title: QUESTION ECRITE no 1166/98 de Graham WATSON à la Commission. Aéroports régionaux et accès aux aéroports centraux

eurovoc_concepts:
air traffic
air transport
airport
carriage of passengers
inland transport
intra-EU transport
transport capacity
transport planning
transport regulations

text: 22. 2. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 50/15 (1999/C 50/020) QUESTION (cid:201)CRITE E-1165/98 posØe par Graham Watson (ELDR) (cid:224) la Commission Objet: AØroports rØgionaux et accŁs aux aØroports centraux (29 avril 1998) Le trafic assurØ par les aØroports rØgionaux occupe une part croissante et significative de l(cid:146)activitØ de transport aØrien. La Commission admet-elle que, compte tenu de l(cid:146)augmentation du nombre de passagers pris en charge par les aØroports rØgionaux, ces derniers continuent d(cid:146)Øprouver des difficultØs Øconomiques excessives pour ce qui est de l(cid:146)accŁs aux crØneaux horaires sur les aØroports centraux? (1999/C 50/021) QUESTION (cid:201)CRITE E-1166/98 posØe par Graham Watson (ELDR) (cid:224) la Commission Objet: AØroports rØgionaux et accŁs aux aØroports centraux (29 avril 1998) Quels sont les projets de la Commission s(cid:146)agissant de l(cid:146)accŁs aux aØroports centraux des compagnies aØriennes qui assurent des liaisons depuis les aØroports rØgionaux? Sachant que les aØroports centraux ont financiŁrement intØrŒt (cid:224) cØder la majoritØ des crØneaux horaires au plus offrant, la Commission est-elle d(cid:146)accord pour dØfendre la crØation de la notion d(cid:146)«aØroport rØgional dØsignØ», en vertu de laquelle des aØroports rØgionaux auraient accŁs (cid:224) un nombre limitØ de crØneaux sur les aØroports centraux, pour un prix forfaitaire et avec une part Øgale de mouvements en heure de pointe? RØponse commune aux questions Øcrites E-1165/98 et E-1166/98 donnØe par M. Kinnock au nom de la Commission (29 mai 1998) La Commission est bien consciente que les compagnies aØriennes qui exercent leurs activitØs au dØpart et (cid:224) destination des aØroports rØgionaux rencontrent des difficultØs croissantes pour s(cid:146)assurer des crØneaux horaires convenables dans les grands aØroports saturØs. La Commission peut confirmer que, depuis l(cid:146)entrØe en vigueur du rŁglement (CEE) 95/93 du Conseil, du 18 janvier 1993, fixant des rŁgles communes en ce qui concerne l(cid:146)attribution des crØneaux horaires dans les aØroports de la CommunautØ (1), le systŁme d(cid:146)attribution des crØneaux dans les aØroports de la CommunautØ subit une pression croissante, en raison notamment de la croissance du trafic. La situation des aØroports rØgionaux est prise en compte dans les actuels travaux prØparatoires de modification et de mise (cid:224) jour du rŁglement 95/93. L(cid:146)une des principales difficultØs en matiŁre d(cid:146)attribution des crØneaux horaires consiste (cid:224) trouver le juste Øquilibre entre les parties intØressØes. Les grandes compagnies aØriennes estiment que la proposition devrait favoriser l(cid:146)exploitation de rØseaux intØgrØs en Øtoile. Les compagnies et aØroports rØgionaux estiment que les transporteurs rØgionaux devraient avoir un accŁs plus aisØ, voire un accŁs garanti, aux aØroports saturØs. En rŁgle gØnØrale, les aØroports souhaitent assurer la stabilitØ des services, maximiser le nombre de passagers et parvenir (cid:224) un meilleur Øquilibre entre le marchØ rØgional et le marchØ long courrier. Ces ØlØments sont souvent en contradiction les uns avec les autres. Il serait par consØquent difficile de modifier les paramŁtres actuels par des changements qui accorderaient la prioritØ (cid:224) une catØgorie d(cid:146)exploitants par rapport aux autres. La rØvision de l(cid:146)actuel rŁglement sur les crØneaux horaires envisage la possibilitØ de rØserver des crØneaux horaires sur les liaisons vitales (cid:224) destination et en provenance d(cid:146)aØroports rØgionaux, sur lesquelles des obligations de service public ont ØtØ imposØes conformØment au rŁglement 2408/92 du Conseil. Les (cid:201)tats membres devraient donc rester en mesure de rØserver des crØneaux horaires pour pouvoir continuer (cid:224) exploiter ces services entre les aØroports rØgionaux et centraux. (1) JO L 14 du 22. 1. 1993


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1254/98 dell'on. Odile LEPERRE- VERRIER alla Commissione. Gemellaggio con le città dei PECO

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
cultural relations
economy
environmental policy
public administration
twinning
vocational training

formats: html pdf print

text: C 354/84 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 19. 11. 98 Risposta data dal Sig. Fischler in nome della Commissione (3 giugno 1998) La Commissione sta raccogliendo le informazioni necessarie per poter rispondere al quesito. Essa non manchera‘ di comunicare il risultato delle sue ricerche non appena possibile. (98/C 354/135) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1252/98 di Odile Leperre-Verrier (ARE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Salute dei giovani europei Nel momento in cui numerosi studi indicano che i giovani europei si curano male o in modo insufficiente, puo‘ la Commissione far sapere quali misure intende prendere per sviluppare i servizi sanitari per i giovani (a livello scolastico e universitario, organismi di prevenzione, ecc. )? Non ritiene la Commissione che sia il caso di organizzare un programma specifico di sanita‘ pubblica? Ha la Commissione previsto azioni specifiche in questo settore? Risposta del Sig. Flynn a nome della Commissione (5 giugno 1998) La Commissione e‘ consapevole del fatto che investire nel settore della salute dei giovani, costituisce una pietra miliare nelle politiche europee che si occupano di sanita‘ pubblica. Questo sentimento si riflette nei programmi d(cid:146)azione europei di sanita‘ pubblica, che si tratti di cancro, AIDS, droga o di promozione della salute, in cui i giovani costituiscono i principali gruppi-bersaglio. Numerosi sono i progetti sostenuti da questi programmi; citiamo,ad esempio, la Rete europea di scuole che promuovono la salute, un(cid:146)iniziativa congiunta della Commissione, del Consiglio e dell(cid:146)Organizzazione Mondiale della Sanita‘ (OMS)-Europa. Questa Rete comprende ora 38 paesi europei e coinvolge oltre un milione di allievi. La scuola che si occupa di promuovere la salute, si prefigge di raggiungere stili di vita sani per l(cid:146)intera popolazione scolastica, creando ambienti di sostegno che contribuiscano alla promozione della salute. Essa mette a disposizione delle possibilita‘ per la creazione di un ambiente fisico-sociale sicuro, volto a migliorare le condizioni di salute. Attraverso un(cid:146)attiva collaborazione tra alunni, personale addetto, genitori e comunita‘, la scuola per la promozione della salute offre numerosi vantaggi, tra i quali la valorizzazione dell(cid:146)autostima degli allievi che consente loro di sfruttare il proprio potenziale fisico, psicologico e sociale. Alcuni paesi hanno diffuso con successo il concetto attraverso il sistema scolastico. Altri devono ancora affrontare le sfide che comporta una realizzazione con l(cid:146)approvazione dei responsabili delle decisioni nelle strutture scolastiche e politiche. La Commissione sta elaborando una relazione sulle condizioni di salute dei giovani nella Comunita‘, che verra‘ pubblicata prossimamente. (98/C 354/136) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1254/98 di Odile Leperre-Verrier (ARE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Gemellaggio con le citta‘ dei PECO Puo‘ la Commissione fare il punto sulle operazioni di gemellaggio che ha finanziato tra l(cid:146)Unione europea e alcuni comuni dei paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale? Puo‘ indicare in particolare quali azioni sono risultate da tali gemellaggi e quali paesi sono stati piu‘ specificamente interessati?


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse "Vækst og beskæftigelse i en stabilitetsorienteret ØMU" Økonomisk-politiske overvejelser med henblik på de kommende overordnede retningslinjer for 1998«

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
budget policy
economic growth
economic policy
employment policy
monetary policy

text: C 214/104 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse “Vækst og beskæftigelse i en stabilitetsorienteret ØMU” Økonomisk-politiske overvejelser med henblik på de kommende overordnede retningslinjer for 1998« (98/C 214/27) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 2. marts 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Økonomiske, Finansielle og Monetære Spørgsmål, som udpegede Bernard de Bigault du Granrut til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 3. april 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 354. plenarforsamling af 29. og 30. april 1998, mødet den 29. april 1998, med 70 stemmer for, 36 imod og 19 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 2. Indholdet af dokumentet »Vækst og beskæftigelse« Kommissionens økonomiske årsberetning 1998 1. 1. fremlægges: — i en helt ny skikkelse: en oversigt over de hovedudfor- dringer, EU er stillet over for, nemlig vækst og beskæftigelse, — på et historisk øjeblik: inden beslutningerne om den tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union træffes (kredsen af deltagerlande, valutaernes om- regningskurser), og — i en situation med usædvanlig stabilitet, givet den grad af konvergens, som medlemsstaterne kan frem- vise på deres vej mod ØMU’en. 1. 2. ØSU glæder sig over den lejlighed, det her har til — omend inden for en ganske kort tidsfrist — at afgive udtalelse om denne rapport, der tjener som grundlag for opstillingen af de »Overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politik- ker«, som Rådet (i medfør af EF-traktatens artikel 103) skal fremlægge i juni måned. Disse »overordnede ret- ningslinjer« repræsenterer i stadig højere grad reference- rammen for Fællesskabets og medlemsstaternes økono- miske politik, men også for de ansvarsområder, der henhører under arbejdsmarkedets parter og de økonomi- ske og sociale organisationer i Unionen. 1. 3. ØSU konstaterer, at Kommissionens frem- skrivninger bygger på prognoserne fra efteråret 1997, som i al væsentlighed bekræftes af prognoserne fra 1998. Fremskrivningerne peger grundlæggende på gunstige betingelser for fortsat stabilitet, vækst og dermed be- skæftigelse. Der er her utvivlsomt tale om en optimistisk vurdering af situationen, men den skal samtidig ses som en bekræftelse af, at en videreførelse af konvergens- og stabilitetspolitikken — der snart vil blive understøttet af ØMU’ens institutionelle ramme — er nødvendig, hvis Fællesskabet endelig skal ud af den negative beskæftigelsessituation. Det er på den baggrund, man skal se ØSU’s udtalelse om Kommissionens dokument. Ifølge Kommissionens økonomiske efterårspro- 2. 1. gnoser offentliggjort i oktober 1997 kan EU se frem til en vækst på 2,6 % af BNP i 1997, som gradvist skulle stige til 3 % i 1998 og 1999. En sådan vækstrate svarer til en nettotilvækst i beskæftigelsen på 0,5 % i 1997, 0,8 % i 1998 og 1,3 % i 1999. Da arbejdsudbuddet samtidig er stigende (især søger flere kvinder ud på arbejdsmarkedet), vil ledigheden i EU falde fra 10,7 % i 1997 til 10,3 % i 1998 og 9,8 % i 1999. 2. 1. 1. De »økonomiske prognoser fra foråret 1998« — der er påvirket af krisen i Asien — ændrer kun meget lidt ved tallene fra prognosen fra efteråret 1997: væksten skulle blive på 2,8 % i 1998 og 3,0 % i 1999. Ledigheden skulle udvikle sig som følger: 10,7 % i 1997 faldende til 10,2 % i 1998 og 9,8 % i 1999. 2. 2. Samme prognoser peger klart på, at investeringer- ne og det private forbrug i fremskrivningsperioden (1997-1999) gradvist vil overtage eksportens rolle som vækstmotor. 2. 3. EU’s dårlige resultater med hensyn til vækst (1,6 % på årsbasis) i perioden 1991-1996 og med hensyn til beskæftigelse (- 0,4 %) skal først og fremmest tilskri- ves et forkert makroøkonomisk policy-mix, som hverken kunne forhindre store spændinger eller valutauro. Føl- gende hindringer stillede sig i vejen for et bedre resultat: — en stabilitetskonflikt mellem finanspolitik, lønudvi- kling og pengepolitik, — stigning i de lange renter og valutakrisen i 1995, — et fald i investeringskvoterne under indtryk af det ustabile klima, der herskede siden det første olieprischok. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/105 2. 4. Disse hindringer må ryddes af vejen i fremtiden. Mulighederne for at nå så vidt er gode. Sagen er jo, at der med oprettelsen af Den Økonomiske og Monetære Union skabes stabile rammer i EU, inden for hvilke medlemsstaterne fører en stram økonomisk politik, som lettes af stabile priser, en moderat lønudvikling, relativt lave lange renter og fravær af forstyrrende effekter fra valutakursrelationerne mellem deltagerlandene. EU har interesse i med fasthed at gennemføre den økonomiske strategi, som indgår i »de overordnede retningslinjer«. De vækstfremmende aspekter er først og frem- 2. 5. mest at finde på udbudssiden: — en inflation, som er under kontrol, — en meget høj og stigende forrentning af investerin- gerne, — uudnyttet kapacitet. 2. 6. De monetære betingelser, herunder de lange renter og valutakurserne, fremmer den interne efter- spørgsel. Dette er vigtigt, eftersom en for kraftig stigning i lønningerne eller en ekspansiv finanspolitik ikke er de rette midler at stimulere efterspørgslen med. »I de kommende år forventes vækstimpulserne i stigende grad at komme fra den interne efterspørgsel som følge af gunstige monetære vilkår, især de faldende risikopræmi- er for de lange rentesatser og dollarens styrkelse over for de europæiske valutaer, samt en forbedret tillid til den økonomiske udvikling blandt virksomheder og husholdninger. Disse gunstige monetære vilkår er opnået på baggrund af bemærkelsesværdige fremskridt i retning af konvergens i inflationsraterne og nedbringelsen af budgetunderskuddene i hovedparten af medlemsstater- ne. « (punkt 1. 1, andet afsnit, i Kommissionens doku- ment) 2. 7. Det er Kommissionens vurdering, at krisen, der hjemsøger Asien, nok rummer risici, men dog kun vil have en marginal indflydelse på væksten i EU. De negative effekter på handelen vil kunne opvejes gennem en yderligere forbedring af de monetære betingelser og gennem dynamikken i den indre efterspørgsel. 2. 8. Hvis man skal fastholde den monetære stabilitet og markedstilliden (på det korte sigt) og (mellemfristet) omdanne opsvinget til en kraftig, holdbar vækstproces, er det nødvendigt at sikre en gnidningsløs overgang til ØMU’en og gradvis løse ledighedsproblemet. De fundamentale forudsætninger herfor er til stede. Resten er et spørgsmål om vilje og om at gennemføre den nødvendige makroøkonomiske politik, men også om at sætte ind med egnede strukturtiltag. 3. Beskæftigelsesudfordringen — set med Kommissio- nens øjne 3. 1. Over fire sider giver Kommissionen en udmærket fremstilling af den beskæftigelsesudfordring, Fæl- lesskabet er stillet over for. Den lægger ud med at henvise til EF-traktaten, hvis artikel 2 (som blev ændret på topmødet i Amsterdam) stipulerer, at det er en fællesskabsopgave at fremme »et højt beskæftigelses- niveau«. 3. 2. Hvis man definerer en konkurrencedygtig økono- mi som en økonomi, hvor 1) produktivitetsstigningen svarer til eller er højere end produktivitetsstigningen hos de vigtigste handelspartnere 2) hvor der er ekstern økonomisk ligevægt inden for rammerne af en åben markedsøkonomi og 3) et højt beskæftigelsesniveau, kan Fællesskabet kun siges at være konkurrencedygtigt for så vidt angår betingelse 1) og 2). På beskæftigelses- fronten er dets resultater derimod ringe. 3. 3. I 1997 var ledigheden på 10,7 % af arbejdsstyrken og berørte 18 mio. personer. Beskæftigelsesfrekvensen (antallet af personer i beskæftigelse divideret med antallet af personer i den erhvervsaktive alder) er faldet fra 67 % i 1961 til 60 % aktuelt, hvor tallet er 74 % i USA og Japan. Skal man op på en beskæftigelsesfrekvens på 67-72 %, så skal EU-økonomien skabe 22-34 mio. nye job. 3. 4. Kommissionen gør gældende, at denne underud- nyttelse er et svagt punkt, men dog samtidig repræsente- rer et vækstpotentiale — ud over den vækst, der stammer fra stigningen i arbejdsproduktiviteten — som man f. eks. ikke har hverken i USA eller Japan. Dette potentiale er så meget desto vigtigere, som beskæftigelsesfrekvensen i Europa, hvor en stor del af arbejdsstyrken jo arbejder på deltid, ligger på ca. 55 %. Potentialet kan udnyttes på en sådan måde, at man samtidig fremmer den europæiske sociale model og foretager en omlægning af produktionsprocesserne over mod mere miljøvenlige produktionsformer. 3. 5. Skal denne arbejdskraftreserve udnyttes, er det nødvendigt, at arbejdstagerne gøres mere »beskæftigel- sesegnede«, og at økonomien skaber de fornødne job. Det er vigtigt, at alle arbejdstagere (beskæftigede eller ej) til stadighed opkvalificeres gennem erhvervsmæssig uddannelse, men for de arbejdsledige er det frem for alt vigtigt, at der er et udbud af job. Det er ikke uddannelsestilbudene, der er flaskehalsen på jobområ- det. Kommissionen påpeger således, at 6 % af de 10,7 % af arbejdsstyrken, der er ledige, efter en begrænset omskoling vil kunne genindtræde på arbejdsmarkedet, hvis de tilbydes et job. 3. 6. Hvis stigningen i arbejdsproduktiviteten bliver liggende på 2 %, som det har været tilfældet gennem de sidste tyve år, er der behov for en økonomisk vækst, der er klart højere end denne stigningsrate, hvis der skal skabes tilstrækkeligt med job. En fortsat moderat lønudvikling kan imidlertid dæmpe substitutionen af arbejde med kapital (der skriver sig for ca. halvdelen af produktivitetsgevinsterne). Kommissionen gør gælden- de, at »disse nye investeringer (. ) i og med indarbejdelsen C 214/106 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 af ny teknologi [også takket være løntilbageholdenhed, som øger rentabilitetsudsigterne] (vil) bidrage til at støtte den samlede vækst i faktorproduktiviteten, og i det omfang det medfører produktivitetsudvidelser, nedsætte tempoet i substitutionsprocessen« [substitution af arbejdskraft med kapital]. 3. 7. Kommissionen fremhæver den vellykkede fælles makroøkonomiske strategi, som Unionen følger på baggrund af de »overordnede retningslinjer«, og som indebærer: — en stabilitetsorienteret monetær politik, — konsolidering af de offentlige finanser (overholdelse af EF-traktatens artikel 104 og »stabilitets- og vækst- pagten«), — en pengelønsudvikling, der harmonerer med hensy- net til stabile priser og til øget investeringsrentabilitet og købekraft (se Kommissionens dokument s. 8 og 9). 3. 8. Atter en gang understreger Kommissionen, at jo mere den monetære politiks stabiliserende opgave lettes af en egnet finanspolitik og en forsvarlig lønudvikling, desto mere vil de monetære forudsætninger, herunder valutakurserne og de lange renter, kunne fremme vækst og beskæftigelse. ØMU’en vil da også indebære, at man undgår valutakursuro, at man lettere forebygger stabilitetskonflikter mellem pengepolitikken på den ene side og finanspolitikken og lønudviklingen på den anden, samt at investeringsudsigterne forbedres, at produktionskapaciteten udbygges, og at jobskabelsen dermed fremmes. — at nedbringe udgifterne til renter og afdrag på gælden, så der er plads til at omlægge de offentlige udgifter og sænke skatterne og de sociale bidrag. Kommissionen understreger, at nedbringelsen 3. 11. af underskuddet på de offentlige budgetter i Unionen i de seneste år skal tilskrives reduktionen i de offentlige udgifter som andel af BNP, men den mener dog, at medlemsstaterne burde gøre en større indsats i retning af at sænke skattetrykket, navnlig på lønindkomst, hvor det er steget fra 35 % i 1980 til 42 % aktuelt. 3. 12. Lønudviklingen bestemmes af arbejdsmar- kedets parter, men også af regeringen, da staten jo er en stor arbejdsgiver. Uanset subsidiaritetsprincippet kan de økonomiske aktører ikke tillade sig blot at vende ryggen til det, der sker i EU generelt, hvor ansvaret for monetær stabilitet er et fællesskabsanliggende. Udvik- lingen i pengelønningerne skal være forenelig med hensynet til stabile priser. Reallønsfremgangen i forhold til produktiviteten skal bidrage til at øge forrentningen af investeringerne, men også til at understøtte lønmodta- gernes købekraft. 3. 13. Lønstigningerne kan og bør afspejle forskelle i produktivitet, som har baggrund i regionale forskelle og forskelle i færdigheder. Hvis der i løndannelsen ikke tages hensyn til produktivitetsudviklingen, kan det føre til tab af arbejdspladser. Eventuelle asymmetriske stød imødegås gennem større fleksibilitet på markederne. 3. 9. I et underkapitel om »den monetære politik« minder Kommissionen om, at den monetære politik primært sigter på at skabe stabile priser inden for euro-zonen. Men samtidig understreger den, at ECB og ESCB også skal bidrage til de økonomiske EU-mål- sætninger, der indgår i EF-traktatens artikel 2, herunder en bæredygtig, ikke-inflationær vækst og et højt beskæf- tigelsesniveau. ECB’s troværdighed som garant for denne stabilitet vil være et spørgsmål om lave lange renter i længere perspektiv og en forsvarlig lønudvikling. Finanspolitikken har inden for rammerne af 3. 10. stabilitets- og vækstpagten i stadig højere grad den effekt: — at fremme de private investeringer, i og med at de lange renter falder i takt med, at staten lægger mindre beslag på opsparingen, — at skabe finanspolitisk råderum, når der atter er ligevægt på de offentlige budgetter, 3. 14. Kommissionen minder om, at det er vigtigt, at der sættes ind med strukturpolitik, som fremmer vækst og beskæftigelse. Der er ikke nogen klart defineret ramme for sådanne tiltag på EU-planet, og under alle omstændigheder er de underlagt subsidiaritetsprincip- pet. Ikke desto mindre vil programmerne for fuldførelse af det indre marked, de overordnede retningslinjer og beskæftigelseskapitlet, som man vedtog på Amsterdam- topmødet, danne søjlerne i en mere konsensusbaseret tilgang, men på dette område har det ikke været muligt at komme op på det konsensusniveau, der kendetegner det makroøkonomiske område. Strukturpolitikkens op- gave består i al væsentlighed i at sikre, at den makroøko- nomiske vækstproces er fri for spændinger, at Unionen bliver mere konkurrencedygtig (og dermed råder over et større produktivitetspotentiale), samt at væksten skaber flere arbejdspladser og er mere miljøvenlig. Men skal strukturpolitikken være virkelig effektiv, må den ikke være i modstrid med hensynet til en fortsat sund makroøkonomisk politik. I øvrigt vil ØMU’en stille krav om forstærkede strukturtilpasninger. Kommissionen fremdrager tidligere afgivne tilsagn vedrørende TEN og fremme af SMV, men kommer ikke nærmere ind på, hvordan der skal følges op på disse engagementer. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/107 3. 15. Kommissionen slår til lyd for en forbedring af vare- og tjenestemarkedernes funktionsmåde, således at konkurrencen ikke hæmmes, og de sektorielle struktur- forbedringer kan gennemføres, uden at det går ud over væksten, takket være markedskræfterne. Der er stadig for megen unyttig regulering, som har en skadelig effekt på beskæftigelsen. Der er derfor behov for, at der sættes mere fart i gennemførelsen af Kommissionens handlingsplan for det indre marked. De største hindrin- ger er offentlige indkøbskontrakter og byggesektoren. Der er betydelige hindringer for tjenesteydelser til erhvervslivet og til forbrugerne. Kommissionen bestræ- ber sig for at forenkle regelrammen omkring virksom- hederne via programmerne SLIM og BEST. 3. 16. Hvad angår arbejdsmarkedet skal der mindes om »Retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelse- spolitik«, som sigter mod at: — forbedre arbejdskraftens »beskæftigelsesegnethed«, — fremme iværksætterånden, — fremme virksomhedernes og lønmodtagernes om- stillingsevne, — styrke ligestillingspolitikken (se punkt 4. 5 i Kommis- sionens dokument). 3. 17. Endelig ser Kommissionen på et antal områder, hvor strukturtiltag vil kunne øge vækstens beskæftigel- sesindhold: — bremse op for substitutionen af arbejde med kapital ved at øge spredningen i lønomkostningerne; der peges på to mulige veje: udvide lønspredningen nedadtil (hvilket Kommissionen ikke anser for reali- stisk) og/eller nedbringe de ikke-lønmæssige arbejds- kraftomkostninger, — sænke arbejdstiden (på visse betingelser). 4. Bemærkninger 4. 1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg glæder sig over kvaliteten af den økonomiske årsberetning 1998, som klart angiver Kommissionens og dermed EU’s økonomiske prioriteter, nemlig vækst og beskæftigelse. 4. 2. ØSU er enig med Kommissionen i, at der i denne sammenhæng skal lægges vægt på at fastholde konvergensbestræbelserne og på at sikre monetær stabi- litet. Det konstaterer med stor tilfredshed, at beslutning- en om den liste over — forhåbentligt mange lande — som vil være den første kreds af lande, der indfører den fælles mønt, er umiddelbart forestående. Euro-området vil blive en zone med stabilitet, som stimulerer investerin- gerne og dermed fremmer vækst og beskæftigelse. 4. 3. ØSU konstaterer til sin tilfredshed, at prognoser- ne klart peger på, at det økonomiske opsving, som i 1996 blev drevet af eksportvæksten, nu udvikler sig i retning af en økonomisk vækst, der bæres af investerin- gerne og det private forbrug. ØSU skal imidlertid gøre opmærksom på, at tallene for 1998 og ikke mindst 1999 jo fortsat er prognosetal, og at man ikke for indeværende har nogen garanti for, at udviklingen i efterspørgslen varer ved. For 1998 kan man vel fæste lid til pålidelighed- en af vækstprognosen, men for 1999 er udsigterne fortsat usikre. 4. 4. Krisen i Asien og dens konsekvenser for japansk og amerikansk økonomi kan gemme på en overraskelse for EU, som er betydeligt mere ubehagelig, end man umiddelbart skulle antage ud fra omfanget af EU’s handel med de berørte lande i Sydøstasien (1). Hvis de bange anelser skulle holde stik, er det vigtigt, at EU kan reagere hurtigt med en række makroøkonomiske foranstaltninger. Chancerne for, at disse foranstalt- ninger får den tilsigtede effekt, er desto større, jo sundere ØMU’ens basissituation er, og jo mere underskuddene på de offentlige budgetter er nedbragt eller helt fjernet. 4. 5. Prognoserne for Fællesskabet er gennemsnit, som ofte dækker over store forskelle mellem medlemsstater- ne, navnlig når det drejer sig om erhvervsprognoser (investeringer). Det er ØSU’s opfattelse, at Kommissionens 4. 6. beskrivelse af den samlede situation og udsigterne hviler på en optimistisk vurdering. Det ville gerne dele denne optimisme, men må konstatere, at ledigheden fortsat er høj, og at de aktuelle forudsigelser af en bedring stiller en utilstrækkelig fremgang i beskæftigelsen i udsigt. 4. 6. 1. Tallene i punkt 3. 3 illustrerer, hvor stor beskæf- tigelsesudfordringen er, hvis EU vil op på en beskæftigel- sesgrad på niveau med USA’s eller Japans. Det svarer til, at beskæftigelsen på ti år skal øges med 20-25 %. 4. 7. ØSU er da også helt og fuldt enig med Kommissio- nen, når den i sine forslag til retningslinjer for medlems- staternes beskæftigelsespolitik i 1998 (2) understreger, at »Hvis der skal opnås virkelige fremskridt på europæisk niveau, kræver det detaljerede handlingsplaner fra med- lemsstaterne, som afspejler deres egne forhold, men som er udarbejdet, og som gennemføres inden for en fælles europæisk ramme af mål og retningslinjer. « (1) Man skal heller ikke udelukke mellemfristede konsekvenser som følge af krisens indvirkning på investeringsstrømmene. (2) EFT C 95 af 30. 3. 1998. C 214/108 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 4. 8. ØSU deler Kommissionens tankegang, hvorefter det er vigtigt for Fællesskabet, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter, at de til stadighed følger den makroøkonomiske politiklinje, der anbefales i de »overordnede retningslinjer«, i indsatsen for at skabe stabilitet og vækst og dermed flere arbejdspladser, som der er så stort behov for i EU. Frugterne af den indsats, der gøres i visse lande, er allerede synlige. 4. 9. Den Økonomiske og Monetære Union skulle skabe grobund for øget investeringsaktivitet og dermed for vækst. En bæredygtig, dynamisk vækst er hovedfor- udsætningen for, at der kan skabes beskæftigelse. Herudover er en egnet økonomisk politik og strukturpo- litik er uomgængelig. og på de foranstaltninger, som landet har truffet for hurtigt at kunne blive medlem af ØMU’en. 4. 13. Hvad arbejdsmarkedet angår er ØSU enig i, at man skal påse, at der ikke opstår flaskehalse, så man kan fastholde det bedst mulige match mellem udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft. Arbejdstagernes uddan- nelse skal tilpasses karakteren af de arbejdspladser, der forventes at opstå i fremtiden. 4. 13. 1. ØSU peger på nødvendigheden af de foran- staltninger, der anbefales i »Retningslinjer for medlems- staternes beskæftigelsespolitik« med henblik på at for- bedre arbejdsmarkedets funktionsmåde (de er opregnet i punkt 3. 16 ovenfor). 4. 9. 1. Monetær stabilitet kendetegnet ved meget lav inflation og lave renter (renten for kassekreditter og for langfristede lån) vil være en vigtig faktor til fremme af investeringerne og til skabelse af en produktionskapaci- tet, der befordrer et ikke-inflationært opsving i efter- spørgslen. 4. 13. 2. ØSU står fast på, at forholdet mellem arbejds- løshedsunderstøttelsen og lønniveauet skal fastlægges således, at den arbejdsløse på én gang sikres en passende nettoindkomst og tilskyndes til at søge og at påtage sig et arbejde eller til at acceptere et uddannelsestilbud. 4. 9. 2. I dette perspektiv er der behov for en lønudvi- kling, hvor lønstigningstakten ikke overstiger stignings- takten i produktiviteten, men hvor reallønsfremgangen på den anden side er tilstrækkelig til, at den stimulerer efterspørgslen. 4. 10. Hvis medlemsstaterne på ny skal have en margen til at skabe opsving via deres økonomisk-politiske virkemidler, er det vigtigt, at den konvergenspolitik, der blev igangsat i Maastricht og videreudbygget med stabilitets- og vækstpagten, fastholdes, uden at skatte- trykket øges. Hvis medlemsstaterne har deres offentlige underskud under kontrol, vil de have et ekstra råderum i tilfælde af et eventuelt senere konjunkturtilbageslag. 4. 11. Når den monetære union fjerner muligheden for ændringer i valutapariteterne inden for euro-området, er der ikke længere mulighed for at devaluere for at opveje tab af konkurrenceevne som følge af lønudviklingen. Dette vil virke i retning af en hensigtsmæssig lønudvi- kling, dvs. en lønudvikling, der retter sig efter produktivi- tetsudviklingen og tilgodeser hensynet til monetær stabilitet og økonomisk vækst. 4. 12. Med hensyn til de lande, som ikke deltager i den monetære union straks fra starten, er det ØSU’s opfattelse, at det er i hele Den Europæiske Unions interesse, at de følger de »overordnede retningslinier« og »pagten om stabilitet og vækst« for fortsat at støtte konvergensen mellem alle medlemslandenes økonomier. Når de lande, som (foreløbig) står uden for euro- området, går ind i EMS, vil det betyde fjernelsen af den sidste hindring for deres deltagelse i ØMU’en. ØSU ser med tilfredshed på Grækenlands nylige indtræden i EMS 4. 14. Det er i Europas interesse at investere i de menneskelige ressourcer. Arbejdstagerne skal være for- beredt på at måtte skifte job flere gange i løbet af erhvervsforløbet og skal derfor have adgang til løbende efteruddannelse. En væsentlig forudsætning for, at arbejdstageren kan få udbytte af et sådant uddannelses- forløb, er, at han/hun har en solid grunduddannelse. Uddannelsesbehovet hos kvinder, der søger tilbage til arbejdsmarkedet, fortjener særlig opmærksomhed. 4. 15. Med henvisning til ovenstående punkt 3. 11 erklærer ØSU sig enig med Kommissionen i, at medlems- staterne bør anstrenge sig for at lette beskatningen af lønindkomst. 4. 16. En selektiv — og budgetmæssigt neutral — indsats rettet mod de ikke-lønmæssige omkostninger (i den nedre ende af lønskalaen) kunne vise sig interessant i visse tilfælde for at udvirke en mere jobskabende form for vækst. Nyere undersøgelser viser, at den tertiære sektor (fx restaurations- og hotelbranchen) er en vigtig kilde til beskæftigelsesskabelse, også selv om ikke alle skabte job er fuldtids. Turismen tager til med den øgede fritid, hvorfor turistbranchen byder på positive perspektiver og bør nyde støtte. Sociale og sundheds- mæssige tjenesteydelser frembyder ligeledes et betydeligt jobpotentiale. 4. 17. En aftalt omlægning og nedsættelse af arbejdsti- den, sådan som Det Økonomiske og Sociale Udvalg forestiller sig det i en af sine tidligere udtalelser (1), kan (1) EFT C 18 af 22. 1. 1996. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/109 bidrage betydeligt til at forbedre beskæftigelsen — og dermed til social fremgang og velfærd i EU. — sondre mellem deltid og fuldtid og den faktor, der benyttes for opregning til fuld tid, 4. 18. ØSU mener, at man nøje skal følge udviklingen på de finansielle markeder. Den tiltagende globalisering af disse markeder tvinger porteføljebestyrerne til at søge at skaffe deres aktionærer en stadig bedre forrentning — ofte til skade for beskæftigelsen. 4. 19. At forbedre vare- og tjenestemarkedernes funk- tionsdygtighed bør være en fast, overordnet målsætning i forbindelse med det indre markeds gennemførelse. Det indre marked er stadig præget af for mange overflødige og forældede reguleringer. ØSU går dybere ind på disse forhold i sin funktion som Observationscenter for Det Indre Marked. I nærværende udtalelse skal man blot henlede opmærksomheden på vigtigheden af — eventuelt i samarbejde med Verdenshandelsorganisationen WTO — at bekæmpe de restriktioner, der ligger i vejen for eksport af varer og tjenester fra EU til tredjelande, herunder eksport, der involverer intellektuel ejen- domsret. 5. Sammenlignelig arbejdsløshedsstatistik 5. 1. ØSU henleder opmærksomheden (1) på mangelen på sammenlignelighed mellem de nationale arbejdsløs- hedsstatistikker. Det er vigtigt, at man i alle internationa- le analyser anvender de harmoniserede oplysninger, der offentliggøres af EUROSTAT, og at de statistiske data, der indgives af medlemsstaterne, er sammenlignelige, dvs. indsamlet efter harmoniserede metoder. 5. 1. 1. ØSU mener, at en dækkende og nøjagtig vurdering af arbejdsløshedsproblemet forudsætter: a) at beskæftigelsesniveauet i de forskellige EU-lande kendes præcist via statistikker udarbejdet efter en fælles metode, således at man kan sammenligne følgende elementer: — betingelserne for at blive registreret som arbejds- søgende, således at det fremgår bl. a. , hvordan det enkelte land implementerer de internationale normer, såsom det minimale antal ugentlige arbejdstimer, der skal til for, at vedkommende kan registreres som arbejdssøgende, og regler for udelukkelse af erhvervshæmmede på førtidspen- sion fra at blive accepteret som arbejdssøgende, — sondre mellem fast ansættelse på fuldtids- /deltidsbasis og ansættelse på tidsbestemt kon- trakt; — sondre mellem personer, der selv vælger midlerti- digt arbejde, og personer, der har midlertidigt arbejde, men søger fast arbejde på fuldtids- eller deltidsbasis (2); b) at man bedre undersøger potentialet i de beskæftigel- sesmæssigt lovende erhvervssektorer, fx det voksen- de serviceområde, sammenholdt med de sektorer, der i øjeblikket taber arbejdspladser (fremstillings- sektoren); c) samt, at jobskabelsen for forskellige virksomheds- størrelser undersøges grundigere. 5. 1. 2. Når disse statistiske krav er opfyldt, vil det være muligt: — at vide, hvilke foranstaltninger der har båret frugt i de lande, som har haft mest held med at bekæmpe ledigheden, — på pragmatisk måde at finde frem til, i hvilke sektorer der kan skabes varige arbejdspladser. 6. Konklusion 6. 1. Beskæftigelsen er og bliver den største udfor- dring, som medlemsstaterne og Fællesskabet, men også organisationerne er stillet over for. Der må arbejdes på at skabe varig og kraftig vækst, så der kan tilvejebringes et tilstrækkeligt antal arbejdspladser, som kompenserer for produktivitetsstigningen og nytilgangen til arbejds- markedet, således at ledigheden hurtigst muligt kan bringes ned på et samfundsmæssigt acceptabelt niveau. Ledigheden har fortsat alvorlige konsekvenser socialt set, idet enkeltpersoner rammes af udstødelse og fattigdom, hvilket er helt uværdigt for et højt udviklet industrisam- fund. Det svarer til, at man under uforholdsmæssigt høje omkostninger ødelægger den menneskelige kapital. Ledigheden truer den førte politiks troværdighed i den offentlige mening, hvor der er behov for det omvendte, hvis fremtidsprojekter som den fælles mønt og EU- udvidelsen skal lykkes. Vi bør stræbe mod snarest at få udviklet en 6. 2. vækst, der hviler på øgede investeringer og øget privat forbrug. En satsning på faglig uddannelse og andre (1) EFT C 19 af 21. 1. 1998. (2) EFT C 129 af 27. 4. 1998. C 214/110 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 strukturelle tiltag, som sikrer en bedre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft, er nødvendig. relevante strukturtiltag skal retningslinjerne udmøntes til fordel for mere vækst og flere arbejdspladser. 6. 3. De »overordnede retningslinjer« er et meget vigtigt instrument til samordning af medlemsstaternes økonomiske politik. Flankeret af ØMU’en, stabilitets- og vækstpagten samt den sociale dialog, en makroøkono- misk strategi rettet mod vækst og beskæftigelse og Endelig insisterer ØSU på at Fællesskabet, med- 6. 4. lemsstaterne og arbejdsmarkedets parter udstrækker den konsensus, de er nået frem til på det makroøkonomiske område, til også at omfatte strukturpolitikken, for at denne i fuldt omfang kan fremme skabelsen af arbejdspladser. Bruxelles, den 29. april 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg BILAG til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne, men opnåede mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer: Punkt 4. 15 Ændres som følger: ». for at lette den generelt for store skattebyrde på arbejde. « Begrundelse En af hovedkonklusionerne i »Ruding«-rapporten om beskatning drejede sig om skattekonkurrencen mellem medlemsstaterne. Denne fører til en omfordeling af den relative skattebelastning af de forskellige produktionsfaktorer. Mere immobile faktorer som arbejdskraft er således blevet ramt af et højere skattetryk. Det omvendte kan iagttages for mobile faktorer som kapital (beskatningen af renteindtægter og udbytter). Kommissionen kræver atter, denne gang i det foreliggende dokument, at det nu er skattekilen på arbejde, der skal sænkes, så man kan få vendt den tendens, man har kunnet iagttage i de sidste ti år. Det Økonomiske og Sociale Udvalg bør betone samme prioritet, som finder støtte i konstateringer, man behørigt har gjort og grundigt har analyseret i undersøgelser i såvel medlemsstaterne som på europæisk plan. Afstemningsresultat For: 33, imod: 53, hverken for eller imod: 4. Følgende afsnit i sektionens udtalelse, hvis bibeholdelse mere end en fjerdedel af de afgivne stemmer anmodede om, men som blev forkastet som følge af forsamlingens vedtagelse af ændringsforslag: Punkt 4. 17 »En ændret indretning af arbejdstiden — og dermed af arbejdstagernes dagligdag — samt accept af større smidighed i arbejdets tilrettelæggelse er fremdeles vigtige målsætninger, hvis der skal skabes nye arbejdspladser i alle erhvervssektorer. Der ligger her en opgave for arbejdsmarkedets parter og de øvrige erhvervsmæssige og faglige organisationer på europæisk niveau. « 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/111 Afstemningsresultat om slettelse af dette punkt For: 77, imod: 31, hverken for eller imod: 9. Punkt 4. 18 »Europa bør arbejde på at sænke frem for at øge skatterne og de sociale bidrag på lønningerne og derigennem stimulere erhvervslivets ydeevne og internationale konkurrenceevne, dæmme op for udflytningen af virksomheder og opretholde et tilstrækkeligt niveau for investeringer i realkapital. « Afstemningsresultat som slettelse af dette punkt For: 57, imod: 53, hverken for eller imod: 14


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1231/98 του Marie-Paule KESTELIJN- SIERENS προς την Επ τροπή. Περιορισμός της ηχορύπανσης στις περιοχές γύρω από τα αεροδρόμια

eurovoc_concepts:
European standard
air transport
airport
approximation of laws
environmental protection
noise
residential area
restriction on competition

text: C 402/98 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 22. 12. 98 (98/C 402/125) GRAPTH ERVTHSH E-1230/98 ypobolh· : Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Sxediasmo·w tvn aerodromi·vn me ba·sh to epi·pedo hxory·panshw poy yfi·stantai oi peri·oikoi Sto ch·fisma A-0183/97 (1) poy egkri·uhke stiw 10 Ioyni·oy 1997 kai afora· «to Pra·sino Bibli·o thw Epitroph·w: mellontikh· politikh· gia to uo·rybo», to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio kalei· thn Epitroph· na ekponh·sei odhgi·a sxetika· me th ue·spish desmeytikv· n kano·nvn kai to sxediasmo· tvn aerodromi·vn ba·sei eno·w eyrvpai¤koy· systh·matow gia thn katapole·mhsh thw hxory·panshw (para·grafow 30 toy en lo·gv chfi·smatow). Mporei· na anakoinv· sei h Epitroph·: Ea·n ypa·rxei h·dh eniai·a me·uodow me·trhshw gia th me·trhsh thw hxory·panshw gy·rv apo· ta aerodro·mia; Ea·n 1. o·xi kri·nei h Epitroph· o·ti apaitei·tai h ue·spish miaw te·toiaw eniai·aw meuo·doy me·trhshw; Ea·n symfvnei· h Epitroph· me to sxediasmo· tvn aerodromi·vn ba·sei eno·w eyrvpai¤koy· systh·matow gia thn 2. katapole·mhsh thw hxory·panshw vw e·na tro·po periorismoy· thw hxory·panshw poy prokaloy·n ta eyrvpai¤ka· aerodro·mia kai vw ba·sh gia peraite·rv me·tra sxetika· me ta aerodro·mia poy epibary·noyn perisso·tero to periba·llon; (1) EE C 200, 30. 6. 1997, sel. 28. Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (29 Mai¤oy 1998) Epi· toy paro·ntow sthn Koino·thta den yfi·statai eniai·a me·uodow ypologismoy· tvn hxhtikv· n oxlh·sevn gy·rv 1. apo· ta aerodro·mia. Kata· thn proparaskeyh· thw epikei·menhw nomouetikh·w prvtoboyli·aw gia ton periballontiko· uo·rybo, h Epitroph·, se stenh· synergasi·a me ta kra·th me·lh kai ejeidikeyme·noyw organismoy·w, ua ejeta·sei th skopimo·thta ue·spishw koinh·w mona·daw kai meuo·doy me·trhshw toy uory·boy. 2. Para·llhla h Epitroph· ua ejeta·sei to ue·ma thw kata·rtishw xartv· n tvn epiptv· sevn tvn hxhtikv· n oxlh·sevn, symperilambanome·nvn tvn hxhtikv· n oxlh·sevn poy prokaloy·n ta aeroska·fh gy·rv apo· ta aero- dro·mia. (98/C 402/126) GRAPTH ERVTHSH E-1231/98 ypobolh· : Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Periorismo·w thw hxory·panshw stiw perioxe·w gy·rv apo· ta aerodro·mia Sto ch·fisma A-0183/97 (1) poy egkri·uhke stiw 10 Ioyni·oy 1997 kai afora· «to Pra·sino Bibli·o thw Epitroph·w: mellontikh· politikh· gia to uo·rybo» to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio kalei· thn Epitroph· na uespi·sei desmeytika· kai eniai·a pro·typa gia thn enae·ria kyklofori·a, gia ton periorismo· toy uory·boy tvn aeropla·nvn kai tvn pe·rij tvn aerodromi·vn perioxv· n (para·grafow 29, toy chfi·smatow). Mporei· na anakoinv· sei h Epitroph·: 1. Poia· me·tra h· prvtoboyli·ew e·xei en tv metajy· anala·bei prokeime·noy na dv· sei syne·xeia sto vw a·nv ai·thma; 2. Ea·n symmeri·zetai thn a·poch o·ti h ue·spish desmeytikv· n eyrvpai¤kv· n kano·nvn sxetika· me ton periorismo· toy uory·boy apotelei· to monadiko· tro·po v· ste na apofeyxuei· h ek me·royw orisme·nvn perifereiakv· n aero- dromi·vn ue·spish xalarh·w politikh·w sxetika· me thn katapole·mhsh toy uory·boy, xa·rin eni·sxyshw thw antagvnistikh·w toyw ue·shw e·nanti tvn mega·lvn aerodromi·vn; (1) EE C 200, 30. 6. 1997, sel. 28


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1324/98 del Jean-Antoine GIANSILY a la Comisión. Creación de una Agencia europea del clima

eurovoc_concepts:
action programme
air quality
climate
environmental protection
hydrocarbon
oil pollution

text: 11. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europead C 386/113 fin de disponer de un fundamento jur(cid:237)dico adecuado para garantizar la continuidad y la eficacia de la acci(cid:243)n comunitaria en este Æmbito, la Comisi(cid:243)n continuarÆ esforzÆndose todo lo posible para obtener una decisi(cid:243)n del Consejo sobre un programa plurianual en favor del turismo europeo, como el indicado desde 1996 a travØs de la Propuesta de Decisi(cid:243)n del Consejo sobre el primer programa plurianual en favor del turismo europeo «PHILOXENIA» (1997-2000) (1) y la Propuesta modificada de Decisi(cid:243)n del Consejo sobre un primer programa plurianual en favor del turismo europeo «PHILOXENIA» (1997-2000) (2). Por lo demÆs, teniendo especialmente en cuenta las competencias, la Comisi(cid:243)n no considera apropiada la creaci(cid:243)n de una agencia europea del turismo. (1) DO C 222 de 31. 7. 1996. (2) DO C 13 de 14. 1. 1997. (98/C 386/153) PREGUNTA ESCRITA E-1324/98 de Jean-Antoine Giansily (UPE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Creaci(cid:243)n de una Agencia europea del clima Tras la posici(cid:243)n que ha adoptado la Comisi(cid:243)n de Medio Ambiente del Parlamento Europeo sobre la comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n referente a la estrategia de reducci(cid:243)n de las emisiones de metano, ¿puede comunicar la Comisi(cid:243)n quØ reflexiones le inspira la solicitud de la Comisi(cid:243)n de Medio Ambiente relativa a la necesidad de crear una Agencia europea del clima y en quØ plazo considera que tal agencia podr(cid:237)a crearse? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de junio de 1998) La cuesti(cid:243)n relativa a la creaci(cid:243)n de una agencia europea del clima se plante(cid:243) en la Resoluci(cid:243)n del Parlamento sobre la Comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n «Estrategias para reducir las emisiones de metano» (1). En respuesta a esta cuesti(cid:243)n durante las discusiones mantenidas sobre la citada Comunicaci(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n seæal(cid:243) que la idea de crear una agencia europea del clima era interesante y merec(cid:237)a ser tenida en cuenta. No obstante, esta iniciativa exigir(cid:237)a la realizaci(cid:243)n de un examen detenido al respecto, antes de que la Comisi(cid:243)n adopte una posici(cid:243)n, ya que se plantea toda una serie de cuestiones prÆcticas e institucionales sobre el papel que debe desempeæar este tipo de agencia. La Comisi(cid:243)n no se ocupa de este asunto por el momento, ya que su labor se centra en el seguimiento de la Conferencia de Kyoto, que constituye una prioridad absoluta. (1) COM(96)557 final. (98/C 386/154) PREGUNTA ESCRITA E-1328/98 de Graham Mather (PPE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Procedimiento obligatorio de licitaci(cid:243)n pœblica en el caso del Consejo del distrito metropolitano de Oldham (Reino Unido) ¿EstÆ la Comisi(cid:243)n al corriente de un caso acaecido recientemente en el Reino Unido en relaci(cid:243)n con un contrato de mantenimiento de edificios concedido por el Consejo del distrito metropolitano de Oldham a su propia Empresa de servicios sin haber recurrido previamente al debido procedimiento de licitaci(cid:243)n pœblica? Este caso motiv(cid:243) la emisi(cid:243)n en agosto de 1995 de una notificaci(cid:243)n con arreglo a la Secci(cid:243)n 14 de la Ley de Gobierno local de 1988 sobre la obligatoriedad de las licitaciones pœblicas, que fue derogada con posterioridad (a inicios de 1998) por el nuevo Gobierno del Reino Unido


title: Parere del Comitato economico e sociale sulle «Proposte della Commissione relative alla fissazione dei prezzi dei prodotti agricoli (1998-1999) - Voll. I, II e III)»

eurovoc_concepts:
EU act
agricultural product
fixing of prices
intervention price
marketing year

text: 10. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 214/67 Parere del Comitato economico e sociale sulle «Proposte della Commissione relative alla fissazione dei prezzi dei prodotti agricoli (1998-1999) — Voll. I, II e III)» (1) (98/C 214/17) Il Consiglio, in data 19 febbraio 1998, ha deciso, conformemente al disposto degli articoli 43 e 198 del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alle proposte di cui sopra. La Sezione «Agricoltura e pesca», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Barato Triguero, in data 2 aprile 1998. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 29 aprile 1998, nel corso della 354a sessione plenaria, con 106 voti favorevoli, 2 contrari e 14 astensioni, il seguente parere. 1. Sintesi dei documenti della Commissione 1. 1. Produzione e situazione agricola nel 1997 1. 1. 1. La situazione generale della produzione e dell’e- conomia agricola nel 1997, illustrata sinteticamente nelle proposte della Commissione, è la seguente: — Nel 1997, la situazione agricola è stata molto più equilibrata che nel 1996. — Nel settore delle carni suine, nonostante la grave crisi dovuta alla peste suina classica, la situazione del mercato è stata in genere favorevole per la maggior parte dei produttori dell’UE. — La campagna agricola è stata abbastanza positiva per i semi oleosi, la barbabietola da zucchero ed il pollame. — Le condizioni meteorologiche sono state meno cle- menti che nella campagna precedente, ma meno disastrose del previsto. — Eccezion fatta per l’Irlanda ed il Regno Unito, che nel 1997 hanno registrato un forte apprezzamento delle loro monete, l’evoluzione dei tassi di cambio agricoli è stata moderata. — La produzione cerealicola è stimata pari a circa 202 milioni di t; lieve calo rispetto al 1996 nonostante l’aumento del 2 % della superficie semi- nata, è sostanzialmente imputabile alla diminuzione del tasso di messa a riposo obbligatoria (dal 10 al 5 %). il — La produzione di semi oleosi ha toccato la cifra record di 14,7 milioni di t. — Le piante proteiche hanno registrato un incremento della produzione del 20 %. — Anche la produzione saccarifera ha toccato la cifra record di 17 milioni di t. — Cifre eccezionali anche per l’olio d’oliva (1 859 400 t) con un conseguente calo continuo dei prezzi. — La produzione di vino dovrebbe diminuire del 5 % a causa soprattutto del calo registrato in Italia e Francia. La qualità viene comunque considerata eccezionale. (1) GU C 87 del 23. 3. 1998. — La produzione lattiera dovrebbe toccare il medesimo livello del 1996 (121 milioni di t). I prezzi sono rimasti stabili. — La produzione di carni bovine è rimasta stabile (7 950 milioni di t); le esportazioni hanno contribuito ad una ripresa dei prezzi. — La produzione di carni suine ha registrato delle fluttuazioni numerevoli dovute alla crisi della peste suina nei Paesi Bassi e nella Spagna. I prezzi hanno conosciuto la stessa sorte. — Aumento del 3,4 % nella produzione di pollame. — Infine, lieve calo nella produzione di carni ovine e caprine. 1. 1. 2. Per quanto riguarda i prezzi di produzione, si osserva un calo del 3,4 % in termini reali, con particolari ripercussioni sulle produzioni vegetali (5,3 %) imputabi- le sostanzialmente alla diminuzione dei prezzi dell’olio d’oliva (36 %) e dei cereali (8,9 %). Per i prodotti animali si registra una diminuzione media del 3,1 %. Sulla scorta dei dati della Commissione, nel 1. 1. 3. 1997 il reddito agricolo è diminuito del 3,1 %. Giova precisare che tale contrazione nell’insieme dell’UE inclu- de situazioni di estrema disparità tra i singoli Stati membri e tra i vari settori produttivi. 1. 2. Situazione di bilancio 1. 2. 1. Gli stanziamenti del bilancio 1998 per il FEAOG-Garanzia sono stai fissati a 40 596 MECU, livello inferiore a quello del 1997 (40 805 MECU). Per il 1998 sono stati stanziati 43 263 MECU, cifra che presuppone un margine di 2 667 MECU. 1. 3. Proposte della Commissione 1. 3. 1. Eccezion fatta per le modifiche seguenti, la Commissione propone di confermare gli importi della campagna precedente: — Seminativi: Nel contesto delle sottosuperfici di base, la Commissione consente agli Stati membri di fissare il termine per informare i produttori entro il 15 set- tembre anziché entro il 15 maggio. C 214/68 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 10. 7. 98 — Riso: Conformemente alle decisioni relative alla riforma dell’OCM in tale settore, la Commissione propone di fissare il prezzo del risone per la campagna 1998/1999 a 315,5 ECU/t, cifra inferiore del 5,3 % a quella della campagna precedente. Vengono mante- nute invece le maggiorazioni mensili di 2 ECU/t. — Zucchero: I più recenti dati statistici disponibili indicano che l’Italia non è una zona deficitaria; di conseguenza non si propone un prezzo di intervento derivato per lo zucchero bianco. — Lino tessile: In attesa di una decisione del Consiglio sulla modifica dell’OCM, la Commissione propone il medesimo livello di aiuto per ettaro. — Canapa: Riduzione dell’aiuto per ettaro a causa dell’aumento della superficie seminata. — Olio d’oliva: La Commissione è attualmente impe- gnata nella riforma dell’OCM che include la fissazio- ne di prezzi per la campagna 1998/1999 e 1999/2000. Non vengono pertanto proposti prezzi nel contesto dell’attuale pacchetto. — Vino: In attesa della nuova proposta occorre evitare un vuoto giuridico; si propone pertanto la proroga, per un’altra campagna, del divieto di nuovi impianti e del regime di abbandono definitivo. — Tabacco: In attesa dell’approvazione della proposta della Commissione volta a modificare l’OCM, ven- gono prorogate le disposizioni relative al settore. — Carni bovine: Aumento dei massimali regionali per Spagna e Portogallo per far sı` che le domande di premio non superino i massimali di oltre il 10 %. Si propone inoltre la proroga di un anno della riduzione dei massimali decisa nel 1996 per le campagne 1997 e 1998. — Carni ovine e caprine: La proposta della Commis- sione consiste nel congelare il prezzo di base e nel mantenerne la stabilizzazione al 7 %. 2. Osservazioni sulle proposte 2. 1. 3. È deplorevole che la Commissione non formuli proposte in merito agli sbocchi non alimentari della produzione agricola, ad esempio fonti di energia rinnova- bili e sostenibili. Essa dovrebbe adottare una politica coraggiosa a favore di questi nuovi sbocchi non alimenta- ri della produzione agricola, prevedendo aiuti diretti supplementari e stabili allo sviluppo di dette materie prime, ed attraverso tutta una serie di misure fiscali e l’utilizzazione prioritaria delle materie in questione nella fabbricazione dei carburanti. 2. 1. 4. Non si comprende perché nell’introduzione la Commissione non faccia riferimento alle produzioni mediterranee, in particolare al settore degli ortofrutticoli recentemente riformato. La Commissione deve procede- re ad un’analisi seria ed obiettiva degli effetti dell’applica- zione della nuova riforma del settore sui produttori agricoli e sulle zone interessate; detto studio dovrebbe includere l’impatto delle importazioni preferenziali dai paesi terzi. 2. 2. Osservazioni specifiche 2. 2. 1. S e m i n a t i v i Considerate le prospettive di raccolto, 2. 2. 1. 1. la Sezione sollecita la Commissione a fissare in tempo utile la percentuale di messa a riposo obbligatoria, decisamente inferiore a quanto disposto dal Regolamen- to di base (CEE) n. 1765/92. Il Comitato ritiene altresı` opportuno antici- 2. 2. 1. 2. pare il termine per il pagamento degli aiuti compensativi al 31 ottobre invece che al 31 dicembre per i cereali e le piante proteiche. 2. 2. 1. 3. Il Comitato sostiene la necessità di fissare in modo definitivo le superfici di base dei nuovi Länder tedeschi. 2. 1. Osservazioni preliminari 2. 2. 2. C e r e a l i Le proposte della Commissione non tengono 2. 1. 1. conto né della ripercussione delle misure di fissazione dei prezzi sul reddito dei produttori agricoli e degli allevatori, né dell’impatto sul consumatore europeo. Il Comitato sollecita quindi la Commissione ad effettuare uno studio approfondito sull’incidenza della sua politica in materia di prezzi agricoli sui consumatori dell’UE. 2. 1. 2. Rispetto alla campagna precedente, le proposte della Commissione rappresentano, per la maggior parte dei prodotti, un congelamento dei prezzi e delle altre misure. La Commissione sembra ignorare la perdita di reddito registrata dal settore nel corso del 1997 (- 3,1 %). Cio` è tanto più grave se si considera che le spese impegnate sono inferiori agli stanziamenti di oltre 2 500 MECU. 2. 2. 2. 1. Al momento di fissare le maggiorazioni men- sili, la Commissione dovrebbe tener conto anche di altri aspetti, diversi dal tasso d’interesse, connessi ai costi reali di immagazzinaggio dei cereali. 2. 2. 2. 2. Per quanto attiene all’intervento, la Commis- sione dovrebbe ricordare che in talune regioni dell’UE il raccolto viene effettuato diversi mesi prima della data di apertura dell’intervento. 2. 2. 2. 3. La Commissione dovrebbe far prova di una certa flessibilità in sede di fissazione dei criteri di qualità per l’ammissibilità all’intervento, specie laddove condizioni atmosferiche eccezionali lo giustifichino. 10. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 214/69 2. 2. 2. 4. Dette condizioni climatiche andrebbero inol- tre tenute in considerazione in sede di fissazione delle sanzioni per superamento delle superfici di base. Condi- zioni climatiche avverse possono infatti imporre al produttore agricolo la necessità di modificare il piano di coltura. 2. 2. 3. R i s o 2. 2. 3. 1. Il Comitato esprime la propria preoccupazio- ne per la crisi del settore del riso in Europa, ove si incontrano gravi difficoltà per assicurare il reddito dei produttori a causa del continuo calo dei prezzi di mercato all’interno dell’UE dovuto sostanzialmente alle massicce importazioni di riso lavorato da paesi terzi. Tale situazione non puo` esser corretta solo mantenendo gli importi delle maggiorazioni mensili, come pretende la Commissione. Infatti, a causa di un calo dei prezzi superiore al previsto, non si è registrato il necessario aumento dell’aiuto per ettaro. 2. 2. 4. P i a n t e p r o t e i c h e 2. 2. 4. 1. seminate La diminuzione delle superfici giustifica abbondantemente un aumento dell’aiuto di riferimento per dette colture. Tra le leguminose da granella andrebbe inclusa una serie di prodotti, quali i fagioli , con il conseguente aumento della superficie massima garantita allo scopo di assicurarne la reddi- tività. 2. 2. 5. S e m i o l e o s i 2. 2. 5. 1. Considerate l’entità dei pagamenti compen- sativi e l’evoluzione delle rese e dei prezzi mondiali in questo settore, pare opportuno sollecitare che l’anticipo del premio sia pari all’80 % e non al 50 % come proposto. Il prezzo di riferimento constatato deve riflet- 2. 2. 5. 2. tere effettivamente la realtà dei prezzi corrisposti ai produttori in ciascuna regione e commercializzati men- silmente. 2. 2. 6. C a n a p a 2. 2. 6. 1. La misura volta a ridurre l’importo dell’aiuto alla produzione di canapa del 25 % non è la migliore soluzione per stabilizzare le superfici dedicate a tale coltura dato che cosı` facendo se ne pregiudica la vitalità nelle zone di produzione. La riduzione non è giustificata visto che si tratta di una coltura ecologica, con una domanda in forte espansione, che non genera quindi eccedenze ed in cui i produttori e trasformatori hanno investito in modo massiccio. Al contrario, e tenuto conto delle potenzialità di utilizzazione e consumo della canapa, la Sezione ritiene che la Commissione dovrebbe accrescerne la produzione. In attesa che la Commissione presenti 2. 2. 6. 2. le proposte sul controllo della produzione di canapa nei prossimi mesi, la Sezione ritiene pertanto opportuno mantenere inalterati gli importi degli aiuti alla produ- zione. 2. 2. 7. Z u c c h e r o Il Comitato rammenta la perdita di reddito 2. 2. 7. 1. subita dai coltivatori di barbabietola nella vendita di polpa a causa del calo dei prezzi dei cereali. la Sezione ricorda l’invito 2. 2. 7. 2. D’altro canto, rivolto dal Consiglio alla Commissione circa l’elabora- zione di uno studio sulle relazioni interprofessionali. 2. 2. 8. O r t o f r u t t i c o l i 2. 2. 8. 1. Il Comitato deplora la scarsa considerazione mostrata dalla Commissione non procedendo ad un’ana- lisi dell’impatto del primo anno di applicazione della riforma. Essa rammenta la situazione in cui versa il settore degli agrumi trasformati, fortemente penalizzato dal fatto che in sede di riforma non si sia tenuto conto delle sue potenzialità di produzione al momento di fissare le soglie. 2. 2. 8. 2. Il Comitato ribadisce la necessità di stabilire, a livello comunitario, criteri chiari ed obiettivi per la definizione, l’identificazione e la classificazione dei succhi, quale migliore garanzia per l’informazione del consumatore in merito alla qualità e all’origine del prodotto. 2. 2. 9. P r o d o t t i d e l l ’ a l l e v a m e n t o 2. 2. 9. 1. In linea generale, il Comitato insiste sull’op- portunità di garantire la competitività delle produzioni di carni dell’UE a livello internazionale, e richiama l’attenzione sulla necessità di procedere ad una compen- sazione in caso di disposizioni in materia di benessere degli animali o di rispetto dell’ambiente più rigorose di quelle applicate alle importazioni. 2. 2. 9. 2. L’UE deve quindi prefiggersi l’obiettivo di ottimizzare tutte le possibilità di esportazione, garanten- do la presenza delle produzioni europee sui mercati internazionali, tenendo conto dell’agricoltura del Terzo mondo. 2. 2. 10. C a r n i b o v i n e 2. 2. 10. 1. La proposta della Commissione di aumenta- re la quota di bovini maschi ammissibili al premio in Spagna e Portogallo non trova corrispondenza nelle cifre da essa presentate. Occorre pertanto chiarire quale sarà l’aumento effettivo di bovini maschi con diritto al premio. Giova rammentare che, nell’insieme dell’UE, l’85 % dei bovini maschi è ammissibile all’aiuto, mentre in Spagna e Portogallo puo` beneficiarne solo il 60 %. In generale occorrerebbe ottenere una ripartizione dei premi più equilibrata. 2. 2. 10. 2. Il Comitato deplora che nelle proposte la Commissione non faccia menzione della proroga delle misure eccezionali applicabili nei nuovi Länder tedeschi C 214/70 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 10. 7. 98 rispetto ai limiti massimi per i premi ai bovini, relativa- mente ai 90 capi di bestiame per azienda. uso non deve essere intralciato da misure amministrative in merito alla fissazione di aiuti all’esportazione. 2. 2. 11. C a r n i o v i n e e c a p r i n e 2. 2. 11. 1. Il congelamento per il quinto anno consecu- tivo del prezzo di base presuppone, di fatto, l’impossibi- lità di un incremento del premio per gli ovini/caprini. 2. 2. 11. 2. D’altro canto, la definizione di riferimenti individuali per il diritto al premio rende inutile la stagionalizzazione, ragion per cui se ne chiede la soppres- sione. 2. 2. 12. L a t t e 2. 2. 12. 1. Il Comitato accetta la proposta di mantenere i prezzi per la campagna 1998/1999 ma ritiene che, nel quadro degli impegni dell’OMC, il meccanismo di aiuti all’esportazione dovrebbe essere utilizzato appieno. Tale Bruxelles, 29 aprile 1998. 2. 2. 13. O l i o d ’ o l i v a 2. 2. 13. 1. Il Comitato richiama l’attenzione sulla necessità di prevedere una proposta di prezzi agricoli per tale settore, considerato che non esistono garanzie che il dibattito in seno al Consiglio sulla riforma dell’OCM dell’olio d’oliva si concluda prima dell’inizio della nuova campagna di commercializzazione. 2. 2. 14. C o t o n e Il Comitato rammenta la necessità di ade- 2. 2. 14. 1. guare il quantitativo massimo garantito di detto settore a livello UE e, di conseguenza, i quantitativi nazionali di riferimento, adattandoli alla realtà produttiva dei principali paesi produttori dell’Unione. D’altro canto, il Comitato ritiene necessario 2. 2. 14. 2. migliorare la gestione del calcolo degli anticipi dell’aiuto onde consentire, senza postporre i termini per il paga- mento di questi ultimi, di ridurre il margine del 15 % su cui la Commissione si fonda attualmente per aumentare la produzione stimata. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS


title: 98/323/EF: Kommissionens beslutning af 29. april 1998 om afvisning af den af Eurocycles (Frankrig) indgivne anmodning om fritagelse i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 88/97 fra den antidumpingtold, der er udvidet til at omfatte visse dele til cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping legislation
import
spare part
tariff exemption
two-wheeled vehicle

text: L 141/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 5. 98 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 29. april 1998 om afvisning af den af Eurocycles (Frankrig) indgivne anmodning om fritagelse i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 88/97 fra den antidumpingtold, der er udvidet til at omfatte visse dele til cykler med oprindelse i Folkerepu- blikken Kina (98/323/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), ændret ved forordning (EF) nr. 2331/96 (2), under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 71/97 af 10. januar 1997 om udvidelse af den endelige antidum- pingtold p(cid:134) importen af cykler med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, som indførtes ved forordning (EØF) nr. 2474/93, til ogs(cid:134) at omfatte visse dele til cykler fra Den Kinesiske Folkerepublik og om opkrævning af denne told p(cid:134) import registreret i henhold til forordning (EF) nr. 703/96 (3), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 88/97 af 20. januar 1997 om bevilling til fritagelse af importen af visse dele til cykler med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik fra den ved R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 71 /97 fastsatte udvidelse af den antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EØF) nr. 2474/93 (4), særlig artikel 7, stk. 3, efter høring af det r(cid:134)dgivende udvalg, og ud fra følgende betragtninger: A. PROCEDURE (1) (2) Ved forordning (EF) nr. 71/97 udvidedes den ende- lige told p(cid:134) importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina, der indførtes ved forord- ning (EF) nr. 2474/93, til ogs(cid:134) at omfatte importen af visse dele til cykler fra dette land (i det følgende benævnt »den udvidede antidumpingtold«). Den 22. januar 1997 anmodede Eurocycles om at blive fritaget fra den udvidede antidumpingtold i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 88/97, og virksomhedens betaling af tolden suspenderedes fra denne dato. (1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. (2) EFT L 317 af 6. 12. 1996, s. 1. (3) EFT L 16 af 18. 1. 1997, s. 55. (4) EFT L 17 af 21. 1. 1997, s. 17. (3) (4) (5) For at afgøre, hvorvidt Eurocycles’ samleprocesser faldt ind under artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96, i det følgende benævnt »grundforord- ningen«, og derved omgik de gældende foranstalt- ninger, anmodede Kommissionen om og modtog de nødvendige oplysninger fra dette selskab og efterprøvede dem ved et kontrolbesøg hos virksom- heden. Da Eurocycles’ anmodning fulgte umiddelbart efter udstedelsen af forordningen om udvidet antidum- pingtold, aftaltes det, at Eurocycles skulle udfylde samme spørgeskema, som oprindelig var blevet sendt til de berørte parter i omg(cid:134)elsesundersø- gelsen. Undersøgelsesperioden var derfor l. april 1995 til 31. marts 1996. B. RESULTATERNE AF UNDERSØGELSEN 1. Graden af samarbejde Kontrolbesøget hos virksomheden afslørede, at dele af de oplysninger, som den havde afgivet i spørge- skemaet, var ukorrekte og ufuldstændige. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r kontrolbesøget manglede Kommis- sionen endvidere stadig nøjagtige oplysninger om de tekniske specifikationer for de modeller af cykler, der samles af virksomheden, om de solgte mængder i Fællesskabet og om salgspriserne for de enkelte modeller. Tilsyneladende havde selskabet desuden tilbageholdt oplysninger ved besvarelsen af spørgeskemaet, som det ville have været relevant at angive. Som følge heraf m(cid:134)tte Kommissionen basere en del af sine konklusioner p(cid:134) de forelig- gende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundfor- ordningen. Selskabet underrettedes herom. 2. Bestemmelserne i artikel 13, stk. 2 a) P(cid:134)begyndelse processen eller væsentlig udvidelse af (6) Eurocycles’ samleprocesser for cykler p(cid:134)begyndtes i 1995, efter den oprindelige undersøgelse vedrø- rende importen af cykler med oprindelse i Folkere- publikken Kina. 13. 5. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 141/37 b) 60 % af den samlede værdi af de dele, der C. KONKLUSION (7) (8) (9) indg(cid:134)r i færdigvaren P(cid:134) grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger fastslog Kommissionen, at andelen af kinesiske dele, der benyttedes i selskabets samleprocesser, udgjorde mellem 65 % og 94 % af den samlede værdi af de dele, der benyttedes ved samlingen af cykler. c) 25 %-reglen for værditilvæksten til de indførte varer Det blev ogs(cid:134) fastsl(cid:134)et ved anvendelse af de forelig- gende faktiske oplysninger, at værditilvæksten i Fællesskabet beregnet for hver enkelt model til de indførte dele i gennemsnit udgjorde 19 % af frem- stillingsomkostningerne for en komplet cykel, og den l(cid:134) s(cid:134)ledes under den tærskel p(cid:134) 25 %, der er fastsat i artikel 13, stk. 2, litra b), i grundforord- ningen. d) Undergravning af toldens virkninger og bevis for dumping Den ringe grad af nøjagtighed i besvarelsen af spør- geskemaet og de beviser, der indhentedes ved kontrolbesøget hos virksomheden, gjorde det ikke muligt for Kommissionen at foretage en detaljeret beregning af dumping og underbud. I mangel p(cid:134) de i betragtning 5 anførte elementer, der anses for afgørende foreligger underbud og dumping, konkluderede Kommis- sionen, at resultaterne af omg(cid:134)elsesundersøgelsen, der førte til udvidelsen af antidumpingtolden til ogs(cid:134) at omfatte dele til cykler (jf. forordning (EF) nr. 71/97), skulle anvendes p(cid:134) Eurocycles for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r dumping og skade. vurdere, om der for at (10) Af de ovenfor anførte (cid:134)rsager konkluderedes det, at Eurocycles’ samleprocesser var omfattet af artikel 13, stk. 2, i grundforordningen i undersøgelsespe- rioden. I overensstemmelse med artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 88/97 ophæves suspensionen af betalingen af den udvidede antidumpingtold derfor for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r Eurocycles. (11) Selskabet underrettedes om de vigtigste kendsger- ninger og betragtninger, p(cid:134) grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at foresl(cid:134), at dets anmodning om fritagelse blev afvist, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger hertil. Der blev taget hensyn til dets bemærkninger, og konklusionerne er om fornødent blevet ændret i overensstemmelse hermed (cid:190) VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Eurocycles’ anmodning i henhold til artikel 3 i forord- ning (EF) nr. 88/97 om at blive fritaget for den udvidede antidumpingtold afvises. Artikel 2 Denne beslutning er rettet Eurocycles, 4, Montreuil-Juign(cid:130). til medlemsstaterne og til rue Pierre et Marie Curie, F-49460 Udfærdiget i Bruxelles, den 29. april 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Leon BRITTAN Næstformand


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1229/98 von Marie-Paule KESTELIJN- SIERENS an die Kommission. Europäische Normen zur Einschränkung von Nachtflügen

text: 22. 12. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 402/97 Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (29. Mai 1998) 1. Der Kommission liegen keine Angaben dar(cid:252)ber vor, welcher Mindestabstand zwischen Landebahnen und Wohngebieten in den Mitgliedstaaten vorgeschrieben ist, damit eine Genehmigung zum Ausbau der Landebah- nen erteilt werden kann. Entsprechende Empfehlungen werden von der Internationalen Zivilluftfahrt-Organisa- tion ausgesprochen. Solche Empfehlungen sind nicht rechtsverbindlich. Der Kommission liegen keine repr(cid:228)sentativen Daten zu den Abst(cid:228)nden zwischen Landebahnen und 2. bebauten Gebieten in den verschiedenen Mitgliedstaaten vor. 3. Die Kommission erw(cid:228)gt nicht, verbindliche Mindestnormen in diesem Bereich festzulegen. Allerdings beabsichtigt die Kommission noch vor Ende des Jahres eine Mitteilung zum Thema (cid:132)Luftverkehr und Umwelt(cid:147) vorzulegen. Dieses Dokument wird sich unter anderem mit Umweltthemen auseinandersetzen, die die Flugh(cid:228)fen und ihr Umfeld unmittelbar betreffen. (98/C 402/124) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1229/98 von Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Europ(cid:228)ische Normen zur Einschr(cid:228)nkung von Nachtfl(cid:252)gen In seiner Entschlie(cid:223)ung (A-0183/97) (1) vom 10. Juni 1997 zum Gr(cid:252)nbuch der Kommission (cid:132)K(cid:252)nftige L(cid:228)rm- schutzpolitik(cid:147) fordert das Europ(cid:228)ische Parlament, da(cid:223) die Zahl der Nachtfl(cid:252)ge verringert werden sollte (Ziffer 31 dieser Entschlie(cid:223)ung). F(cid:252)r gr(cid:246)(cid:223)ere Flugh(cid:228)fen, die nicht um ihre Wettbewerbsf(cid:228)higkeit bangen m(cid:252)ssen, werden Nacht-Slots eingef(cid:252)hrt. Dies f(cid:252)hrt dazu, da(cid:223) Nachtfl(cid:252)ge immer mehr auf kleinere Flugh(cid:228)fen verlagert werden, die aus wirtschaftlichen Gr(cid:252)nden keine angemessenen Normen vorschreiben. Die in der unmittelbaren Umgebung dieser kleineren Flugh(cid:228)fen wohnenden Menschen werden mit dieser zus(cid:228)tzlichen n(cid:228)chtlichen L(cid:228)rmbel(cid:228)stigung konfrontiert. H(cid:228)lt die Kommission es angesichts dieser Wettbewerbsverzerrungen nicht f(cid:252)r notwendig, die nationalen oder regionalen Rechtsvorschriften zur Einschr(cid:228)nkung von Nachtfl(cid:252)gen zu harmonisieren? (1) ABl. C 200 vom 30. 6. 1997, S. 28. Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (29. Mai 1998) Die L(cid:228)rmbel(cid:228)stigung ist von einem Flughafen zum anderen sehr unterschiedlich, da sie von der N(cid:228)he des Flughafens zu Wohngebieten und vom Verkehrsaufkommen abh(cid:228)ngt. Daher hat die Kommission bisher von einer Harmonisierung der nationalen und regionalen Regelungen zur Einschr(cid:228)nkung von Nachtfl(cid:252)gen abgesehen. Sie wird jedoch die Marktentwicklung in diesem Bereich auch weiterhin genau beobachten, um die Notwen- digkeit von Ma(cid:223)nahmen auf Gemeinschaftsebene erneut zu pr(cid:252)fen und gleichzeitig sicherzustellen, da(cid:223) die Rechtsvorschriften der Gemeinschaft dort, wo Verbote verh(cid:228)ngt wurden, eingehalten werden. Die Kommission beabsichtigt, Ende des Jahres eine Mitteilung zu dem Thema Luftverkehr und Umwelt herauszugeben, in der unter anderem Umweltprobleme, die in Flugh(cid:228)fen und in deren Umgebung auftreten, behandelt werden sollen


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1225/98 do Deputado Roberta ANGELILLI à Comissão. Informações actualizadas no tocante ao depósito de resíduos tóxicos da Zucchet

eurovoc_concepts:
Latium
chemical industry
dangerous substance
environmental protection
industrial waste
public health
waste disposal
waste management
waste recycling

text: C 402/32 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 22. 12. 98 (98/C 402/039) PERGUNTA ESCRITA E-0783/98 apresentada por Roberta Angelilli (NI) (cid:224) Comissªo (18 de Mar(cid:231)o de 1998) Objecto: Irregularidades na adjudica(cid:231)ªo de um contrato relativo (cid:224) recolha de res(cid:237)duos em Roma Em 9 de Maio de 1997, o Conselho do XV bairro do munic(cid:237)pio de Roma aprovou a elimina(cid:231)ªo dos produtos t(cid:243)xicos produzidos pela indœstria qu(cid:237)mica «Zucchet», que fora jÆ objecto da pergunta E-3006/97 (1). Em 27 de Janeiro de 1998, os referidos res(cid:237)duos nªo tinham ainda sido eliminados. AlØm disso, o mesmo Conselho Municipal decidiu, em 30 de Dezembro de 1997, substituir a empresa GRM SARL, a quem fora adjudicado o contrato, pela empresa «Bizzaglia Eco SARL». Em 26 de Janeiro de 1998, verificou-se que o aterro sanitÆrio carecia totalmente de vigil(cid:226)ncia e que os res(cid:237)duos t(cid:243)xicos eram facilmente acess(cid:237)veis. Sem o conhecimento do Conselho Municipal e por ordem do Presidente do XV bairro, Sr. Giovanni Paris, uma terceira empresa, a «Ecocentro Spa», obteve um contrato privado para a elimina(cid:231)ªo dos res(cid:237)duos em substitui(cid:231)ªo da «Bizzaglia Eco». Todavia, em 26 de Janeiro de 1998, ainda nªo tinha sido formalizado qualquer contrato com a referida empresa. Em 11 de Junho de 1997, a empresa «DTV» tinha apresentado uma proposta para a gestªo dos res(cid:237)duos por um montante 249 milhıes de liras, muito inferior ao montante do contrato adjudicado, que ascendia a 476 milhıes de liras. A empresa «DTV» pretende que nªo teve a possibilidade de participar no concurso pœblico final. (cid:192) luz destes dados, pode a Comissªo informar: 1. Se foi enviada qualquer carta sobre esta matØria (cid:224)s autoridades italianas, como indicou na sua resposta (cid:224) pergunta E-3006/97; 2. Se nªo considera que, nos factos expostos, se verificaram graves irregularidades em matØria de contratos de direito pœblico; 3. Se nªo considera oportuno intervir uma vez mais; 4. Quais as san(cid:231)ıes a que se arriscam as autoridades italianas se nªo respeitarem as disposi(cid:231)ıes em vigor? 5. Qual Ø a sua opiniªo geral sobre este assunto? (1) JO C 134 de 30. 4. 1998, p. 55. (98/C 402/040) PERGUNTA ESCRITA E-1225/98 apresentada por Roberta Angelilli (NI) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Informa(cid:231)ıes actualizadas no tocante ao dep(cid:243)sito de res(cid:237)duos t(cid:243)xicos da Zucchet Tendo em conta perguntas anteriores relativas (cid:224) presen(cid:231)a de res(cid:237)duos t(cid:243)xicos nas instala(cid:231)ıes da Zucchet, em Roma (E-1409/97 (1), E-3006/97 (2) e E-1410/97 (3)), bem como a legisla(cid:231)ªo italiana sobre os res(cid:237)duos, que a Comissªo jÆ declarou nªo completamente conforme (cid:224)s directivas comunitÆrias na matØria (resposta (cid:224)s perguntas E-2350/97 (4) e E-3412/97 (5)), poderÆ a Comissªo indicar: 1. 2. 3. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) se entretanto recebeu informa(cid:231)ıes das autoridades italianas sobre o processo de limpeza do local e se verificou a sua efectiva realiza(cid:231)ªo; se, (cid:224) luz das perguntas anteriores sobre o assunto, se procedeu (cid:224) verifica(cid:231)ªo do concurso para a elimina(cid:231)ªo de res(cid:237)duos no local; se tenciona dar in(cid:237)cio a um processo de infrac(cid:231)ªo contra a ItÆlia pela nªo conformidade da legisla(cid:231)ªo nacional com as directivas 75/442/CEE (6) e 91/156/CEE (7)? JO C 373 de 9. 12. 1997, p. 120. JO C 134 de 30. 4. 1998, p. 55. JO C 373 de 9. 12. 1997, p. 120. JO C 117 de 16. 4. 1998, p. 12. JO C 158 de 25. 5. 1998, p. 106. JO L 194 de 25. 7. 1975, p. 39. JO L 78 de 26. 3. 1991, p. 32


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se establece un mecanismo de intervención de la Comisión para la eliminación de determinados obstáculos a los intercambios»

eurovoc_concepts:
application of EU law
free movement of goods
single market
trade restriction

text: C 214/90 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 7. 98 Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se establece un mecanismo de intervencio´ n de la Comisio´ n para la eliminacio´n de determinados obsta´culos a los intercambios» (98/C 214/24) El 2 de febrero de 1998, de conformidad con el artı´culo 198 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, el Consejo decidio´ consultar al Comité Econo´ mico y Social sobre la propuesta mencionada. La Seccio´n de Industria, Comercio, Artesanı´a y Servicios, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 1 de abril de 1998 (ponente: Sr. Green; coponente: Sr. Schmitz). En su 354o Pleno de los dı´as 29 y 30 de abril de 1998 (sesio´n del 29 de abril), el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 93 votos a favor, 15 en contra y 10 abstenciones el presente Dictamen. 1. Sı´ntesis del documento de la Comisio´n En varias ocasiones, se han puesto obsta´culos a 1. 1. la libre circulacio´ n de mercancı´as, dirigidos contra particulares y empresas de otros Estados miembros. El Consejo Europeo de Amsterdam solicito´ a la 1. 2. Comisio´n que estudiase «el modo de garantizar de manera eficaz la libre circulacio´ n de mercancı´as, inclu- yendo la posibilidad de imponer sanciones a los Estados miembros». Adema´s, el Consejo Europeo insto´ a la Comisio´n a «presentar propuestas adecuadas antes de su pro´xima sesio´n en diciembre de 1997». El fundamento jurı´dico de la propuesta de la 1. 3. Comisio´n es el artı´culo 235 del Tratado. La propuesta se refiere a los obsta´culos a la libre 1. 4. circulacio´n de mercancı´as resultantes de una accio´n o de una inaccio´ n de un Estado miembro. Para estar comprendidos dentro del a´mbito de 1. 5. aplicacio´n del texto propuesto, los obsta´culos deben ser «manifiestos, especı´ficos y no justificados». Es preciso, adema´s, que tales obsta´culos provoquen una perturba- cio´n grave de la libre circulacio´n de mercancı´as, ocasio- nen grave dan˜ o a los particulares perjudicados y exijan una accio´n inmediata a fin de evitar la continuacio´ n, extensio´n o agravamiento de la perturbacio´n y el dan˜ o mencionados. A los efectos del Reglamento propuesto, existira´ 1. 6. inaccio´n por parte de un Estado miembro cuando éste se abstenga de aplicar todas las medidas necesarias y adecuadas, habida cuenta de la naturaleza del obsta´culo de que se trate, para garantizar la libre circulacio´ n de mercancı´as sin menoscabar por ello el ejercicio de los derechos fundamentales reconocidos por el ordena- miento jurı´dico nacional. El procedimiento previsto por el texto propuesto 1. 7. se inspira en las disposiciones del Tratado relativas a las ayudas estatales. Dado que la decisio´ n de la Comisio´n es directa- 1. 8. mente aplicable y surte efectos jurı´dicos inmediatos, los perjudicados podra´n invocarla ante las jurisdicciones nacionales. Podra´ ejercerse este derecho en el marco de una accio´n tendente a la eliminacio´n del obsta´culo de que se trate o en el de una que persiga la reparacio´n del perjuicio ocasionado. 2. Observaciones generales El CES esta´ a favor de que se garantice la libre 2. 1. circulacio´n de mercancı´as en el mercado interior. En consecuencia, aplaude que se intervenga de forma ma´s ra´pida contra los obsta´culos ilegales a los intercambios; en la actualidad, las acciones entabladas al amparo del artı´culo 169 del Tratado se prolongan por espacio de cuatro o cinco an˜ os. No obstante, el CES no puede apoyar la propuesta en su versio´ n actual. 2. 1. 1. F u n d a m e n t o j u r ı´ d i c o En opinio´n del CES, la Comisio´ n —conjuntamente con los Estados miembros— deberı´a disen˜ar mecanismos para dinamizar la aplicacio´ n del procedimiento previsto en el artı´culo 169 del Tratado, especialmente, en los casos en que los obsta´culos a los intercambios requieran una solucio´n ra´pida, en lugar de optar por el artı´culo 235 como fundamento jurı´dico, al cual no deberı´a recurrirse precisamente en razo´n de su cara´cter subsidiario. A este respecto, el CES sen˜ ala que el artı´culo 186 del Tratado autoriza al Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas a ordenar medidas provisionales. 2. 1. 2. R e s t r i c c i o´ n d e l a´ m b i t o d e a p l i c a - l i b r e c i o´ n d e l R e g l a m e n t o a c i r c u l a c i o´ n d e m e r c a n c ı´ a s l a El CES se pregunta por qué la propuesta se concentra u´nicamente en la libre circulacio´n de mercancı´as, en lugar de extenderse a las otras tres libertades de circulacio´n propias del mercado interior, a saber, servi- cios, capitales y personas. 2. 1. 3. P l a z o s El CES no considera realistas los plazos que la Comisio´ n propone conceder a los Estados miembros para que reaccionen, sobre todo, en el caso de los que tengan un sistema federal. 10. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 214/91 2. 1. 4. D e r e c h o s s o c i a l e s f u n d a m e n t a l e s El mecanismo de intervencio´ n propuesto por la Comisio´n para garantizar la libre circulacio´n de mercancı´as no debe conducir, en ningu´ n caso, a medidas relativas a conflictos laborales. Podrı´a resultar problema´tico el hecho de que el Tribunal de Justicia debiera pronunciarse sobre la legitimidad de conflictos laborales, inmiscuyén- dose ası´ en los ordenamientos jurı´dicos de los Estados miembros. Tal situacio´n entrarı´a en contradiccio´n con el principio de subsidiariedad. 2. 1. 4. 1. Hay que aclarar por tanto que, al examinar una medida que se oponga a la libre circulacio´n de mercancı´as, deben considerarse ante todo los lı´mites concretos del Derecho comunitario (en particular, el artı´culo 36 del Tratado). Fuera de estos lı´mites, las cuestiones jurı´dicas relativas a conflictos laborales debe- rı´an ser valoradas exclusivamente sobre la base de disposiciones nacionales, y so´lo por las autoridades y o´rganos jurisdiccionales nacionales. 2. 1. 5. T r i b u n a l d e J u s t i c i a d e l a s C o m u - n i d a d e s E u r o p e a s Como es del todo natural, la Comisio´ n otorga una gran importancia a las decisiones del Tribunal de Justicia. Sin embargo, el Comité se pregunta si la Comisio´ n podrı´a acelerar suficientemente sus trabajos preparatorios de manera que las medidas provisionales pudiesen ser solicitadas y, en su caso, decretadas en tiempo oportuno. 3. Conclusiones y propuestas intervencio´ n ma´s ra´pida y eficaz frente a los Estados miembros que la obstaculizan por accio´n o inaccio´n. 3. 2. No obstante, el CES no puede apoyar la propuesta en su versio´n actual, puesto que el Tratado no atribuye a la Comisio´n la competencia descrita en la propuesta de Reglamento. Adema´s, el CES considera que existe incertidumbre en cuanto a su alcance. 3. 3. Dado que la propuesta de Reglamento que se examina plantea diversos problemas y ha suscitado una actitud de rechazo en el Consejo (1), el Comité aboga por que so´lo se recurra al mecanismo de intervencio´n de la Comisio´ n en caso de que un Estado miembro trate de modo diferente a un particular o a una empresa de la UE por razo´n de su nacionalidad. La Comisio´ n deberı´a basarse en otro fundamento jurı´dico, tomando como referencia los artı´culos 6, 7A y 5 del Tratado, ası´ como los artı´culos 169 y 186. Un enfoque tal facilitarı´a, adema´s, la inclusio´n de las otras tres libertades de circulacio´n propias de mercado interior: servicios, capi- tales y personas. 3. 4. El Comité propone que la Comisio´ n publique una Comunicacio´ n en la que informe sobre el estado actual de la cuestio´n y la jurisprudencia del Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas. En dicha Comunicacio´ n deberı´an figurar, asimismo, las opciones para el establecimiento de un mecanismo aplicable a situaciones como aquéllas en que un Estado miembro tratase de forma diferente a particulares o empresas de la UE por razo´n de su nacionalidad. El CES esta´ a favor de la libre circulacio´ n 3. 1. de mercancı´as y, por ello, aboga por articular una (1) Consejo «Mercado interior» del 30. 3. 1998, 6875/98 — PV/CONS. 16 — MI 19. Bruselas, el 29 de abril de 1998. El Presidente del Comité Econo´mico y Social Tom JENKINS


title: WRITTEN QUESTION No. 1427/98 by Astrid THORS to the Commission. French legislation on encryption technologies

eurovoc_concepts:
France
coding
confidentiality
data protection
information network
patents licence
technical regulations
technical standard
telecommunications

text: 22. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 402/133 (98/C 402/175) SKRIFTLIG FR¯GA E-1426/98 fr(cid:229)n Kenneth Coates (GUE/NGL) till kommissionen (11 maj 1998) ˜mne: Den snabba spridningen av tuberkulos ˜r kommissionen medveten om den stora och snabba spridningen av tuberkulos i Sydostasien, Afrika, (cid:214)steuropa och andra omr(cid:229)den, och om hur m(cid:229)nga d(cid:246)dsfall sjukdomen orsakar enligt uppgifter fr(cid:229)n v(cid:228)rldsh(cid:228)lsoorganisa- tionen? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder vidtar kommissionen f(cid:246)r att m(cid:246)ta denna n(cid:246)dsituation? Hur bidrar kommissionen till forskningen om hur tuberkulosens spridning ska begr(cid:228)nsas och hur den ska behandlas? Svar fr(cid:229)n PÆdraig Flynn p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (29 maj 1998) Kommissionen (cid:228)r medveten om (cid:246)kningen av antalet fall av tuberkulos (TB) och de faktorer som h(cid:246)r ihop d(cid:228)rmed, bl. a. h(cid:228)lsosystem i f(cid:246)rfall, f(cid:246)rv(cid:228)rrade socioekonomiska villkor och ol(cid:228)mplig praxis som leder till antibakteriell resistans. Via gemenskapsprogrammet om f(cid:246)rv(cid:228)rvat immundefektsyndrom (aids) och andra (cid:246)verf(cid:246)rbara sjukdomar st(cid:246)der kommissionen projekt f(cid:246)r (cid:246)vervakning av och reaktioner n(cid:228)r det g(cid:228)ller tuberkulos, som omfattar alla medlemsstater. Dessa projekt syftar till att (cid:246)ka m(cid:246)jligheterna f(cid:246)r myndigheterna i medlemsstaterna att bek(cid:228)mpa denna sjukdom. Inom ramen f(cid:246)r utvidgningen av gemenskapen uppmuntras ans(cid:246)karl(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa att delta i detta och andra handlingsprogram p(cid:229) folkh(cid:228)lsoomr(cid:229)det (tillg(cid:228)ngligt f(cid:246)r de central- och (cid:246)steuropeiska l(cid:228)nderna, Malta och Cypern). Kommissionen samarbetar ocks(cid:229) p(cid:229) detta omr(cid:229)de med F(cid:246)renta staterna inom ramen f(cid:246)r arbetsgruppen gemenskapen-F(cid:246)renta staterna och med internationella organisationer, framf(cid:246)r allt V(cid:228)rldsh(cid:228)lso- organisationen (WHO) och V(cid:228)rldsbanken. N(cid:228)r det g(cid:228)ller forskning om tuberkulos finansierar Biomed f(cid:246)r n(cid:228)rvarande sju projekt, uppg(cid:229)ende till totalt 3,25 miljoner ecu, g(cid:228)llande utveckling av vaccin, utveckling av en ny generation l(cid:228)kemedel f(cid:246)r att f(cid:229) bukt med de l(cid:228)kemedelsresistenta stammar som nu finns och tuberkulosepidemiologi. Ytterligare m(cid:246)jligheter att forska i tuberkulos ges i det femte ramprogrammet f(cid:246)r forskning, eftersom en nyckel(cid:229)tg(cid:228)rd g(cid:228)ller smittsamma sjukdomar. (98/C 402/176) SKRIFTLIG FR¯GA P-1427/98 fr(cid:229)n Astrid Thors (ELDR) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Fransk lagstiftning om krypteringstekniker Frankrikes telelagstiftning begr(cid:228)nsar i betydande m(cid:229)n anv(cid:228)ndningen av krypteringstekniker. Detta har ocks(cid:229) uppm(cid:228)rksammats i kommissionens meddelande om kryptering och digitala underskrifter. Nyss har tv(cid:229) f(cid:246)rord- ningar tr(cid:228)tt i kraft i landet, som uppst(cid:228)ller villkor f(cid:246)r anv(cid:228)ndningen och som g(cid:246)r sektorn f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r anm(cid:228)lnings- eller tillst(cid:229)ndsf(cid:246)rfarande. Bland begr(cid:228)nsningarna kan n(cid:228)mnas att den s. k. Third Trusted Party TTP, som (cid:228)r en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r att kryptering skall vara till(cid:229)ten, i sin f(cid:246)rvaltning skall ha en majoritet av franska medborgare. Vidare m(cid:229)ste (cid:148)nycklarna(cid:148) till krypteringen finnas hos en s. k. TTP, vilket kan medf(cid:246)ra att meddelanden som finns i omvandlad form p(cid:229) en pc inte lagligen kan brukas i Frankrike. Finner kommissionen att ovan citerade regler och f(cid:246)rh(cid:229)llanden (cid:228)r f(cid:246)renliga med den inre marknadens best(cid:228)mmelser och om inte det (cid:228)r fallet: vilka (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker kommissionen vidta f(cid:246)r att garantera att m(cid:246)jligheten att erbjuda service och att s(cid:228)kra meddelandenas konfidentialitet ocks(cid:229) kan garanteras p(cid:229) franskt territorium?


title: WRITTEN QUESTION No. 1248/98 by Glenys KINNOCK to the Commission. Animal passports

eurovoc_concepts:
animal production
cattle
database
free movement of goods
identity document
labelling
passport
veterinary inspection

formats: html print


title: Commission Regulation (EC) No 922/98 of 29 April 1998 altering the export refunds on white sugar and raw sugar exported in the natural state

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: 30. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities L 128/59 COMMISSION REGULATION (EC) No 922/98 of 29 April 1998 altering the export refunds on white sugar and raw sugar exported in the natural state THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1785/81 of 30 June 1981 on the common organization of the markets in the sugar sector (1), as last amended by Regula- tion (EC) No 1599/96 (2), and in particular the second subparagraph of Article 19 (4) thereof, Whereas the refunds on white sugar and raw sugar exported in the natural state were fixed by Commission Regulation (EC) No 909/98 (3); Whereas it follows from applying the detailed rules contained in Regulation (EC) No 909/98 to the informa- tion known to the Commission that the export refunds at present in force should be altered to the amounts set out in the Annex hereto, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the products listed in Article 1 (1) (a) of Regulation (EEC) No 1785/81, undenatured and exported in the natural state, as fixed in the Annex to amended Regulation (EC) No 909/98 are hereby altered to the amounts shown in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 1 May 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 29 April 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 177, 1. 7. 1981, p. 4. (2) OJ L 206, 16. 8. 1996, p. 43. (3) See page 25 of this Official Journal. L 128/60 EN Official Journal of the European Communities 30. 4. 98 to the Commission Regulation of 29 April 1998 altering the export refunds on white sugar and raw sugar exported in its unaltered state ANNEX Product code 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Amount of refund (cid:190) ECU/100 kg (cid:190) 41,05 38,96 41,05 38,96 (1) (1) (2) (1) (1) (2) (cid:190) ECU/1 % of sucrose (cid:253) 100 kg (cid:190) 1701 91 00 9000 0,4463 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 (cid:190) ECU/100 kg (cid:190) 44,63 44,63 44,63 (cid:190) ECU/1 % of sucrose (cid:253) 100 kg (cid:190) 1701 99 90 9100 0,4463 (1) Applicable to raw sugar with a yield of 92 %; if the yield is other than 92 %, the refund applicable is calculated in accordance with the provisions of Article 17a (4) of Regulation (EEC) No 1785/81. (2) Fixing suspended by Commission Regulation (EEC) No 2689/85 (OJ L 255, 26. 9. 1985, p. 12), as amended by Regulation (EEC) No 3251/85 (OJ L 309, 21. 11. 1985, p. 14)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1214/98 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL aan de Commissie. Concurrentiepositie

eurovoc_concepts:
European industrial area
Japan
United States
beverage industry
competitiveness
economic analysis
market access
productivity
single market

text: C 386/94 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 11. 12. 98 (98/C 386/127) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1212/98 van JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Concurrentiepositie In het verslag A-0113/97 van het Parlement over de mededeling van de Commissie aan de Raad over de vergelijking van resultaten (Benchmarking) van de Europese industrie op het punt van concurrentie (COM(96) 0463 › C-0622/96) en over het werkdocument van de diensten van de Commissie over een Europees beleid ter bevordering van de kwaliteit om de Europese concurrentiepositie te versterken (SEC(96) 2000) luidt het verzoek of de Commissie met conclusies wil komen over de reden dat bepaalde Europese sectoren zoals voedsel, dranken, tabak en meubels beter functioneren dan hun tegenvoeters in de Verenigde Staten en Japan waar het gaat om de toegevoegde industriºle waarde. Hoe functioneren deze sectoren in vergelijking met de Verenigde Staten? (98/C 386/128) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1213/98 van JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Concurrentiepositie In het verslag A-0113/97 van het Parlement over de mededeling van de Commissie aan de Raad over de vergelijking van resultaten (Benchmarking) van de Europese industrie op het punt van concurrentie (COM(96) 0463 › C-0622/96) en over het werkdocument van de diensten van de Commissie over een Europees beleid ter bevordering van de kwaliteit om de Europese concurrentiepositie te versterken (SEC(96) 2000) luidt het verzoek of de Commissie met conclusies wil komen over de reden dat bepaalde Europese sectoren zoals voeding, beter functioneren dan hun tegenvoeters in de Verenigde Staten en Japan waar het gaat om de toegevoegde industriºle waarde. Wanneer denkt zij met haar conclusies te komen? (98/C 386/129) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1214/98 van JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Concurrentiepositie In het verslag A-0113/97 van het Parlement over de mededeling van de Commissie aan de Raad over de vergelijking van resultaten (Benchmarking) van de Europese industrie op het punt van concurrentie (COM(96) 0463 › C-0622/96) en over het werkdocument van de diensten van de Commissie over een Europees beleid ter bevordering van de kwaliteit om de Europese concurrentiepositie te versterken (SEC(96) 2000) luidt het verzoek of de Commissie met conclusies wil komen over de reden dat bepaalde Europese sectoren zoals dranken, beter functioneren dan hun tegenvoeters in de Verenigde Staten en Japan waar het gaat om de toegevoegde industriºle waarde. Wanneer denkt zij met haar conclusies te komen? (98/C 386/130) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1215/98 van JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Concurrentiepositie In het verslag A-0113/97 van het Parlement over de mededeling van de Commissie aan de Raad over de vergelijking van resultaten (Benchmarking) van de Europese industrie op het punt van concurrentie (COM(96) 0463 › C-0622/96) en over het werkdocument van de diensten van de Commissie over een Europees