title: Neuvoston asetus (EY) N:o 941/98, annettu 27 päivänä huhtikuuta 1998, tiettyjen taloussuhteiden katkaisemisesta Sierra Leoneen annetun asetuksen (EY) N:o 2465/97 kumoamisesta

eurovoc_concepts:
Sierra Leone
UN Security Council
marketing restriction
petroleum
petroleum product

text: 8. 5. 98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 136/1 I (S(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 941/98, annettu 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1998, tiettyjen taloussuhteiden katkaisemisesta Sierra Leoneen annetun asetuksen (EY) N:o 2465/97 kumoamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 228 a artiklan ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J. 2 artiklan perusteella m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)n yhteisen kannan 98/300/YUTP Sierra Leonesta (1), t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) on tarpeen kumota asetus (EY) N:o 2465/ 97 (2), ON ANTANUT T(cid:190)M(cid:190)N ASETUKSEN 1 artikla ottaa huomioon komission ehdotuksen, Kumotaan asetus (EY) N:o 2465/97. sek(cid:228) katsoo, ett(cid:228) 2 artikla Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto on 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1998 hyv(cid:228)ksynyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman 1156 (1998), jossa se on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti kumota antamansa kiellon myyd(cid:228) tai toimittaa (cid:246)ljy(cid:228) tai (cid:246)ljytuot- teita Sierra Leoneen, ja T(cid:228)m(cid:228) asetus tulee voimaan p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228), jona se julkaistaan Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). Sit(cid:228) sovelletaan 16 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) maaliskuuta 1998. T(cid:228)m(cid:228) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sit(cid:228) sovelletaan sellaisenaan kaikissa j(cid:228)senval- tioissa. Tehty Luxemburgissa 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1998. Neuvoston puolesta R. COOK Puheenjohtaja (1) Katso t(cid:228)m(cid:228)n virallisen lehden sivu 2. (2) EYVL L 344, 15. 12. 1997, s. 1


title: Verordnung (EG) Nr. 906/98 des Rates vom 27. April 1998 zur Festlegung der Grundregeln für die Einfuhr von Olivenöl mit Ursprung in Tunesien

eurovoc_concepts:
Tunisia
import policy
olive oil
originating product
tariff quota

formats: html pdf print

text: L 128/20 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 30. 4. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 906/98 DES RATES vom 27. April 1998 zur Festlegung der Grundregeln f(cid:129)r die Einfuhr von Oliven(cid:148)l mit Ursprung in Tunesien DER RAT DER EUROP(cid:142)ISCHEN UNION (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 113, auf Vorschlag der Kommission, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Gem(cid:132)ß Artikel 3 des Protokolls Nr. 1 des am 17. Juli 1995 unterzeichneten Europa-Mittelmeer-Abkommens zur Gr(cid:129)ndung einer Assoziation zwischen den Europ(cid:132)- ischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einer- seits und der Republik Tunesien andererseits wird vom 1. Januar 1996 bis zum 31. Dezember 1999 in jedem Wirt- schaftsjahr im Rahmen einer Menge von 46 000 Tonnen je Wirtschaftsjahr ein Einfuhrzoll in H(cid:148)he von 7,81 ECU/ 100 kg auf nicht behandeltes Oliven(cid:148)l der KN-Codes 1509 10 10 und 1509 10 90 erhoben, das in Tunesien vollst(cid:132)ndig hergestellt worden ist und von dort unmit- telbar in die Gemeinschaft bef(cid:148)rdert wird. Mit der Verordnung (EG) Nr. 447/96 (1) hat der Rat bis zum Inkrafttreten des mit Tunesien unterzeichneten Europa-Mittelmeer-Assoziationsabkommens Sondermaß- nahmen f(cid:129)r die Einfuhr von Oliven(cid:148)l mit Ursprung in Tunesien erlassen. Aufgrund des Inkrafttretens dieses Abkommens am 1. M(cid:132)rz 1998 ist jene Verordnung f(cid:148)rm- lich aufzuheben. Mit der Verordnung (EG) Nr. 2004/97 (2) hat der Rat Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen zur Sonderregelung f(cid:129)r die Einfuhr von Oliven(cid:148)l mit Ursprung in Tunesien festge- legt, die infolge des Inkrafttretens des mit Tunesien unterzeichneten Europa-Mittelmeer-Assoziationsabkom- mens nicht l(cid:132)nger anwendbar sind. Jene Verordnung ist daher f(cid:148)rmlich aufzuheben. Die voraussichtliche Versorgungssituation des gemein- schaftlichen Oliven(cid:148)lmarkts erlaubt den Absatz der genannten Menge ohne die Gefahr von Marktst(cid:148)rungen, sofern die Einfuhren sich nicht auf einen kurzen Zeit- raum des jeweiligen Wirtschaftsjahrs konzentrieren. Zur ordnungsgem(cid:132)ßen Anwendung der Kontingentregelung sollte deren Verwaltung daher der Kommission (cid:129)ber- tragen werden (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Das Zollkontingent, in dessen Rahmen je Wirt- schaftsjahr 46 000 Tonnen nicht behandeltes Oliven(cid:148)l der KN-Codes 1509 10 10 und 1509 10 90, das in Tunesien vollst(cid:132)ndig hergestellt worden ist und aus diesem Land unmittelbar in die Gemeinschaft bef(cid:148)rdert wird, zu einem Zollsatz von 7,81 ECU/100 kg eingef(cid:129)hrt werden k(cid:148)nnen, wird von der Kommission nach Modalit(cid:132)ten er(cid:148)ffnet und verwaltet, die nach dem Verfahren des Artikels 38 der Verordnung Nr. 136/66/EWG des Rates vom 22. September 1966 (cid:129)ber die Errichtung einer gemeinsamen Marktorganisation f(cid:129)r Fette (3) festgelegt werden. (2) Die f(cid:129)r das Wirtschaftsjahr 1997/98 gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 447/96 erteilten Einfuhrlizenzen werden im Rahmen der Verwaltung des in Absatz 1 genannten Kontingents f(cid:129)r denselben Zeitraum ber(cid:129)ck- sichtigt. Artikel 2 Die Verordnung (EG) Nr. 447/96 sowie die Verordnung (EG) Nr. 2004/97 werden aufgehoben. Artikel 3 Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Ver(cid:148)ffentli- chung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in Kraft. Sie gilt mit Wirkung vom 1. M(cid:132)rz 1998. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Luxemburg am 27. April 1998. Im Namen des Rates Der Pr(cid:132)sident R. COOK (1) ABl. L 62 vom 13. 3. 1996, S. 1. (2) ABl. L 284 vom 16. 10. 1997, S. 9. (3) ABl. 172 vom 30. 9. 1966, S. 3025/66. Verordnung zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1581/96 (ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 11)


title: Decisão do Conselho de 27 de Abril de 1998 que prorroga a Posição Comum 96/635/PESC relativa à Birmânia/Mianmar

eurovoc_concepts:
Burma/Myanmar
common position
human rights
international sanctions
military regime
the EU's international role

text: 9. 5. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 138/5 DECISÃO DO CONSELHO de 27 de Abril de 1998 que prorroga a Posição Comum 96/635/PESC relativa à Birmânia/Mianmar (98/303/PESC) O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo J. 2, Tendo em conta a Posição Comum 96/635/PESC, de 28 de Outubro de 1996, aprovada pelo Conselho com base no artigo J. 2 do Tratado da União Europeia, relativa à Birmânia/ Mianmar (1), Tendo em conta a Decisão 97/688/PESC (2), que prorrogou a referida posição comum por um período de seis meses, que expira em 29 de Abril de 1998, Considerando que, atendendo ao ponto 6 da Posição Comum 96/635/PESC, esta deve ser novamente prorrogada, DECIDE: A Posição Comum 96/635/PESC e´ prorrogada ate´ 29 de Outubro de 1998. Artigo 1o. A presente decisão será publicada no Jornal Oficial. Artigo 2o. Feito no Luxemburgo, em 27 de Abril de 1998. Pelo Conselho O Presidente R. COOK (1) JO L 287 de 8. 11. 1996, p. 1. (2) JO L 293 de 27. 10. 1997, p. 1


title: Rådets forordning (EF) nr. 904/98 af 27. april 1998 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af telefaxapparater til privat brug med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Japan, Republikken Korea, Malaysia, Singapore, Taiwan og Thailand

eurovoc_concepts:
Far East
South-East Asia
anti-dumping duty
facsimile
import
telecommunications equipment

text: 30. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 128/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) R(cid:143)DETS FORORDNING (EF) Nr. 904/98 af 27. april 1998 om indførelse af en endelig antidumpingtold p(cid:134) importen af telefaxapparater til privat brug med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Japan, Republikken Korea, Malaysia, Singapore, Taiwan og Thailand R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 9, stk. 4, under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af Det R(cid:134)dgivende Udvalg, og (3) ud fra følgende betragtninger: A. PROCEDURE (1) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2140/97 (2) (i det følgende benævnt »forordningen om midler- tidig told«) blev der indført midlertidig antidum- pingtold den 1. november 1997. Efter indførelsen af de midlertidige antidumping- foranstaltninger tilkendegav EF-erhvervsgrenen, to eksportørsammenslutninger, produ- center/eksportører og importører deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der havde anmodet om at blive hørt, fik lejlighed dertil. en række (4) (2) Kommissionen fortsatte med at indhente og efter- prøve alle oplysninger, som den ans(cid:134) for nødven- dige for at træffe endelig afgørelse i sagen, og aflagde kontrolbesøg hos en række importører, der er forretningsmæssigt forbundet med eksportører i de berørte lande. Parterne blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, p(cid:134) grundlag af hvilke Kommissionen p(cid:134)tænkte at anbefale indførelse af en endelig antidumpingtold og opkrævning af de beløb, der var stillet sikkerhed for i form af midlertidig told. Der blev ogs(cid:134) fastsat (1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. l. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 2331/96 (EFT L 317 af 6. 12. 1996, s. 1). (5) (2) EFT L 297 af 31. 10. 1997, s. 61. en frist, inden for hvilken parterne kunne frem- sætte bemærkninger til disse oplysninger. B. DEN P(cid:143)GÆLDENDE VARE OG SAMME VARE Proceduren omfatter telefaxapparater til privat brug (i det følgende benævnt »telefaxapparater til privat brug« eller »den p(cid:134)gældende vare«). Disse apparater er hovedsagelig bestemt til at overføre og modtage papirdokumenter via et telefonsignal, de anvendes ofte i hjemmet eller som et personligt desktopsæt og omfatter almindeligvis flere kommunikationsfa- ciliteter. Ud over telefax- og telefonfunktionen og/ eller forbindelsen til et telefonapparat eller tr(cid:134)dløst h(cid:134)ndsæt kan de ogs(cid:134) omfatte en arkføder samt en eller flere af følgende funktioner: kassette eller digital svarfunktion, kopieringsfunktion og samta- leanlæg. Ovenst(cid:134)ende liste er ikke udtømmende. I den foreløbige afgørelse blev der skelnet mellem telefaxapparater til privat brug og telefaxapparater til kontorbrug ved hjælp af deres vægt og størrelse. Kun telefaxapparater af vægt p(cid:134) 5 kg eller derunder og med dimensioner (bredde (cid:253) dybde (cid:253) højde), hvor hovedelementet m(cid:134)ler 470 mm (cid:253) 450 mm (cid:253) 170 mm eller derunder, blev betragtet som tele- faxapparater til privat brug i denne undersøgelse. Ved fastsættelsen af vægt og dimensioner blev der ikke taget hensyn til papirmængden og andre forbrugsstoffer og heller ikke til eventuelle tr(cid:134)dløse der h(cid:134)ndsæt. Desuden blev benytter blækstr(cid:134)le- eller laserteknologi, anset for kun at være beregnet til kontorbrug, og derfor blev den midlertidige antidumpingtold ikke anvendt p(cid:134) s(cid:134)danne apparater. telefaxapparater, Telefaxapparater øjeblikket under KN-kode 8517 21 00. til privat brug tariferes for L 128/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 4. 98 (6) (7) 1. Egenskaber ved telefaxapparater til kontor- brug Efter indførelsen af den midlertidige antidumping- told fremførte flere eksportører, at apparatets vægt og dimensioner ikke var hensigtsmæssige kriterier for en definition af varen, eftersom det inden længe ville føre til, at definitionen ogs(cid:134) kom til at dække telefaxapparater til kontorbrug. Undersøgelsen har imidlertid vist, at en definition af varen baseret p(cid:134) vægt og dimensioner ikke i undersøgelsesperioden har ført til, at ogs(cid:134) telefax- apparater til kontorbrug var dækket. Heller ingen af de berørte parter har hævdet, at der mellem afslut- ningen af undersøgelsesperioden og december 1997 kunne findes telefaxapparater til kontorbrug p(cid:134) markedet i Fællesskabet, som faldt ind under kriterierne for vægt og dimensioner. Med hensyn til udviklingen fremover var der ingen vægtige indlæg fra de berørte parter, og intet i undersøgelsen tydede p(cid:134), at der ville blive introduceret s(cid:134)danne telefaxapparater til kontorbrug p(cid:134) markedet i den periode, hvor antidumpingtolden finder anven- delse. Konklusionen er derfor, at kriterierne for vægt og dimensioner ikke i nær fremtid vil føre til, at telefaxapparater til kontorbrug vil falde inden for procedurens anvendelsesomr(cid:134)de. introduceret s(cid:134)danne telefaxapparater er N(cid:134)r i Fællesskabet, vil Kommissionen om nødvendigt fremsætte et forslag til R(cid:134)det om efter en individuel vurdering af den enkelte model at fastsl(cid:134), at disse telefaxapparater ikke er omfattet af denne forord- ning. 2. Printteknologi (8) Det blev endvidere fremført, at telefaxapparater til privat brug, der benytter andre printteknologier end termisk sensitive (dvs. apparater, der benytter laser- eller LED- termisk overførsel, blækstr(cid:134)le-, printteknologi) bør udelukkes. 2. 1. T e r m i s k e t e l e f a x a p p a r a t e r (9) Over for dette argument har undersøgelsen vist følgende: Fysiske og tekniske egenskaber (10) For vægt og størrelse samt de vigtige tekniske kendetegn svarer telefaxapparater til termisk over- førsel til eller er identiske med modeller til termisk papir. Den eneste forskel er printteknologien og som følge heraf det papir, der anvendes. B(cid:134)de termisk overførselsteknologi og termisk papirtek- nologi anvender varme til at overføre data til papir via et skrivehoved. Begge skrivehoveder er næsten identiske. Det vil derfor i princippet være muligt at til udskrivning med et benytte termisk papir termisk skrivehoved. Desuden er de elektriske komponenter, der kontrollerer skrivehovederne, identiske. De vigtigste elementer i termisk print- teknologi er s(cid:134)ledes grundlaget for den seneste termiske overførselsteknik. I den forbindelse anses termisk overførsel derfor som et resultat af normal produktudvikling af termisk papirudskrivningstek- nologi. Anvendelse og forbrugeropfattelse (11) Begge varetyper har almindeligvis samme design og udseende, og de er begge lette at betjene. Det har vist sig, at private brugere, sm(cid:134) kontorer og hjemmekontorer anvender s(cid:134)vel telefaxapparater til termisk papir som telefaxapparater til termisk over- førsel. Forskellene i printteknologien, dvs. bedre udskriv- ningskvalitet for telefaxapparater til termisk over- førsel, og fordelene ved at anvende almindeligt papir, er kun et aspekt blandt de mange tekniske egenskaber, som forbrugerne tager med i betragt- ningerne. Hovedform(cid:134)let forbrugeren, der ønsker at købe et telefaxapparat, er stadigvæk at f(cid:134) et apparat til personlig brug, som kan sende og modtage telefaxmeddelelser. Hvilken udskrivnings- teknologi, der anvendes af de to omhandlede vare- typer, er sekundært ud fra forbrugerens synspunkt. for Salgskanaler (12) I undersøgelsesperioden blev telefaxapparater til termisk papir og til termisk overførsel alminde- ligvis solgt gennem de samme salgskanaler. Konklusion (13) til anses I betragtning heraf termisk papir og telefaxapparater til termisk over- førsel for at være en og samme vare. telefaxapparater 2. 2. B l æ k s t r (cid:134) l e - , l a s e r - o g L E D ( L i g h t E m i t t i n g D i o d e ) - p r i n t t e k n o l o g i e r o g b æ r b a r e t e l e f a x a p p a r a t e r (14) Hvad ang(cid:134)r telefaxapparater, der anvender blæk- str(cid:134)le-, laser- eller LED-printteknologi, er det p(cid:134) grundlag af den endelige undersøgelse bekræftet, at disse maskiner normalt er væsentligt forskellige fra til privat brug med hensyn til telefaxapparater (især vægt og fysiske og tekniske egenskaber dimensioner samt ydeevne), at de er beregnet til kontorbrug snarere end til privatbrug, og at de i vid udstrækning sælges gennem andre salgskanaler. (15) Som følge af disse forskelle kan telefaxapparater, der anvender blækstr(cid:134)le-, laser- eller LED-printtek- nologi, ikke betragtes som samme vare som den p(cid:134)gældende vare. 30. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 128/3 (16) Nogle af de berørte parter fremførte ogs(cid:134), at visse nye typer bærbare telefaxapparater, der anvendes sammen med mobiltelefoner, som endnu ikke var tilgængelige p(cid:134) Fællesskabets marked i undersøgel- sesperioden, kun er til kontorbrug og derfor bør holdes uden for proceduren. (17) P(cid:134) grundlag af de foreliggende oplysninger anses bærbare telefaxapparater, der anvendes sammen med mobiltelefoner, for at have andre fysiske og tekniske egenskaber og derfor for kun at være til kontorbrug. Dermed falder disse apparater ikke inden for definitionen af den p(cid:134)gældende vare. N(cid:134)r s(cid:134)danne telefaxapparater er indtroduceret i Fælles- skabet, vil Kommissionen om nødvendigt frem- sætte et forslag til R(cid:134)det om efter en individuel vurdering af den enkelte model for at fastsl(cid:134), at disse telefaxapparater ikke er omfattet af denne forordning. 3. Konklusioner (18) Den foreløbige afgørelse, ifølge hvilken definiti- onen af varen baseres p(cid:134) vægt og dimensioner, jf. forordningen om midlertidig told, bekræftes. (19) (20) (21) Endvidere bekræftes det, at den p(cid:134)gældende vare i overensstemmelse med artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundfor- ordningen«) er telefaxapparater til termisk papir og telefaxapparater til termisk overførsel. Telefaxapparater, der benytter blækstr(cid:134)le-, laser- eller LED-printteknologi, og bærbare telefaxappa- rater, der kun kan anvendes sammen med mobilte- lefoner, holdes uden for procedurens anvendelses- omr(cid:134)de. C. DUMPING 1. Samarbejdsniveau for producenter/eksportører i Samarbejdsniveauet denne procedure var specielt lavt i Malaysia, Thai- land, Taiwan, Japan og Kina, da mængden af varer, som eksporteredes til Fællesskabet af de samar- bejdsvillige producenter/eksportører, kun udgjorde en lille del af den samlede eksport fra de p(cid:134)gæl- dende lande. (22) De oplysninger, der blev indgivet af de samarbejds- villige producenter/eksportører, blev efterprøvet, og der blev i de fleste tilfælde taget hensyn hertil. I nogle tilfælde fremgik det dog af kontrolbesøg p(cid:134) stedet, at en del af oplysningerne var unøjagtige, ubegrundede eller utilstrækkelige, og der m(cid:134)tte s(cid:134)ledes ses bort fra dem. I disse situationer traf Kommissionen i henhold til artikel 18 i grundfor- ordningen endelig afgørelse p(cid:134) grundlag af de fore- liggende faktiske oplysninger. (23) 2. Lande med markedsøkonomi 2. 1. N o r m a l v æ r d i Anvendelse af artikel 18, stk. 1, i grundforord- ningen told). som fastsat Producenten/eksportøren fra Singapore anfægtede Kommissionens beslutning om at gøre brug af foreliggende faktiske oplysninger i artikel 18, stk. 1, i grundforordningen ved fastsæt- telsen af den normale værdi (jf. betragtning 66 i forordningen om midlertidig Selskabet hævdede, at de transaktioner p(cid:134) hjemmemarkedet, der ikke var indberettet, var til genudførsel til et tredjeland. Desuden gjorde selskabet gældende, at Kommissionen ifølge artikel 18, stk. 4, i grundfor- ordningen burde have underrettet det om sin beslutning, og at der ikke havde været mulighed for at give yderligere forklaringer. Selskabet anfægtede ogs(cid:134) den metode, Kommissionen havde anvendt til at fastlægge den normale værdi ud fra de forelig- gende oplysninger, fordi det mente, at de beviser, der var indsamlet p(cid:134) stedet (fakturaer over de ikke indberettede været anvendt i stedet for den højeste indberettede vide- resalgspris. transaktioner), burde have Undersøgelsen viste, at det p(cid:134)gældende salg faktisk var foreg(cid:134)et p(cid:134) hjemmemarkedet, og at det ikke var blevet indberettet som s(cid:134)dant af selskabet. Desuden blev selskabet bedt om at fremlægge beviser for, at det p(cid:134)gældende salg ikke var beregnet til inden- landsk forbrug, men faktisk var blevet eksporteret fra Singapore. Trods gentagne anmodninger afleve- rede selskabet ikke beviser for, at der efterfølgende var tredjeland. Ved en til et høring, som selskabet havde anmodet om efter kontrolbesøget, blev der ikke givet nogen tilfreds- stillende forklaring. sket genudførsel (24) Med hensyn til den metode, Kommissionen havde anvendt til beregningen af den normale værdi for transaktioner, blev de oplysninger, der disse anvendtes til fastsættelse af den normale værdi, kontrolleret, og de er rimelige i betragtning af samarbejdsvilje. selskabets Kommissionens foreløbige afgørelse, som fremg(cid:134)r af betragtning 66 i forordningen om midlertidig told, bekræftes derfor. delvis manglende (25) i medfør En af de koreanske producenter/eksportører, for hvem det var blevet besluttet at gøre brug af de fastsætte foreliggende faktiske oplysninger til at selskabets materialeomkostninger af artikel 18 i grundforordningen (jf. betragtning 32 i forordningen om midlertidig told), hævdede, at denne beslutning var uberettiget, og at det var de materialeomkostninger, som var anført i besva- relsen af spørgeskemaet, der skulle have været anvendt i stedet for. Desuden mente selskabet, at den metode, Kommissionen havde anvendt til at justere den normale værdi som følge af det delvis manglende samarbejde, var fejlagtig. L 128/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 4. 98 (26) Undersøgelsen viste, at de materialeomkostninger, der var indberettet, var behæftet med alvorlige uoverensstemmelser, og at de derfor ikke kunne accepteres. Der blev ikke indgivet yderligere oplys- ninger af selskabet for at forklare manglerne. Med hensyn til den metode, der var anvendt til at fast- lægge de foreliggende faktiske oplysninger, skal det understreges, at der blev anvendt en sædvanlig fremgangsm(cid:134)de til at justere materialeomkostnin- gerne, idet det var den mindste forskel, der blev fundet mellem den laveste og den gennemsnitlige materialeværdi. opn(cid:134)et af alle samarbejdende eksportører p(cid:134) det taiwanske marked, var et passende og rimeligt grundlag, eftersom Taiwan er et marked med et stort antal konkurrerende virksomheder, og at det var den bedst mulige m(cid:134)de for Kommissionen til at beregne salgsvilk(cid:134)rene p(cid:134) det thailandske marked for den p(cid:134)gældende vare. (29) Ved, som den thailandske producent foreslog, blot at anvende SA&G og fortjeneste for det taiwanske selskab, som det er forretningsmæssigt forbundet med, opn(cid:134)s ikke et bedre grundlag. Det taiwanske selskabs salg taget for sig udgjorde nemlig kun en relativt mindre del af det taiwanske marked. Beregnet normal værdi (SA & G) (27) Den eneste samarbejdsvillige thailandske produ- cent/eksportør, som ikke havde noget salg p(cid:134) hjem- memarkedet, kunne ikke acceptere den metode, der var anvendt til at fastlægge salgs- og administra- tionsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) og fortjeneste til brug ved beregningen af den normale værdi. Som det fremg(cid:134)r af betragtning 77 i forordningen om midlertidig told og i overens- stemmelse med artikel 2, stk. 6, litra c), i grundfor- ordningen, besluttede Kommissionen, da der ikke var tale om noget salg p(cid:134) hjemmemarkedet, at selskabets beregne den normale værdi ved til produktionsomkostninger vejede gennemsnitlige SA&G p(cid:134) hjemmemarkedet og fortjeneste p(cid:134) rentabelt salg for de samarbejdende eksportører i Taiwan. Selskabet hævdede, at det dannede en enhed sammen med den samarbejds- villige taiwanske producent/eksportør, og at SA&G og fortjeneste i lyset af denne forbindelse burde være fastlagt p(cid:134) grundlag af den første metode, som fremg(cid:134)r af artikel 2, stk. 6, i grundforordningen, hvilket ifølge selskabet ville være de faktiske omkostninger for det taiwanske selskab. Hvis det var artikel 2, stk. 6, litra c), i grundforordningen, der skulle anvendes, anmodede selskabet om, at det kun skulle være SA&G og fortjeneste for det forbundne taiwanske selskab, der skulle anvendes, som følge af den nære forbindelse mellem de to selskaber. lægge de at (28) Det skal bemærkes, at ifølge artikel 2, stk. 6, i grundforordningen er det de beløb til dækning af SA&G samt fortjeneste, der p(cid:134)løber og opn(cid:134)s p(cid:134) eksportlandets hjemmemarked, dvs. Thailand, der skal benyttes ved en beregnet værdi. Men p(cid:134) grund af manglende oplysninger om det p(cid:134)gældende selskabs eller af et hvilket som helst andet selskabs salg p(cid:134) hjemmemarkedet af telefaxapparater i Thai- land, og eftersom der ikke forel(cid:134) oplysninger om SA&G og fortjeneste for den samme generelle vare- kategori, jf. artikel 2, stk. 6, litra a) eller b), i grund- forordningen, er det artikel 2, stk. 6, litra c), der skal anvendes, dvs. at SA&G og fortjeneste baseres p(cid:134) enhver anden rimelig metode. I den forbindelse mente Kommissionen, at de vejede gennemsnitlige SA&G og den fortjeneste, der var p(cid:134)løbet hos eller 2. 2. S a m m e n l i g n i n g Importafgifter (30) I betragtning 37 i forordningen om midlertidig told anførte Kommissionen, at koreanske producenters/ eksportørers krav om justering for importafgifter blev afvist, eftersom kravene var beregnet p(cid:134) et gennemsnitligt grundlag for alle varer, og der ikke var p(cid:134)vist nogen forbindelse mellem den erlagte told og den p(cid:134)gældende specifikke model af producenter/ telefaxapparater. eksportører hævdede, at denne beslutning var urimelig. De anmodede om, at Kommissionen ikke insisterede p(cid:134) præcise beregninger for hver enkelt model, men i stedet accepterede en generel forde- ling af erlagt told. Desuden hævdede de, at der m(cid:134)tte ske en justering af toldgodtgørelsen, uanset om modellerne p(cid:134) hjemmemarkedet indeholdt dele, der var indkøbt lokalt eller ej. koreanske Tre (31) Det skal understreges, at en af de første betingelser for at kunne gøre dette er, at der foreligger bevis for, at delene ikke er indkøbt lokalt, da der ellers ikke er betalt importafgifter for s(cid:134)danne dele. I et tilfælde kunne eksportøren, i det mindste delvis, til Kommissionens tilfredshed p(cid:134)vise, at justeringen var berettiget. Justeringen blev kun foretaget i det omfang, kravet var underbygget. Handelsled a) Forskelle i funktioner (32) De to japanske og singaporeanske producenter/ eksportører samt et af de koreanske selskaber krævede en indenlandsk justering for forskelle i handelsled baseret p(cid:134) artikel 2, stk. 10, litra d), i grundforordningen, som i første omgang blev afvist af de grunde, der er omhandlet i betragtning 49 og 71 i forordningen om midlertidig told. Selskaberne gjorde indsigelse herimod og fremhævede igen, at de forskellige funktioner ved indenlandsk salg og ved eksport automatisk ville svare til forskellige handelsled, og at der derfor burde indrømmes en justering for at muliggøre en reel sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen. Til 30. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 128/5 trække alle de omkostninger, støtte for dette argument anførte selskaberne, at n(cid:134)r der beregnes en eksportpris efter artikel 2, stk. 9, i grundforordningen, er det institutionernes normale praksis at som p(cid:134)løber hos de forbundne importører i Fælles- skabet, fra den pris, der betales af den første uafhængige kunde, hvorved eksportprisen justeres til ab fabrik. Nu fremfører de, at for at opn(cid:134) en normal værdi i et sammenligneligt handelsled m(cid:134) de samme udgiftskategorier, som p(cid:134)løber p(cid:134) hjem- memarkedet, plus en tilsvarende fortjeneste baseret p(cid:134) hjemmemarkedssalget, ogs(cid:134) udelukkes i hen- hold til artikel 2, stk. 10, litra d), i grundforord- ningen. (33) Dette argument kan ikke godtages, eftersom der ses bort fra et væsentligt krav i grundforordningen i den forbindelse, nemlig at handelsleddene, hvor- igennem salget p(cid:134) hjemmemarkedet og p(cid:134) eksport- markedet foreg(cid:134)r, skal defineres af den p(cid:134)gældende, og navnlig hvordan en eventuel forskel p(cid:134)virker prisernes sammenlignelighed. (34) som p(cid:134)løber hos Som bekendt betyder institutionernes praksis med at beregne eksportprisen ved at trække de omkost- ninger, forretningsmæssigt fra prisen til uafhængige forbundne importører, importører, at prisen ved Fællesskabets grænse bringes p(cid:134) samme niveau som ved salg til en uafhængig kunde. Eftersom de forbundne importø- rers videresalgspris til den uafhængige kunde i dette tilfælde stort set svarer til prisen ved salg til store detailhandlere og forhandlere, vil fradrag af importørens omkostninger ved salg til s(cid:134)danne kunder resultere i en pris p(cid:134) et højere led i salgs- kæden. Derfor m(cid:134) eksportprisen efter genbereg- ning opfattes som svarende til prisen ved salg til en forhandler. for fra fratrækkes et (35) Hvad ang(cid:134)r selskabernes krav om, at der, n(cid:134)r der at genberegne trækkes omkostninger lignende eksportprisen, ogs(cid:134) bør beløb ved hjemmemarkedsprisen, anses dette krav ikke i sig selv for at være berettiget. Eftersom genberegningen af eksportprisen i det foreliggende tilfælde førte til et handelsled svarende til forhand- lerleddet, svarede det til et handelsled p(cid:134) hjemme- markedet. Det forhold, at der, n(cid:134)r der sælges til forhandlere, kan p(cid:134)løbe visse omkostninger p(cid:134) hjemmemarkedet, som ikke løber p(cid:134) i det tilsva- rende eksportled, hænger sammen med den særlige struktur eller de særlige omstændigheder p(cid:134) det p(cid:134)gældende marked, men kan ikke i sig selv føre til en justering, n(cid:134)r det er klart, at priserne er sat over for en lignende kundetype, nemlig forhandlere. (36) De japanske og koreanske selskaber hævdede, at den gennemsnitlige hjemmemarkedspris ikke kan anvendes som en normal værdi, fordi dette salg fandt sted i flere forskellige handelsled, hvoraf kun et svarede til eksportleddet. Kommissionen under- søgte situationen nøje, men kunne ikke konklu- dere, at eksportørernes p(cid:134)stand var godtgjort, eftersom selskaberne ikke kunne fremlægge en klar fordeling hverken med hensyn til forskellige omkostninger eller priser for at p(cid:134)vise de forskel- lige handelsled p(cid:134) hjemmemarkedet. Derimod kunne Kommissionen fastsl(cid:134), at priserne over for samtlige kunder p(cid:134) hjemmemarkedet næsten var de samme, hvilket antydede, at handelsleddene ikke var forskellige. Eftersom hjemmemarkedspriserne over for alle kundegrupper var ens, og en af disse grupper svarede til handelsleddet for eksportkunder (forhandlere), var det under ingen omstændigheder berettiget at foretage en justering for handelsled. Den normale værdi ville blive den samme, hvad enten den var baseret p(cid:134) salg til (cid:130)n gruppe eller til alle kunder. (37) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r Singapore fandt salget p(cid:134) hjem- memarkedet angiveligt sted i et enkelt handelsled, nemlig forhandlerleddet. Som bekendt blev den normale værdi fastsat i henhold til artikel 18, stk. 1, i grundforordningen som følge af, at selskabet havde undladt at indberette et større antal transak- tioner p(cid:134) hjemmemarkedet af den p(cid:134)gældende vare, hvilket betød, at der ikke kunne foretages en mere detaljeret kontrol af handelsleddene p(cid:134) hjem- memarkedet. Ud fra de oplysninger, Kommis- sionen havde til r(cid:134)dighed, kunne der ikke konsta- teres nogen forskel mellem hjemmemarkeds- og eksporthandelsleddet. (38) Af ovennævnte (cid:134)rsager blev den normale værdi fastsat p(cid:134) grundlag af alt salg p(cid:134) hjemmemarkedet, og justeringen for forskelle i handelsled, som de japanske, singaporeanske og koreanske prod ucenter/eksportører havde anmodet om, blev ikke anset for at være berettiget. (39) I de tilfælde, som ikke er omfattet af en justering for forskelle i handelsled som defineret i artikel 2, stk. 10, litra d), nr. i), i grundforordningen kan der ifølge artikel 2, stk. 10, litra d), nr. ii), ikke desto mindre tillades en særlig justering, n(cid:134)r det kan p(cid:134)vises, at visse funktioner er relateret til andre handelsled end det, der benyttes ved sammenlig- ningen. I det foreliggende tilfælde viste undersø- gelsen, at der ikke kunne indrømmes justering for forskelle i handelsled, men at der dog skulle tages særligt hensyn til reklameudgifterne i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d), nr. ii). Kommissionen skulle undersøgte især, om reklameudgifterne L 128/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 4. 98 foreliggende tilfælde relateret i andre handelsled end det, der fremme salget benyttes til sammenligningen. Det blev konstateret, at for de berørte selskaber var visse reklameudgifter i det til et andet handelsled end det, der benyttedes ved sammenlig- ningen. Det besluttedes derfor i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d), nr. ii), i grundforordningen at holde de reklameudgifter, der p(cid:134)løb ved salg p(cid:134) hjemmemarkedet, og som var relateret til et andet handelsled end forhandlerleddet, uden for bereg- ningen af den normale værdi. b) OEM-salg (40) En af producenterne/eksportørerne i Taiwan, en i Thailand og to i Korea anfægtede afvisningen af deres krav om justering for forskelle i handelsled baseret p(cid:134) Original Equipment Manufacturer (OEM)-eksportsalg. (41) Den ønskede justering kunne ikke indrømmes, idet der ikke kunne fastlægges noget klart prismønster mellem de p(cid:134)st(cid:134)ede salgskanaler. I nogle tilfælde viste det sig, at priserne for OEM-modellerne var højere end for salg af eget varemærke. For et af de koreanske selskaber viste det sig ogs(cid:134), at den angivne kundeklassifikation var unøjagtig, og at den derfor m(cid:134)tte lades ude af betragtning. P(cid:134) det taiwanske marked var der ikke tegn p(cid:134) stor prisfor- skel mellem OEM-hjemmemarkedssalg og salg af eget mærke. (42) For den thailandske producent, der ikke havde salg p(cid:134) hjemmemarkedet og kun eksporterede p(cid:134) OEM- basis, blev den normale værdi beregnet ved at benytte gennemsnittet af SA&G og fortjeneste p(cid:134) det taiwanske marked, for hvilket det, jf. ovenfor, ikke var p(cid:134)krævet at foretage justering af denne art. Kravet blev derfor afvist. Provision tage hensyn til dets (43) Det thailandske selskab mente ikke, at der skulle fratrækkes en provision p(cid:134) 5 % fra prisen til den første uafhængige køber i Fællesskabet for dermed at taiwanske forbundne Ifølge selskabs deltagelse i disse transaktioner. selskabet bør kun direkte relaterede salgsudgifter fratrækkes, og derfor er der ikke noget juridisk grundlag for at anvende denne provision p(cid:134) 5 %, som angiveligt rent faktisk ikke var p(cid:134)løbet. eksport (44) Undersøgelsen bekræftede, at hele den thailandske producents/eksportørs til Fællesskabet foregik via det forbundne selskab i Taiwan. Det blev fastsl(cid:134)et, at den thailandske producents over- førselspriser til det forbundne taiwanske selskab ikke var rimelige p(cid:134) grund af forbindelsen mellem de to selskaber. Ved et kontrolbesøg hos selskabet viste det sig, at der var en forskel mellem overfør- selsprisen og den pris, som den første uafhængige kunde i Fællesskabet betalte. Forskellen skulle, i det mindste delvis, dække de omkostninger, der var p(cid:134)løbet for det forbundne selskab for de aktiviteter, der var forbundet med eksporten af den p(cid:134)gæl- dende vare. Da det forbundne taiwanske selskabs funktioner kan betragtes som de samme som for en forhandler, blev en justering p(cid:134) 5 % fratrukket prisen til den første uafhængige kunde i Fælles- skabet. Dette tal blev anset for at være rimeligt i betragtning af, hvor meget det forbundne selskab var i den thailandske producents/ eksportørs salgsaktiviteter. involveret (45) (46) Et af selskaberne i Singapore krævede en justering for provisioner til forbundne selskaber i Japan. Dette krav var allerede blevet afvist med den begrundelse, der fremg(cid:134)r af betragtning 73 i forord- ningen om midlertidig told. Selskabet anfægtede denne beslutning og fremførte igen, at justeringen var nødvendig p(cid:134) grund af den vigtige rolle, de to forbundne japanske selskaber spillede i produktion og markedsføring af den p(cid:134)gældende vare i Singa- pore. Spørgsm(cid:134)let blev taget op igen. Undersøgelsen viste, at de to forbundne japanske selskaber faktisk modtog royalties og fik overført fortjeneste. Beta- linger af denne art kan ikke betragtes som provi- sion i den betydning, der fremg(cid:134)r af artikel 2, stk. 10, nr. i), i grundforordningen. Anmodningen om en justering m(cid:134)tte derfor afvises. singaporeanske selskabs til at (47) Med hensyn til eksportsalget konstateredes det, at det var de japanske selskaber, der helt styrede dette salg. Det funktion var begrænset fakturere varerne og sørge for forsendelsen. Da de forbundne selskabers funkti- oner kan betragtes som de samme som en forhand- lers, blev en justering p(cid:134) 5 % fratrukket prisen til den første uafhængige kunde i Fællesskabet for derved at tage hensyn til, at de var involveret i den singaporeanske producents salgs- og administrati- onsaktiviteter. Justeringen blev sat til 5 %, da de faktiske udgifter japanske selskaber ikke var angivet i besvarelsen af spørge- skemaet, selv om der specifikt var anmodet herom, og de derfor ikke kunne efterprøves ved kontrol- besøg hos selskabet. forbundne for de Kreditomkostninger (48) Af betragtning 39 i forordningen om midlertidig told fremg(cid:134)r det, at alle koreanske selskabers krav om justering for kreditomkostninger blev afvist, da kravene var fremsat p(cid:134) grundlag af en s(cid:134)kaldt (cid:134)ben 30. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 128/7 konto, dvs. et revolverende betalingssystem uden bevis for en aftale mellem leverandør og køber af varen p(cid:134) salgstidspunktet. Tre koreanske produ- center/eksportører hævdede, at det ikke var i over- ensstemmelse med almindelig praksis i Kommis- sionen. Derfor mente de, at der burde være indrømmet en justering af den normale værdi for kreditomkostninger for en kreditperiode p(cid:134) mindst 30 dage. (54) (49) Det er institutionernes praksis at acceptere en justering for kreditomkostninger, hvis eksportøren p(cid:134)viser, at betalingsbetingelserne var en faktor, der blev taget i betragtning ved fastsættelsen af salgspri- serne, jf. artikel 2, stk. 10, litra g), i grundforord- ningen. Der kan derfor kun indrømmes justering for det antal dage, der er aftalt p(cid:134) salgstidspunktet, da kun udgifterne til det antal dage kan betragtes som havende indflydelse p(cid:134) prisen. En s(cid:134)dan aftale eksisterer ikke, n(cid:134)r betalingerne er foretaget p(cid:134) grundlag af en (cid:134)ben konto, og følgelig kan kravet ikke godtages. Garantier (50) de koreanske producenter/eksportører En af krævede, at der blev foretaget et mere rimeligt skøn over justeringen for forskelle i garantier ved inddra- gelse af nogle af de udgifter, der angiveligt var afholdt i form af honorarer til uafhængige agenter og aflønning af reparatører. (51) Undersøgelsen viste, at de indberettede udgifter til garantier for hjemmemarkedet var overvurderet, og at de følgelig var et up(cid:134)lideligt grundlag for fastsæt- telse af justeringen. For den midlertidige fastsæt- telse blev det besluttet at basere justeringen for garantier udelukkende p(cid:134) de omkostninger, der rent faktisk var p(cid:134)løbet i forbindelse med gratis levering af reservedele til kunderne. Da der ikke er fremkommet nye beviser, som kunne berettige en forøgelse af justeringen for garantier, bekræftes resultaterne af den foreløbige undersøgelse. Andre faktorer (52) Et taiwansk selskab gentog sin anmodning om en specifik justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra k), i grundforordningen i form af fradrag af løn til sælgere, reklameudgifter og leje fra den normale værdi, da selskabet mente, at de fleste af de udgifter, der var forbundet med disse funktioner, vedrørte salg p(cid:134) hjemmemarkedet. (53) De japanske og singaporeanske producenter/ eksportører anmodede som et alternativ ogs(cid:134) om, at der, hvis kravet om justering for forskelle i handelsled (jf. tidligere) blev afvist, kunne trækkes andre specifikke udgifter, s(cid:134)som løn til sælgere, reklameudgifter osv. , fra den normale værdi. Det singaporeanske selskab anfægtede afvisningen af dette krav (jf. betragtning 72 i forordningen om midlertidig told) og hævdede, at p(cid:134)visningen af, at kunder betaler andre priser p(cid:134) hjemmemarkedet, som fastsat i artikel 2, stk. 10, litra k), kun er et eksempel og ikke et absolut krav. Ingen af de selskaber, som fremsatte krav under henvisning til artikel 2, stk. 10, litra k), i grundfor- ordningen, fremlagde bevis for, at der var tydelige og konsekvente forskelle i priserne, som det er fastsat i denne bestemmelse. Hvis det kun fremg(cid:134)r, at der er en forskel i omkostninger mellem eksport og hjemmemarkedssalg for det samme selskab, er det ikke tilstrækkeligt til, at der kan stilles krav om justering for forskelle i sammenlignelige priser, og da slet ikke til at p(cid:134)vise en indvirkning p(cid:134) priserne. Desuden er antagelsen om, at kravet om at kunne p(cid:134)vise forskelle i priser kun er givet som et eksempel, ikke korrekt, da litra k) underbygger de to bestemmelser, der fremg(cid:134)r af den generelle del i artikel 2, stk. 10, i grundforordningen, dvs. at de justeringer, der er anført i litra a) - k), kun kan indrømmes, hvis det kan p(cid:134)vises, at de p(cid:134)virker priserne og prisernes sammenlignelighed. Da der ikke foreligger bevis for, at disse betingelser er opfyldt foreliggende tilfælde, m(cid:134) kravet afvises. i det 3. Lande uden markedsøkonomi 3. 1. I n d i v i d u e l b e h a n d l i n g (55) De selskaber, som ikke fik indrømmet individuel behandling, gjorde gældende, at forordningen om midlertidig told ikke indeholdt en tilstrækkelig begrundelse herfor. Desuden genfremsatte de deres anmodning om individuel behandling ud fra den betragtning, at de ikke var underlagt kontrol fra den kinesiske stats side. (56) Det skal bemærkes, at ifølge artikel 9, stk. 5, af til individuel behandling i grundforordningen beregnes der en landsdækkende told for lande uden markedsøkonomi. Indrøm- melsen nogle eksportører er derfor en undtagelse fra reglen. En producent/eksportør, der ønsker at udnytte denne undtagelse, m(cid:134) kunne p(cid:134)vise, at der ikke er nogen indgriben fra statens side. To af de kinesiske produ- center var i stand til at p(cid:134)vise, at de opfyldte alle kriterierne for at opn(cid:134) individuel behandling. De tre øvrige kinesiske producenter kunne ikke p(cid:134)vise en s(cid:134)dan uafhængighed, og derfor havde institutio- nerne intet andet valg end at anvende den lands- dækkende told p(cid:134) dem. L 128/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 4. 98 3. 2. M o d e l s a m m e n l i g n i n g (57) De kinesiske producenter/eksportører gjorde indsi- gelse mod, at den normale værdi delvis var baseret p(cid:134) modeller fra en koreansk producent efter anven- delse af artikel 18 i grundforordningen. Eksportø- rerne hævdede, at ved at anvende en normal værdi for et ikke-samarbejdsvilligt selskab ville de blive forfordelt. (58) (59) Spørgsm(cid:134)let blev undersøgt igen, og eftersom artikel 18 i grundforordningen blev benyttet som grundlag for fastsættelse af den normale værdi, blev disse modeller til sidst udelukket fra beregningen. Et af de koreanske selskaber, der havde produktion i b(cid:134)de Kina og Korea, hævdede, at den normale værdi for en af deres kinesisk producerede modeller skulle være fastsat p(cid:134) grundlag af den beregnede værdi for den samme model produceret i Korea. (60) Kravet blev afvist, da der blev benyttet tilgængelige oplysninger p(cid:134) grundlag af artikel 18 i grundforord- ningen til at fastlægge den normale værdi for den forbundne koreanske producent/eksportør, og da disse modeller som anført ovenfor var blevet fastlæggelsen af den kinesiske fra udelukket normale værdi. Desuden skal det understreges, at den normale værdi skal baseres p(cid:134) oplysninger, der er indhentet i referencelandet som helhed, hvis det er muligt, og ikke kun p(cid:134) salg fra en enkelt produ- cent. 3. 3. S a m m e n l i g n i n g Handelsled (61) De kinesiske producenter/eksportører anmodede fortsat om justering for forskelle i handelsled med den begrundelse, at deres eksportsalg gik til OEM. (62) Som tidligere beskrevet viste en undersøgelse af forskelle i priserne p(cid:134) det koreanske hjemme- marked mellem OEM-salg og salg af egne mærke- varer, at forskellene i handelsled i den forbindelse ikke var afspejlet i konsekvente og tydelige pris- forskelle. Da der ikke var nogen forskel i priser mellem OEM-salg og eget varemærkesalg i Korea, og da den kinesiske normale værdi var baseret p(cid:134) det koreanske hjemmemarked, intet grundlag for at foretage en justering. var der havde en underleverandøraftale med et kinesisk selskab om fremstilling (eller samling) i Kina eller havde en selskabsafdeling i Kina. I den midlerti- dige beregning blev der fratrukket en bruttofortje- neste for de aktiviteter, der fandt sted i Hongkong og Japan i form af provision. De kinesiske produ- center/eksportører hævdede, at det ikke var korrekt at fratrække 5 % fra eksportprisen, eftersom der ikke reelt var betalt provision. (64) Da de forbundne japanske selskabers funktioner kan betragtes som værende de samme som en forhandlers p(cid:134) provisionsbasis, er der fratrukket en justering p(cid:134) 5 % fra prisen til den første uafhæn- gige kunde i Fællesskabet. Dette tal anses for rime- ligt i betragtning af, hvor meget de forbundne selskaber deltog i salg og administration for de kinesiske producenter. (65) gør nogen Ifølge artikel 2, stk. 10, litra i), i grundforordningen skal der foretages en justering for forskelle i provi- sion, der betales i forbindelse med de p(cid:134)gældende salg. I den forbindelse skal det understreges, at det ikke om producenten/ forskel, eksportøren direkte fakturerer kunderne i Fælles- skabet og betaler en provision til de parter, der er involveret i salgstransaktionerne, eller om produ- centen/eksportøren fakturerer mellemhandleren, som derp(cid:134) fakturerer kunden i Fællesskabet. Sidst- nævnte ordning er blot en anden m(cid:134)de at sikre, at mellemhandleren f(cid:134)r sin provision. I henhold til R(cid:134)dets og Kommissionens faste praksis kan kravet derfor ikke godtages. 4. Dumpingmargen for de undersøgte sel- skaber 4. 1. D u m p i n g m a r g e n d e n d e s e l s k a b e r f o r s a m a r b e j - (66) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grund- forordningen blev dumpingmargenen fastsat p(cid:134) grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige pris for alle eksporttransaktioner til Fællesskabet. Provision b e j d s v i l l i g e p i n g m a r g e n ) 4. 2. D u m p i n g m a r g e n f o r s e l s k a b e r i k k e - s a m a r - ( r e s t d u m - (63) Tre japanske selskaber er involveret i proceduren vedrørende Kina, idet de eksporterer telefaxappa- rater af kinesisk oprindelse til Fællesskabet. Det viste sig, at deres datterselskaber i Hongkong enten (67) Da der ikke forel(cid:134) bemærkninger fra de berørte parter, blev det besluttet at anvende den metode, der fremg(cid:134)r af betragtning 28 i forordningen om midlertidig told, dvs. at der for hvert eksportland 30. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 128/9 blev udvalgt det selskab, der havde den højeste dumpingmargen, og blev konstateret, hvilken af de modeller, der blev fremstillet og solgt af dette selskab i større mængder, der blev solgt til den laveste pris. Restdumpingmargenen blev fastsat ud fra den vejede gennemsnitlige margen for denne model, udtrykt som en procentdel af importprisen cif Fællesskabets grænse. Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte, Ltd, Singapore 30,1 % (75) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets restdumpingmargenen for Singapore grænse, er 68,2 %. 4. 3. D u m p i n g m a r g e n e r Republikken Korea (68) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er de endelige dumpingmargener for de samarbejdsvillige producenter/eksportører: Samsung Electronics Co. , Ltd, Seoul Daewoo Telecom Ltd, Seoul Nixxo Telecom Co. , Ltd, Seoul Tae II Media Co. , Ltd, Seoul 19,8 % 11,6 % 7,5 % 9,2 % (69) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets for Korea restdumpingmargenen er grænse, 25,1 %. Japan (70) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er de endelige dumpingmargener for de samarbejdsvillige producenter/eksportører: Brother Industries, Ltd, Nagoya: 49,2 % Tottori Sanyo Electric Co. , Ltd, Tottori: 124,2 % (71) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets Japan restdumpingmargenen for er grænse, 130,2 %. Taiwan Thailand (76) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er den endelige dumpingmargen for den samarbejdsvillige producent/eksportør: Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. , Ltd, Bangkok 10,4 % (77) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets restdumpingmargenen for Thailand grænse, er 22,6 %. Malaysia (78) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets restdumpingmargenen for Malaysia grænse, er 124,2 %. Folkerepublikken Kina (79) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er den endelige dumpingmargen for Kina 51,6 %. (80) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er de endelige dumpingmargener for selskaber, som fik individuel behandling: Murata Machinery (H. K. ) Ltd, Hongkong, (varer med oprindelse i Kina): 21,2 % Highsonic Industrial Ltd, Hongkong, (varer med oprindelse i Kina): 23,2 % (72) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er de endelige dumpingmargener for de samarbejdsvillige producenter/eksportører: Kinpo Electronics, Inc. , Taipei Sampo Corporation, Taipei 6,0 % 56,2 % (81) (73) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets restdumpingmargenen for Taiwan er grænse, 60,8 %. Singapore (74) Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er den endelige dumpingmargen for den samarbejdsvillige producent/eksportør: D. ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET Efter indførelsen af midlertidig antidumpingtold gjorde nogle af de berørte parter gældende, at den klagende producent ikke skulle i Fællesskabet betragtes som »erhvervsgren i Fællesskabet« p(cid:134) grund af det manglende samarbejde fra den næst- største producent i Fællesskabet. P(cid:134) grundlag af undersøgelsen konstateredes det imidlertid, at den klagende producent i Fællesskabet repræsenterer en betydelig del af den samlede produktion i Fællesskabet som omhandlet i artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. Denne producent betragtes derfor som erhvervsgrenen i Fællesskabet i forbin- delse med denne procedure. L 128/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 4. 98 E. SKADE 1. Kumulativ vurdering af virkningerne af dumpingimporten (82) De japanske eksportører anførte, at Kommissionen ikke kunne g(cid:134) ud fra, at der var tale om manglende samarbejdsvilje fra omkring ti af de japanske producenter af telefaxapparater, som havde nægtet at samarbejde med Kommissionen i denne procedure og ikke havde besvaret spørgeskemaet fra Kommissionen, fordi de angiveligt var ophørt med at eksportere til Fællesskabet inden undersø- gelsesperioden. Importtendenserne for Japan burde baseres p(cid:134) oplysningerne fra den japanske fabri- kantsammenslutning CIAJ om disse ikke samar- bejdsvillige firmaer under proceduren og p(cid:134) oplys- ningerne fra to samarbejdsvillige japanske eks- portører. Oplysningerne ville vise et markant fald i importen fra Japan fra 1993 til 1996. I lyset af disse tendenser burde importen fra Japan dekumuleres. (83) være eksport En eksportør af kinesiske varer hævdede, at den kinesiske dekumuleret, burde eftersom de kinesiske eksportører har fokuseret p(cid:134) OEM-kunder, mens de andre eksportlande har rettet sig mod forbrugermarkedet. Denne eksportør hævdede ogs(cid:134), at der var fundet forskellige skades- tærskler, og at der var anvendt forskellige prisstrate- gier af eksportørerne fra forskellige lande. Dette ville berettige til dekumulering, eftersom det kunne tyde p(cid:134) manglende konkurrence mellem disse varer. c) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af ind- førslen p(cid:134) baggrund af vilk(cid:134)rene for konkur- rencen mellem indførte varer og vilk(cid:134)rene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede vare. 1. 1. D u m p i n g m a r g e n e r (86) Som tidligere nævnt er dumpingmargenerne for hvert af de eksporterende lande højere end mini- mumsværdien som omhandlet i artikel 9, stk. 3. 1. 2. I n d f ø r t m æ n g d e (87) fra alle oplysninger Til brug for den endelige afgørelse blev den indførte mængde fra Japan i mangel af p(cid:134)lidelige, japanske kontrollerede eksportører fastsat ud fra oplysninger fra Eurostat. Eftersom der i Eurostats oplysninger ikke skelnes mellem telefaxapparater til kontorbrug og til privat brug, blev mængden af importerede telefaxappa- rater til privat brug fastsat ved at anvende forholdet mellem apparater til henholdsvis kontorbrug og privat brug af japansk oprindelse, som blev fastsat som led i undersøgelsen af samarbejdsvillige uafhængige importører og importører, der var forretningsmæssigt japanske eksportører. Hermed n(cid:134)ede man frem til, at 41,1% (i enheder) af alle telefaxapparater af japansk oprin- delse, der blev solgt i Fællesskabet i undersøgelses- perioden, var til privat brug. Den indførte mængde fra Japan i undersøgelsesperioden blev s(cid:134)ledes fastsat til at være 41,1 % af den af Eurostat angivne samlede indførsel fra Japan. forbundet med (84) Desuden hævdede eksportørerne, at gennemsnits- priserne for Japan og Singapore var mellem 40 % og 48 % højere end det samlede gennemsnit for alle berørte eksportlande. Dette kunne berettige en dekumulering for disse lande, eftersom det kunne tyde p(cid:134), at varerne ikke konkurrerede med varer fra andre berørte eksportlande. (85) Betingelserne for at kumulere indførsel af varer med henblik p(cid:134) konstatering af skade, som fastsat i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen, er følgende: a) den dumpingmargen, der er fastlagt for ind- førslen fra hvert af de p(cid:134)gældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i artikel 9, stk. 3 (88) Oplysningerne fra CIAJ kan ikke anvendes til at fastsætte, hvor stor den indførte mængde fra Japan var, eftersom en stor del af disse oplysninger vedrører ikke-samarbejdsvillige japanske eksportø- fra rer, som nægtede at besvare spørgeskemaet Kommissionen, ikke kunne f(cid:134) de relevante oplysninger og kontrollere dem. Desuden blev der ikke fremlagt bevis for, at der i undersøgelsesperioden ikke var importeret andre telefaxapparater til privat brug end dem fra de to samarbejdsvillige japanske eksportører. Disse eksportører havde dermed ikke bevist den p(cid:134)st(cid:134)ede stærkt faldende eksport. hvorfor Kommissionen (89) Derfor bekræftes resultaterne af den foreløbige undersøgelse, hvorefter den indførte mængde fra Japan fastsættes ud fra tilgængelige oplysninger i henhold til artikel 18 i grundforordningen. b) den indførte mængde fra hvert land er ikke ubetydelig, og Den herved fastsatte indførsel fra Japan er fortsat meget stor. 30. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 128/11 1. 3. K o n k u r r e n c e v i l k (cid:134) r Konkurrencevilk(cid:134)rene er derfor de samme. Salgskanaler 1. 4. K o n k l u s i o n e r (90) Med hensyn til argumentet om, at de kinesiske eksportører først og fremmest solgte til OEM, og at salgskanalerne derfor skulle anskues p(cid:134) en anden m(cid:134)de, var der i høj grad tale om manglende samar- bejdsvilje fra de kinesiske producenters side. Der kan derfor ikke alene ud fra de samarbejdsvillige eksportørers situation drages en generel konklusion om den kinesiske eksport. Desuden har Kommis- sionen konstateret, at hovedparten af de samar- bejdsvillige parter fra alle berørte eksportlande sælger den p(cid:134)gældende vare i Fællesskabet til flere forskellige kundekategorier, herunder til OEM- kunder. (91) Dette gælder ogs(cid:134) for erhvervsgrenen i Fælles- skabet. Hvor meget der sælges til de forskellige kundekategorier, varierer naturligvis. Men det ændrer ikke ved den kendsgerning, at parterne konkurrerer med hinanden, og selv om alle parter havde udvist samarbejdsvilje, ville der ikke p(cid:134) baggrund heraf være noget, der kunne berettige til at dekumulere den kinesiske eksport. Priser (92) Hvad ang(cid:134)r argumentet om højere importpriser for japanske og singaporeanske apparater, har Kom- missionen konstateret, at telefaxapparater til privat brug, der er indført fra Japan og Singapore til Fællesskabet, generelt har flere tekniske egenskaber og er højere placeret i vareudvalget end apparater fra andre eksportlande. Det er derfor naturligt, at den gennemsnitlige importpris for de to lande er Ikke desto mindre konkurrerede de højere. japanske og singaporeanske producenter med producenter fra de andre eksportlande, som ogs(cid:134), om end i mindre omfang, eksporterede varetyper af høj kvalitet, og de konkurrerede med erhvervs- grenen i Fællesskabet, hvilket viser sig ved, at de har samme eller lignende fysiske og tekniske egen- skaber, at de tjener samme form(cid:134)l, og at de sælges gennem samme eller lignende salgskanaler. (93) I betragtning af ovenst(cid:134)ende bekræftes konklusio- nerne af den foreløbige undersøgelse, ifølge hvilke betingelserne for at vurdere indførslen kumulativt med henblik p(cid:134) at fastlægge skaden i henhold til artikel 3, stk. 4, i grundforordningen er opfyldt. 2. Generelle skadefaktorer Generel bemærkning (94) P(cid:134) grundlag af de bemærkninger, der er modtaget efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger og gennemførelsen af yderligere undersøgelser, er en række generelle skadefaktorer nu fastlagt ende- ligt. Forbrug (95) Efter indførelsen af de midlertidige antidumping- foranstaltninger udviklede forbruget i Fællesskabet sig p(cid:134) følgende m(cid:134)de: (96) Det voksede fra ca. 1,1 mio. enheder i 1993 til 2,5 mio. enheder i 1996 (undersøgelsesperioden), alts(cid:134) en stigning p(cid:134) ca. 130 %. Kumuleret import, markedsandele (97) Desuden blev der konstateret følgende udvikling i den kumulerede import fra de berørte lande: i) I perioden 1993-1994 øgede eksportlandene deres salg med 33,7 %, men deres markedsandel faldt med 11,4 procentpoint (fra 62,5 % til 51,1 %). ii) I perioden 1994-1996 øgedes importen fra de p(cid:134)gældende eksportlande med 76,9 %, og deres markedsandel steg fra 51,1 % til 64,3 %, dvs. med 13,2 procentpoint. Priser a) Prisunderbud Selv om de singaporeanske og japanske eksportører generelt ikke eller kun i ringe omfang har solgt til priser, der er lavere end EF-erhvervsgrenens priser (jf. betragtning 98 og 99), havde de faldende eksportpriser fra Singapore og Japan en prisdæm- pende effekt, hvilket bevirkede, at erhvervsgrenen i Fællesskabet ikke var i stand til at hæve sine priser til et rentabelt niveau. (98) (99) Efter indførelsen af den midlertidige antidumping- told blev det konstateret, at der ikke var tale om prisunderbud fra (den eneste) eksportør fra Singa- pore. For de øvrige samarbejdsvillige eksportører be- kræftes resultaterne af den foreløbige undersøgelse, ifølge hvilke der konstateredes prisunderbud L 128/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 4. 98 som for de modelkategorier, der benyttedes grundlag for afgørelsen. Prisunderbudsmargenen for den enkelte modelgruppe varierede fra 1,3 % til 41,8 %. Den vejede gennemsnitlige underbuds- margen set i forhold til den samlede indførsel pr. land blev fastsat endeligt s(cid:134)ledes: Kina 18,5 %, Japan 0,30 %, Taiwan 4,5 %, Singapore 0,0 %, Korea 9,2 %, Thailand 10,9 %, Malaysia 41,8 %. Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen for alle berørte lande er 8,4 %. (106) F. (cid:143)RSAGEN TIL SKADEN 1. Dumpingimport Importen til Fællesskabet af varer til dumping- priser, der blev solgt gennem de samme distributi- onskanaler og til det samme (transparente) marked, faldt sammen med et tab af markedsandele og en forværring af EF-erhvervsgrenens finansielle situa- tion. I undersøgelsesperioden solgte erhvervsgrenen til priser, der l(cid:134) væsentligt lavere end produktions- omkostningerne. Den havde ikke været i stand til at hæve priserne til et rentabelt niveau p(cid:134) grund af pristrykket p(cid:134) markedet. Pristrykket skyldtes de eksportører, der solgte til underbudspriser, og japanske og singaporeanske eksportører taget under (cid:130)t, hvor sidstnævntes eksportpriser ogs(cid:134) viste en fortsat faldende tendens. Derfor havde EF-erhvervs- grenen p(cid:134) samme tid problemer med dumpingim- port fra Japan og Singapore af varer, som generelt l(cid:134) i den højere ende af markedet, og dumpingim- port fra de øvrige eksportlande, der mere vedrørte den lavere ende af markedet, hvor konkurrencen hovedsageligt føres p(cid:134) prisen. 2. Andre faktorer (107) Efter indførelsen af midlertidig antidumpingtold blev det fremført, at den skade, EF-erhvervsgrenen havde lidt, kunne være for(cid:134)rsaget af Sagem, den næststørste producent i Fællesskabet. (108) I den forbindelse viser oplysninger fra undersøgel- sesperioden, at Sagems markedsandel, som var øget fra 1993 til 1994, faldt betydeligt fra 1994 til under- søgelsesperioden. Desuden viser statistiske oplys- ninger, at p(cid:134) Sagems vigtigste marked (Frankrig) havde selskabet normalt de højeste priser inden for en gruppe sammenlignelige modeller. Ud fra disse oplysninger m(cid:134) det derfor anses for usandsynligt, at Sagem i væsentlig udstrækning skulle have bidraget til den skade, EF-erhvervsgrenen er blevet p(cid:134)ført. (109) For de lande, som ikke indgik i undersøgelsen, fremgik det af resultaterne af den foreløbige under- søgelse, at der ikke var nogen væsentlig import i undersøgelsesperioden. Der blev fremsat væsentlige bemærkninger i den forbindelse. ikke b) Salgspriser (100) Fra 1993 til 1994 faldt de samarbejdsvillige eksportørers salgspriser med gennemsnitligt 11 %, og fra 1994 til 1996 faldt de med 26,1 % i gennem- snit. For de japanske og singaporeanske eksportører faldt priserne ogs(cid:134) i denne periode. 3. EF-erhvervsgrenens situation (101) P(cid:134) grundlag af de bemærkninger, der er modtaget efter indførelsen af den midlertidige antidumping- told og gennemførelsen af yderligere undersøgelser konstateredes følgende: (102) Fra 1993 til 1994 øgede EF-erhvervsgrenen sit salg med 140 % og markedsandelen med 7,7 procent- point (fra 16,3 % til 24 %). Denne positive udvik- ling var baseret p(cid:134) investeringer i 1993. (103) Fra 1994 til 1996 faldt EF-erhvervsgrenens salg i mængde derimod med 14,7 % og dens m(cid:134)lt markedsandel med 9,5 procentpoint (fra 24,0 % til 14,5 %). (104) Fra 1994 til 1996 faldt de producerede mængder og kapacitetsudnyttelsen betydeligt som følge af den faldende salgsmængde, og salgspriserne faldt med 17,5 %. I samme periode faldt beskæftigelsen med 21,7 %, og de finansielle resultater forringedes og udviste i undersøgelsesperioden et to-cifret tab (%) af omsætningen. EF-erhvervsgrenen var ikke i stand til at hæve priserne til et rentabelt niveau som følge af pristryk p(cid:134) markedet i Fællesskabet. 4. Konklusioner 3. Konklusioner (105) P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende konkluderes det, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade. (110) P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende anses dumpingim- porten fra de berørte eksportlande for at have p(cid:134)ført EF-erhvervsgrenen væsentlig skade. 30. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 128/13 G. FÆLLESSKABETS INTERESSER dumpingtold ikke ville have nogen større indvirk- ning p(cid:134) salg, fortjeneste og beskæftigelse generelt set. fremført, (111) Efter indførelsen af midlertidig antidumpingtold antidumpingtolden ville at blev det belaste forbrugerne uforholdsmæssigt og dermed være i modstrid med Fællesskabets interesser. Der blev derfor foretaget yderligere undersøgelser, som gav følgende resultater. 3. Forbrugere 1. EF-erhvervsgrenen og andre EF-produ- center (112) Det blev i undersøgelsen fastsl(cid:134)et, at EF-erhvervs- grenen er levedygtig, hvilket blandt andet viser sig ved fortsatte investeringer og udvikling af et eget telefaxapparat til privat brug med kopipapir (termisk overførsel), som om kort tid vil blive intro- duceret p(cid:134) markedet. Det kan forventes, at erhvervsgrenen vil ophøre med sine aktiviteter i Fællesskabet, hvis der ikke træffes antidumpingfor- anstaltninger, p(cid:134) grund af omfanget og varigheden af de finansielle tab, den er p(cid:134)ført som følge af dumpingimport. Uden foranstaltninger vil pris- trykket fra dumpingimporten fortsætte og øde- lægge alle erhvervsgrenens bestræbelser p(cid:134) at blive rentabel. Som følge heraf vil Fællesskabet miste omkring 370 arbejdspladser, som direkte har tilknytning til den p(cid:134)gældende vare. P(cid:134) den anden side gøre erhvervsgrenen i stand til at opretholde og endog udvikle sine aktiviteter i Fællesskabet. foranstaltninger indførelsen af vil (113) Desuden antages det, at indførelse af antidumping- told direkte og indirekte vil kunne have en positiv effekt for omkring 4 000 arbejdspladser, nemlig omkring 1 000 ansatte hos samtlige producenter i Fællesskabet (Philips, Sagem og japanske udflyttede virksomheder) 3 000 indirekte fremstillingsrelaterede arbejdspladser service- og leverandørvirksomheder (baseret p(cid:134) erhvervsevalueringer for denne sektor, ifølge hvilke (cid:130)n industriarbejder giver grundlag for mindst tre tilknyttede arbejdspladser). og inden for yderligere 2. Ikke-forbundne importører og forhandlere (114) Undersøgelsen har vist, at for ikke-forbundne importører og forhandlere repræsenterede den p(cid:134)gældende vare generelt kun en lille del af hele forretningen, gennemsnitligt 1 % af omsætningen. For de samarbejdsvillige importører var der ingen beskæftigelse og ingen betydelige investeringer direkte forbundet med den p(cid:134)gældende vare. Alle bortset fra et af disse selskaber forklarede, at anti- (115) Med den endelige antidumpingtold vil den gennemsnitlige stigning i forbrugerprisen for varer importeret fra de p(cid:134)gældende lande blive p(cid:134) ca. 12 % ud fra den antagelse, at eksportører, der p(cid:134)lægges høj antidumpingtold, dvs. mellem 40 % og 89 %, vil ophøre med at eksportere til markedet i Fællesskabet, medens de øvrige eksportører vil fortsætte med at sælge p(cid:134) dette marked. Den indi- viduelle prisstigning for eksportører, der p(cid:134)lægges antidumpingtold under gennemsnittet, hvilket gælder for omkring 70 % af eksporten fra de p(cid:134)gældende lande, vil være endnu lavere, nemlig fra 3 % til 9 %. For en vare med en levetid p(cid:134) ca. 5 (cid:134)r vil den gennemsnitlige (cid:134)rlige tillægspris som følge af antidumpingtold være p(cid:134) ca. 6 ECU. Disse relativt sm(cid:134) tillæg vil endog blive delvis neutrali- seret af det normale prisfald p(cid:134) den p(cid:134)gældende vare. (116) Bortset fra ovennævnte prisstigninger for importe- rede varer vil forbrugeren kunne udnytte fordelen ved et øget udbud fra alle producenter i Fælles- skabet. Det kan forventes, at markedsandelen for samtlige EF-producenter vil stige fra ca. 35 % i 1996 til ca. 50 % efter indførelsen af antidumping- told. EF-producenterne vil sandsynligvis holde deres priser p(cid:134) et stabilt niveau for at opn(cid:134) større markedsandele og et større salg, hvilket igen vil føre til lavere enhedsomkostninger og bedre finan- sielle resultater. (117) Den europæiske forbrugerorganisation BEUC var blevet opfordret til at deltage, men ønskede det ikke, og fremsatte ingen bemærkninger. (118) P(cid:134) baggrund heraf fastsl(cid:134)s det, at ulempen for forbrugerne som følge af antidumpingtold p(cid:134) tele- faxapparater til privat brug fra de p(cid:134)gældende lande er lille i forhold til fordelene ved at sikre fortsat industriel aktivitet og beskæftigelse, der kræver høje kvalifikationer hos arbejdsstyrken i Fælles- skabet. 4. Informationssamfundet (119) Det blev fremført, at indførelsen af antidumping- told vil p(cid:134)virke udviklingen af informationssam- fundet. L 128/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 4. 98 (120) I den forbindelse er det udtrykkeligt fastsat i Singa- poreaftalen fra 1996 om informationsteknologiske varer, at denne aftale ikke under nogen omstændig- heder griber ind i retten til i givet fald at indføre antidumpingforanstaltninger. Desuden antages det, at det som anført ovenfor kun vil p(cid:134)virke forbru- gerne i mindre grad og ikke indvirke negativt p(cid:134) efterspørgslen efter den p(cid:134)gældende vare. (121) 5. Virkninger af antidumpingtold for konkur- rencen Indførelsen af antidumpingtold p(cid:134) importen fra de eksportører, for hvem der er fastsat høje dumping- margener og skadestærskler, og hvis eksport vil blive p(cid:134)lagt høj antidumpingtold, vil sandsynligvis medføre, at disse parters salg og markedsandel falder. Men for hovedparten af de berørte eks- portører vil indvirkningen af tolden være moderat, og det forventes ikke, at disse eksportører vil blive væsentligt berørt med hensyn til deres konkurren- cesituation. Der vil derfor fortsat være et betydeligt antal stærke konkurrenter til EF-producenterne p(cid:134) markedet. 6. Konklusioner (122) P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende er Kommissionen af den opfattelse, at der ikke er vægtige argumenter for ikke at indføre antidumpingtold. plus et rimeligt tillæg til dækning af fortjeneste. En fortjenstmargen p(cid:134) 10, 7% af omsætningen blev anset for at være et passende minimum. Det fastsl(cid:134)s desuden, at der af hensyn til EF-erhvervsgrenens nuværende og fremtidige situation er og stadig vil være behov for en intensiv og øget F&U-indsats, især i betragtning af yderligere formindskelse og fremtidige varegenerationer, der er tilpasset ny udvikling inden for telekommunikationsteknologi. Desuden er ovennævnte fortjenstmargen tilstræk- kelig til, at der kan afsættes midler til de investe- ringer, der er nødvendige for at fremstille de nye varetyper og sikre en rimelig forrentning af den allerede investerede kapital. (124) Endvidere anses denne fortjenstmargen for at ligge p(cid:134) linje med den fortjenstmargen, der er konsta- teret for de p(cid:134)gældende eksportørers salg p(cid:134) deres hjemmemarkeder, og den ligger ogs(cid:134) p(cid:134) linje med den fortjenstmargen, der anvendtes i tidligere anti- dumpingsager for tilsvarende erhvervsgrene (f. eks. sager vedrørende farvefjernsynsmodtagere med lille billedskærm, kassetteb(cid:134)nd, videokassetter, magnet- plader, elektrolytkondensatorer og fjernsynskamera- systemer; i disse tilfælde benyttedes en fortjenst- margen p(cid:134) mellem 10 og 12 % af omsætningen). H. ENDELIG TOLD 1. Skadestærskel (123) For at fastsætte størrelsen af den told, der vil være nødvendig for at afhjælpe den skade, som dum- pingimporten p(cid:134)fører EF-erhvervsgrenen, ans(cid:134)s det for p(cid:134)krævet at beregne et prisniveau p(cid:134) grundlag af EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger (125) Skadestærsklen blev beregnet ved at sammenligne den vejede gennemsnitlige importpris, justeret for forskelle i betalings- og leveringsbetingelser og i samme handelsled, med den pris, der ikke ville forvolde EF-erhvervsgrenen skade, som beregnet ovenfor. De beløb, der fremkommer som resultat af denne beregning, blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige værdi af de importe- rede varer, frit Fællesskabets grænse. De skades- tærskler, der blev fastsat p(cid:134) grundlag heraf, er følgende: Land Selskab Skadestærskel (%) Japan Folkerepublikken Kina Korea Brother Industries Ltd Tottori Sanyo Electric Co Ltd Andre Highsonic Industrial Ltd, Hongkong Murata Machinery Ltd Andre Daewoo Telecom Ltd Tae II Media Co Ltd Samsung Electronics Co Ltd Nixxo Telecom Ltd Andre 7,0 28,1 34,9 59,3 23,5 74,2 61,6 50,8 17,4 54,8 73,1 30. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 128/15 Land Selskab Skadestærskel (%) Singapore Taiwan Thailand Communication Graphic Matsushita Systems (S) Pte Ltd Andre Kinpo Electronics Inc Sampo Corporation Andre Cal-Comp Electronics (Thailand) Co Ltd Andre Malaysia Alle (ikke-samarbejdsvillige) 7,7 39,5 32,4 35,8 36,6 40,7 47,3 89,9 2. Endelig told (126) Den endelige antidumpingtold fastsættes til samme niveau som dumpingmargenen eller skadestærsklen, hvis sidstnævnte er lavere. Udtrykt i procent af prisen, frit Fællesskabets grænse, beløber tolden sig til: Land Selskab Endelig told (%) Japan Folkerepublikken Kina Korea Singapore Taiwan Thailand Brother Industries Ltd Tottori Sanyo Electric Co Ltd Andre Highsonic Industrial Ltd, Hongkong Murata Machinery Ltd Andre Daewoo Telecom Ltd Tae II Media Co Ltd Samsung Electronics Co Ltd Nixxo Telecom Ltd Andre Communication Graphic Matsushita Systems (S) Pte Ltd Andre Kinpo Electronics Inc Sampo Corporation Andre Cal-Comp Electronics (Thailand) Co Ltd Andre Malaysia Alle (ikke-samarbejdsvillige) 7,0 28,1 34,9 23,2 21,2 51,6 11,6 9,2 17,4 7,5 25,1 7,7 39,5 6,0 35,8 36,6 10,4 22,6 89,9 L 128/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 4. 98 I. OPKRÆVNING AF MIDLERTIDIG TOLD (127) I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret for de ekspor- terende producenter og lande, og p(cid:134) baggrund af omfanget af den skade, der er p(cid:134)ført EF-erhvervsgrenen, bør de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold for transaktioner, hvor den p(cid:134)gældende vare indg(cid:134)r, opkræves endeligt til samme sats som den endelige told (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Der indføres en endelig antidumpingtold p(cid:134) importen af telefaxapparater af vægt 5 kg eller derunder og med dimensioner (bredde (cid:253) dybde (cid:253) højde), hvor hovedelementet m(cid:134)ler 470 mm (cid:253) 450 mm (cid:253) 170 mm eller derunder, bortset fra telefaxapparater, der benytter blækstr(cid:134)le- eller laser- eller LED (Light Emitting Diode)-teknologi, henhørende under KN-kode 8517 21 00 (Taric-kode 8517 21 00*10) og med oprindelse i Folkerepu- blikken Kina, Japan, Republikken Korea, Malaysia, Singapore, Taiwan og Thailand. 2. Den endelige antidumpingtold beregnes p(cid:134) grundlag af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, og fastsættes s(cid:134)ledes for varer med oprindelse i følgende lande: Land Endelig told (%) Taric-tillægskode Folkerepublikken Kina Japan Republikken Korea Malaysia Singapore Taiwan Thailand 51,6 34,9 25,1 89,8 39,5 36,6 22,6 8900 8900 8900 (cid:190) 8900 8900 8900 Ovenst(cid:134)ende satser gælder ikke for varer, der er fremstillet af nedennævnte selskaber, for hvilke antidumpingtolden fastsættes s(cid:134)ledes: Land Selskab Endelig told (%) Taric- tillægskode Folkerepublikken Kina (cid:190) Murata Machinery (HK) Ltd (Hongkong) (cid:190) Highsonic Industrial Ltd (Hongkong) Japan (cid:190) Brother Industries Ltd (cid:190) Tottori Sanyo Electric Co Ltd Republikken Korea (cid:190) Daewoo Telecom Ltd (cid:190) Tae II Media Co Ltd (cid:190) Samsung Electronics Co Ltd (cid:190) Nixxo Telecom Co Ltd 21,2 23,2 7,0 28,1 11,6 9,2 17,4 7,5 8458 8459 8430 8431 8434 8435 8436 8437 30. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 128/17 Land Selskab Endelig told (%) Taric- tillægskode Singapore (cid:190) Matsushita Graphic Communication 7,7 8438 Taiwan Systems (S) Pte Ltd (cid:190) Kinpo Electronics, Inc (cid:190) Sampo Corporation Thailand (cid:190) Cal-Comp Electronics (Thailand) Co Ltd 6,0 35,8 10,4 8439 8442 8457 3. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse. Artikel 2 Om nødvendigt vil R(cid:134)det p(cid:134) grundlag af et forslag fra Kommissionen efter en individuel vurdering af den enkelte model fastsl(cid:134), hvilke telefaxapparater til kontorbrug, som opfylder de kriterier for vægt og størrelse, der er fastsat i artikel 1, eller bærbare telefaxapparater, som udelukkende anvendes sammen med mobiltelefoner, der ikke er omfattet af denne forordning. Artikel 3 1. De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 2140/97 er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told, der indføres. 2. Sikkerhedsstillelse, der overstiger den endelige antidumpingtold, frigives. Denne forordning træder i kraft p(cid:134) dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesska- bers Tidende. Artikel 4 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Luxembourg, den 27. april 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne R. COOK Formand