ali — ugotovi prepoznavna bolezen delavca ali stranski učinki na njegovo zdravje, ki so po mnenju zdravnika ali strokovnjaka za medicino dela posledica izpostavljenosti nevarnim kemičnim snovem pri delu, ali — tehničnega napredka, sprememb mednarodnih standardov ali specifikacij in novih ugotovitev, ki zadevajo kemične snovi, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 17 Direktive 89/391/EGS. — ugotovi, da je bila presežena zavezujoča biološka mejna vrednost, 2. Komisija sestavi praktične nezavezujoče smernice. Te se naslavljajo na teme, navedene v členih 3, 4, 5 in 6 ter oddelka 1 Priloge II. delavca zdravnik ali strokovnjak za medicino dela obvesti o rezul- in nasvetom, tatu, ki zadeva njega osebno, skupaj s podatki kakšno nadzorovanje zdravja bi moral opraviti po končanem obdobju izpostavljenosti, in Komisija se najprej posvetuje s svetovalnim odborom za varnost, higieno in varovanje zdravja pri delu v skladu z Odločbo 74/325/EGS. delodajalec mora: — preveriti oceno tveganja, narejeno v skladu s členom 4(1), V zvezi z uporabo te direktive države članice kar najbolj upošte- vajo te smernice pri oblikovanju nacionalne politike za varovanje zdravja in zagotavljanje varnosti delavcev. — pregledati ukrepe, ki so določeni za odstranjevanje ali zmanj- šanje tveganja v skladu s členoma 5 in 6, Člen 13 — upoštevati mnenje zdravnika specialista medicine dela ali stro- kovnjaka za medicino dela ali pristojnega organa pri izvaja- nju katerih koli ukrepov, ki so potrebni za odpravo ali zmanj- šanje tveganja v skladu s členom 6, skupaj z možnostjo 1. Direktive 80/1107/EGS, 82/605/EGS in 88/364/EGS se razve- ljavijo na datum, ki je naveden v členu 14(1). Razveljavitev in spremembe prejšnjih direktiv 288 SL Uradni list Evropske unije 05/Zv. 3 2. Direktiva Sveta 83/477/EGS z dne 19. septembra 1983 o varovanju delavcev pred tveganjem zaradi izpostavljenosti azbe- stu pri delu (druga posebna direktiva v smislu člena 8 Direktive 80/1107/EGS) (1) se spremeni kot sledi: (a) v prvem stavku člena 1(1) se črtajo naslednje besede: „ki je druga posebna direktiva v smislu člena 8 Direktive 80/1107/EGS“; (b) člen 9(2) se nadomesti z naslednjim: „2. Spremembe, potrebne, da se priloge te direktive prilago- dijo tehničnemu napredku, se sprejmejo v skladu s postop- kom iz člena 17 Direktive Sveta d 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvedbi ukrepov za zboljšanje varnosti in zdravja delavcev na delovnem mestu (*). (*) UL L 183, 29. 6. 1989, str. 1. “; (c) v drugem pododstavku člena 15(1) se besedilo „v skladu s postopkom, določenim členu 10 Direktive 80/1107/EGS“ nadomesti z: „v skladu s postopkom, določenim v členu 17 Direktive 89/391/EGS“. 3. Direktiva Sveta 86/188/EGS z dne 12. maja 1986 o varovanju delavcev pred tveganjem zaradi izpostavljenosti hrupu pri delu (2) se spremeni kot sledi: ODDELEK IV KONČNE DOLOČBE Člen 14 1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, ki so potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 5. maja 2001. O tem nemudoma obvestijo Komisijo. Kadar države članice sprejemajo te ukrepe, morajo ti vsebovati sklic na to direktivo oziroma ta sklic navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. 2. Države članice predložijo Komisiji besedila predpisov nacio- nalne zakonodaje, ki so jih že sprejele ali jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva. Člen 15 Države članice morajo vsakih pet let poročati Komisiji o praktični izvedbi te direktive in navesti mnenja delodajalcev in delavcev. Komisija o tem obvesti Ekonomsko-socialni odbor. Evropski parlament, Svet in (a) v členu 1(1) se črtajo naslednje besede: Člen 16 je „ki 80/1107/EGS“; tretja posebna direktiva v smislu Direktive Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. (b) v členu 12(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: „Prilogi I in II se prilagodita tehničnemu napredku v skladu s postopkom, določenim v členu 17 Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o predstavitvi ukrepov za spodbujanje izboljšav za varnost in zdravje delavcev pri delu (*). Člen 17 Ta direktiva je naslovljena na države članice. (*) UL L 183, 29. 6. 1989, str. 1. “ V Luxembourgu, 7. aprila 1998 4. Katero koli drugo referenco v Direktivi 83/477/EGS in Direk- tivi 86/188/EGS k Direktivi 80/1107/EGS zastara z datumom razveljavitve omenjene direktive. 5. Directivi 91/322/EGS in 96/94/ES ostaneta v veljavi. Za Svet Predsednik D. BLUNKETT (1) UL L 263, 24. 9. 1983, str. 25. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 91/382/EGS (UL L 206, 29. 7. 1991, str. 16). (2) UL L 137, 24. 5. 1986, str. 28. 05/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 289 PRILOGA I SEZNAM ZAVEZUJOČIH MEJNIH VREDNOSTI ZA POKLICNO IZPOSTAVLJENOST Ime snovi EINECS št. (1) CAS št. (2) Mejna vrednost za poklicno izpostavljenost 8 ur (3) Kratkotrajna mejna vrednost za poklicno izpostavljenost ppm (4) mg/m3 (5) ppm (6) mg/m3 ppm anorganski svinec in njegove spojine 0,15 (1) EINECS: Evropski seznam obstoječih kemičnih snovi. (2) CAS: Chemical Abstract Service številka. (3) Merjeno ali izračunano glede na referenčno obdobje osmih ur, časovno tehtano povprečje. (4) Mejna vrednost, nad katero ne bi smelo biti izpostavljenosti in ki se nanaša na 15-minutno obdobje, razen če ni določeno dru- gače. (5) mg/m3 = miligrami na kubični meter zraka pri 20 °C in 101,3 kPa. (6) ppm — delcev na milijon v volumnu zraka (ml/m3). 290 SL Uradni list Evropske unije 05/Zv. 3 PRILOGA II ZAVEZUJOČE BIOLOŠKE MEJNE VREDNOSTI IN UKREPI ZA NADZOROVANJE ZDRAVJA 1. Svinec in njegove ionske spojine 1. 1 Biološko spremljanje mora vključevati merjenje koncentracij svinca v krvi (PbB) z uporabo absorpcijske spek- trometrije ali metode, ki daje enakovredne rezultate. Obvezujoča biološka mejna vrednost je: 1. 2 Zdravje se nadzoruje, če: 70 μg Pb/100 ml krvi — je izpostavljenost koncentraciji svinca v zraku večja od 0,075 mg/m3, izračunano kot časovno tehtano pov- prečje v 40 urah na teden, ali — če je pri posameznih delavcih izmerjena koncentracija v krvi večja od 40 μg Pb/100 ml krvi. 1. 3 Praktične smernice za biološko spremljanje in nadzorovanje zdravja je treba oblikovati v skladu s členom12(2). Vsebovati morajo priporočila za karakteristične biološke kazalce (npr. ALAU, ZPP, ALAD) in strategije za biološko spremljanje. 05/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 291 PRILOGA III PREPOVEDI Proizvodnja, izdelava ali uporaba kemičnih snovi pri delu in dejavnosti, ki vključujejo spodaj navedene kemične snovi, je prepovedana. Prepoved ne velja, če je kemična snov sestavni del druge kemične snovi ali odpadkov, kolikor je neka koncentracija kemične snovi nižja od navedene mejne koncentracije. (a) Kemične snovi EINECS št. (1) CAS št. (2) Ime snovi 202–080–4 91–59–8 2-naftilamin in njegove soli 202–177–1 92–67–1 4-aminodifenil in njegove soli 202–199–1 92–87–5 benzidin in njegove soli 202–204–7 92–93–3 4-nitrodifenil Mejna koncentracija, ki je izvzeta 0,1 % w/w 0,1 % w/w 0,1 % w/w 0,1 % w/w (1) EINECS: Evropski seznam obstoječih kemičnih snovi. (2) CAS: Chemical Abstract Service številka. (b) Delovne aktivnosti Nobenih


title: Rådets förordning (EG) nr 780/98 av den 7 april 1998 om ändring av förordning (EG) nr 1488/96 såvitt avser förfarandet för beslut om lämpliga åtgärder om någon väsentlig förutsättning saknas för att stödåtgärder till en Medelhavspartner skall kunna fullföljas

eurovoc_concepts:
Mediterranean third countries
economic reform
financial cooperation
financing of aid
social change
technical cooperation

formats: html pdf print

text: 15. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 113/3 R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 780/98 av den 7 april 1998 om (cid:132)ndring av f(cid:148)rordning (EG) nr 1488/96 s(cid:134)vitt avser f(cid:148)rfarandet f(cid:148)r beslut om l(cid:132)mpliga (cid:134)tg(cid:132)rder om n(cid:134)gon v(cid:132)sentlig f(cid:148)ruts(cid:132)ttning saknas f(cid:148)r att st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder till en Medelhavspartner skall kunna fullf(cid:148)ljas EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING Det (cid:132)r f(cid:148)ljaktligen n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att (cid:132)ndra f(cid:148)rordning (EG) nr 1488/96 f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla ett s(cid:134)dant f(cid:148)rfarande. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 235 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag (1), med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2), och med beaktande av f(cid:148)ljande: Enligt artikel 3 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996 om finansiella och tekniska st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder (Meda) f(cid:148)r reformering av ekonomiska och sociala struk- turer inom ramen f(cid:148)r partnerskapet mellan Europa och f(cid:148)rordning p(cid:134) Medelhavsomr(cid:134)det (3) bygger n(cid:132)mnda respekten f(cid:148)r de demokratiska principerna och r(cid:132)ttsstats- principen samt f(cid:148)r de m(cid:132)nskliga r(cid:132)ttigheterna och de grundl(cid:132)ggande friheterna, vilka (cid:132)r v(cid:132)sentliga f(cid:148)r f(cid:148)rord- ningen, och vid en kr(cid:132)nkning av dessa skall l(cid:132)mpliga (cid:134)tg(cid:132)rder kunna beslutas. Enligt artikel 16 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1488/96 skall det slutgiltiga f(cid:148)rfarandet f(cid:148)r beslut om l(cid:132)mpliga (cid:134)tg(cid:132)rder, om n(cid:134)gon v(cid:132)sentlig f(cid:148)ruts(cid:132)ttning saknas f(cid:148)r att st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder till en Medelhavspartner skall kunna fullf(cid:148)ljas, fastst(cid:132)llas f(cid:148)re den 30 juni 1997. F(cid:148)r antagandet av denna f(cid:148)rordning inneh(cid:134)ller inte f(cid:148)rdraget n(cid:134)gra andra befogenheter (cid:132)n de som f(cid:148)ljer av artikel 235. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Artikel 16 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1488/96 skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”Artikel 16 Om en v(cid:132)sentlig f(cid:148)ruts(cid:132)ttning saknas f(cid:148)r att st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)r- derna till en Medelhavspartner skall kunna fullf(cid:148)ljas, f(cid:134)r r(cid:134)det p(cid:134) f(cid:148)rslag av kommissionen med kvalificerad majoritet besluta om l(cid:132)mpliga (cid:134)tg(cid:132)rder. ” Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Luxemburg den 7 april 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar D. BLUNKETT Ordf(cid:148)rande (1) EGT C 386, 20. 12. 1997, s. 9. (2) EGT C 104, 6. 4. 1998. (3) EGT L 189, 30. 7. 1996, s. 1


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1077/98 dell'on. Patricia McKENNA alla Commissione. Trasporto ferroviario di biciclette

eurovoc_concepts:
cycle track
international transport
rail transport
tourism
two-wheeled vehicle

text: 22. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 402/69 (98/C 402/084) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1077/98 di Patricia McKenna (V) alla Commissione (7 aprile 1998) Oggetto: Trasporto ferroviario di biciclette La Federazione ciclistica europea (ECF) ha recentemente chiesto alla Commissione europea di condurre uno studio di fattibilit(cid:224) sull(cid:146)introduzione di un sistema economicamente redditizio di trasporto di biciclette sui treni di tutta Europa. L(cid:146)ECF si batte affinchØ i treni a lunga percorrenza vengano dotati di bagagliai riservati, come peraltro gi(cid:224) si fa in Germania per alcuni treni Intercity. L(cid:146)ECF fa rilevare che Ł abbastanza agevole per gli automobilisti trasportare le biciclette sul portabagagli esterno. Ma i viaggiatori su lunghe distanze ecologicamente piø avvertiti › che desiderano dunque viaggiare per ferrovia anzichØ su strada › possono incontrare notevoli difficolt(cid:224) a trasportare le biciclette come bagaglio ferroviario accompagnato. L(cid:146)ECF ritiene che lo studio della Commissione debba trattare le prospettive di mercato, le misure di carattere tecnico e l(cid:146)incidenza dell(cid:146)innovazione sul turismo e l(cid:146)economia regionale. Pu(cid:242) la Commissione accogliere favorevolmente la proposta dell(cid:146)ECF e realizzare lo studio proposto? In caso affermativo, quando prevede che lo studio potr(cid:224) essere completato? Risposta data dal sig. Kinnock a nome della Commissione (18 giugno 1998) Nel suo documento sul trasporto di biciclette sui treni internazionali la Federazione ciclistica europea (ECF) ha evidenziato due aspetti, ossia il potenziale di mercato e l(cid:146)impatto sul turismo e sull(cid:146)economia regionale. La Commissione contribuisce all(cid:146)analisi di tali aspetti tramite il sostegno alla fase di pianificazione del progetto internazionale di piste ciclabili Eurovelo, gestito da ECF che comporta una valutazione del potenziale di mercato delle piste ciclabili a lunga percorrenza e del loro impatto sul turismo e l(cid:146)economia regionale. La fase di pianificazione del progetto Eurovelo dovrebbe concludersi alla fine del 1998. La Commissione svolge anche un progetto di ricerca in cooperazione sulla accessibilit(cid:224) ai passeggeri delle ferrovie tradizionali (COST 335) allo scopo di elaborare norme europee per la progettazione e l(cid:146)esercizio di treni, stazioni e servizi informativi. Il progetto si incentra sulle necessit(cid:224) delle persone con una mobilit(cid:224) ridotta e non sulle necessit(cid:224) dei ciclisti, tuttavia Ł probabile che alcune caratteristiche progettuali risultino utili anche per i ciclisti. Il progetto dovrebbe terminare verso la fine del 1999. La Commissione non ritiene necessario effettuare prossimamente uno studio concernente un sistema redditizio di trasporto di biciclette sui treni a lunga percorrenza poichØ questa questione Ł di competenza delle imprese ferroviarie e i fondi limitati a disposizione della Commissione sono innanzitutto destinati a progetti maggiormente prioritari. (98/C 402/085) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1078/98 di Mar(cid:237)a Estevan Bolea (PPE) alla Commissione (7 aprile 1998) Oggetto: Trasporto di residui pericolosi all(cid:146)interno dell(cid:146)Unione europea Alcune regioni di vari Stati membri stanno ritardando, ostacolando e addirittura proibendo il trasporto tra comuni, province, regioni o paesi › all(cid:146)interno del territorio dell(cid:146)Unione e addirittura nell(cid:146)ambito di uno stesso Stato membro › di residui pericolosi destinati al trattamento o comunque ad una gestione adeguata provocando la distorsione di tali servizi


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1092/98 van Thomas MEGAHY aan de Commissie. Veiligheid van loopwagentjes

eurovoc_concepts:
European standard
accident in the home
consumer information
early childhood
marketing restriction
product safety
safety standard
teaching materials
withdrawal from the market

formats: html print


title: Sealing of exploratory boreholes in clay : Reactivity of Ordinary Portland Cement (OPC) grouts and various lithologies from the Harwell research site. Volume I : final report.

eurovoc_concepts: cement drilling geology


title: Convention on international trade in endangered species of wild fauna and flora : EC annual report 1995.

eurovoc_concepts:
international convention
marketing restriction
protected species
protection of animal life
protection of plant life