title: WRITTEN QUESTION No. 1195/98 by Bárbara DÜHRKOP DÜHRKOP to the Commission. Intercultural education as part of the Socrates Programme

eurovoc_concepts:
Community budget
EU financing
EU programme
Roma
education of foreigners
schooling

text: C 402/90 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 12. 98 Koska aikataulu oli kuriiril(cid:228)hetys oli ainoa tapa varmistaa, ett(cid:228) kertomus saatiin ajoissa kyseisille parlamentin j(cid:228)senille. t(cid:228)llainen eik(cid:228) tavanomaisella postinkululla voitu taata m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikojen noudattamista, Lis(cid:228)ksi on huomattava, ett(cid:228) vastoin parlamentin j(cid:228)senen mainintaa kertomus l(cid:228)hetettiin vain asianomaisen valiokunnan j(cid:228)senille eik(cid:228) kaikille parlamentin j(cid:228)senille. (98/C 402/115) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1188/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Rautateit(cid:228) koskeva alueellinen tutkimus (North West Regional Rail Study) Onko komissio saanut kopion t(cid:228)st(cid:228) tutkimuksesta? Tiet(cid:228)(cid:228)k(cid:246) se, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) tutkimus tehtiin neuvottelematta asiasta vastuussa olevien paikallisten viranomaisten kanssa ja ett(cid:228) edell(cid:228) mainitut viranomaiset ovat sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) tutkimuksen tekniset arviot ja kuluja sek(cid:228) hintoja koskevat laskelmat ovat puutteellisia? Onko komissio samaa mielt(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n tutkimuksen perusteella ei kannata ryhty(cid:228) mink(cid:228)(cid:228)nlaisiin toimenpiteisiin? Komission j(cid:228)senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (10. kes(cid:228)kuuta 1998) Komissio on saanut North West Partnershipilt(cid:228) kopion tutkimusraportista. Komissio ei ole viel(cid:228) saanut tietoja paikallisten viranomaisten lausunnoista, mutta se on pannut merkille, ett(cid:228) tutkimusta ohjanneeseen komiteaan kuului monien paikallisten ja alueellisten elinten edustajia. Vaikka tutkimuksessa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)asiassa kansalliseen ja paikalliseen toimivaltaan kuuluvia asioita, komissio tutkii sit(cid:228) voidakseen ottaa huomioon sen mahdolliset vaikutukset yhteis(cid:246)n tasolla. Komissio on kiinnostunut my(cid:246)s arvoisan parlamentin j(cid:228)senen tai h(cid:228)nen tarkoittamiensa paikallisten viranomaisten mahdollisesti esitt(cid:228)mist(cid:228) kommenteista. (98/C 402/116) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1195/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): BÆrbara D(cid:252)hrkop D(cid:252)hrkop (PSE) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Kulttuurien v(cid:228)linen koulutus / Sokrates-ohjelma Vastauksessaan Sanz FernÆndesin kirjalliseen kysymykseen E-4142/97 (1) komissio ilmoittaa romanilasten koulutukseen liittyvien hankkeiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ja hankkeille vuosina 1995, 1996 ja 1997 osoitettujen varojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n. Luvuista k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) vaikka hankkeille osoitettujen varojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on pysynyt samana, tuettujen hankkeiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) on v(cid:228)hennetty: vuonna 1995 tuettuja hankkeita oli 44, vuonna 1996 niit(cid:228) oli 27 ja vuonna 1997 13. Mink(cid:228) vuoksi tuettujen hankkeiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) on v(cid:228)hennetty? Voiko komissio selitt(cid:228)(cid:228), mit(cid:228) se tarkoittaa mainitessaan, ett(cid:228) se kiinnitti kansallisten elinten huomiota ehdotettujen hankkeiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n? Mik(cid:228) seikka kiinnitti komission tai kansallisten elinten huomiota? (1) EYVL C 196, 22. 6. 1998, s. 85


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1290/98 af Per GAHRTON til Kommissionen. Folkeafstemninger om Amsterdam-traktaten og den offentlige mening

eurovoc_concepts:
EU financing
European treaties
dissemination of EU information
invitation to tender
pluralism in the media
promotion of the European idea
public awareness campaign
public opinion
referendum

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1136/98 dell'on. José APOLINÁRIO alla Commissione. FEAOG-Garanzia/Azzorre

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
financial aid
peripheral region

formats: html pdf print

text: 19. 11. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 354/69 Inoltre, la comunicazione della Commissione del 1994 (2) che stabilisce gli orientamenti di REGIS II, precisa che «nell(cid:146)ambito di questa iniziativa, le regioni ultraperiferiche hanno la facolta‘ di partecipare a pieno titolo alle azioni previste da altre iniziative. » Grazie a questa possibilita‘ si e‘ potuto dare un(cid:146)impronta di forte coerenza e di integrazione all(cid:146)insieme delle iniziative da attuare fino al 1999. Per questo motivo le iniziative da realizzare fino a quell(cid:146)anno a titolo di REGIS potranno essere proposte dallo Stato membro nel quadro dei programmi dell(cid:146)obiettivo 1 onde concentrare ancor piu‘ i temi, semplificare la gestione di dette iniziative e infine rendere piu‘ efficace l(cid:146)utilizzo dei Fondi comunitari. Inoltre, per le misure specifiche relative a queste regioni e derogative alle politiche comunitarie, il nuovo articolo del trattato di Amsterdam potrebbe consentire alla Commissione di proporre degli adeguamenti al Consiglio che tengano conto delle particolari problematiche delle regioni in questione. doc. COM(1998) 131 def. (1) (2) GU C 180 del 1. 7. 1994 (98/C 354/113) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1136/98 di Jose· Apolina·rio (PSE) alla Commissione (24 aprile 1998) Oggetto: FEAOG-Garanzia/Azzorre Tenendo conto della specificita‘ della regione delle Azzorre (Portogallo), regione ultraperiferica e in quanto tale dotata di statuto speciale a norma del trattato sull(cid:146)Unione europea, puo‘ la Commissione illustrare in quale misura questa regione e‘ stata oggetto di sostegno comunitario mediante il FEAOG-garanzia nel periodo 1994-1999 e cosa prevede in merito agli aiuti da concedere nel periodo 2000-2006? Risposta data dal Sig. Fischler in nome della Commissione (8 maggio 1998) In genere la Commissione non dispone di cifre nazionali suddivise per regione. Per quanto riguarda le spese effettivamente autorizzate nel periodo 1994-1999, il Portogallo non rappresenta un(cid:146)eccezione. Tutte le spese, infatti, sono centralizzate presso l(cid:146)Instituto national de interven(cid:231)a(cid:152)o e garantia agricola (INGA), l(cid:146)unico organismo pagatore riconosciuto. Di conseguenza, la Commissione non e‘ in grado di fornire all(cid:146)onorevole parlamentare le informazioni richieste per la sola regione delle Azzorre. Per il futuro, la Commissione puo‘ semplicemente avanzare previsioni circa gli stanziamenti necessari, che saranno proposti per le Azzorre nel 1999 nel quadro della componente agricola di Poseima e che dovrebbero ammontare a 20,65 milioni di ecu, di cui 7,1 milioni per gli aiuti all(cid:146)approvvigionamento e 13,55 milioni per gli altri aiuti. (98/C 354/114) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1139/98 di Jose· Apolina·rio (PSE) alla Commissione (24 aprile 1998) Oggetto: Politiche interne/Azzorre Tenendo conto della specificita‘ della regione delle Azzorre (Portogallo), regione ultraperiferica e in quanto tale dotata di statuto speciale a norma del trattato sull(cid:146)Unione europea, puo‘ la Commissione illustrare in quale misura questa regione e‘ stata oggetto di sostegno comunitario nel quadro delle politiche interne dell(cid:146)Unione (esclusi i Fondi strutturali) e cosa prevede in merito al periodo 2000-2006?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1193/98 van María SORNOSA MARTÍNEZ aan de Commissie. Russische mafia in Spanje

eurovoc_concepts:
Mafia
Russia
Spain
fight against crime
financial transaction
illicit trade
international cooperation
money laundering
organised crime
police cooperation


title: QUESTION ECRITE no 1141/98 de José APOLINÁRIO à la Commission. Initiative LIFE aux Açores

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU financing
EU initiative
environmental protection
peripheral region
project evaluation

text: C 354/70 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 19. 11. 98 Re·ponse donne·e par M. Santer au nom de la Commission (11 juin 1998) Depuis l(cid:146)instauration en 1991 du programme d(cid:146)options spe·cifiques a‘ l(cid:146)e·loignement et a‘ l(cid:146)insularite· pour les A(cid:231)ores et Made‘re (Poseima), la Communaute· prend en compte les spe·cificite·s de la re·gion portugaise des A(cid:231)ores. Ainsi, ce programme pre·voit une modulation dans l(cid:146)application de certaines politiques communes (agriculture, pe(cid:136)che, etc. ) afin de les rendre plus ade·quates a‘ la re·alite· de cette re·gion ultrape·riphe·rique. Le rapport sur les progre‘s accomplis dans la mise en (cid:156)uvre de Poseima (1) donne un aper(cid:231)u ge·ne·ral de ces actions, qui continuent. La Commission prend, le cas e·che·ant, les initiatives ne·cessaires pour leur poursuite et leur ame·lioration a‘ l(cid:146)avenir. (1) COM(94) 476 final. (98/C 354/115) QUESTION E· CRITE E-1141/98 pose·e par Jose· Apolina·rio (PSE) a‘ la Commission (24 avril 1998) Objet: Initiative LIFE aux A(cid:231)ores Compte tenu de la spe·cificite· de la re·gion des A(cid:231)ores (Portugal), re·gion ultrape·riphe·rique dote·e en tant que telle d(cid:146)un statut particulier consacre· dans le Traite· sur l(cid:146)Union europe·enne, la Commission peut-elle pre·ciser quel soutien communautaire cette re·gion a re(cid:231)u au titre de l(cid:146)initiative LIFE de 1994 a‘ 1999 et quelle aide il est envisage· de lui apporter de 2000 a‘ 2006? Re·ponse donne·e par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (12 mai 1998) En ce qui concerne la partie LIFE-Environnement, la Commission rappelle a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire que les actions de de·monstration susceptibles d(cid:146)e(cid:136)tre soutenues financie‘rement par LIFE doivent pre·senter un caracte‘re innovant et contribuer au de·veloppement et, le cas e·che·ant, a‘ la mise en (cid:156)uvre de la politique et de la le·gislation communautaires dans le domaine de l(cid:146)environnement. Ces actions sont recueillies chaque anne·e par appels a‘ manifestation d(cid:146)inte·re(cid:136)t organise·s par les autorite·s nationales. Pour les anne·es 1994-1999, aucune proposition des A(cid:231)ores n(cid:146)a e·te· pre·sente·e, malgre· les efforts de diffusion de notre programme au Portugal ainsi que des efforts du ministe‘re portugais de l(cid:146)Environnement a‘ inciter les organismes publics et les entreprises prive·es du Portugal a‘ remettre des propositions. Pour la partie LIFE-Nature, les projets finance·s doivent contribuer en particulier a‘ la mise en (cid:156)uvre du re·seau europe·en Natura 2000. Pour les anne·es 1994-1999, la re·gion des A(cid:231)ores be·ne·ficie du financement LIFE-Nature dans le cadre de cinq projets (les de·tails sont disponibles a‘ l(cid:146)adresse Internet http://europa. eu. int/comm/life/home. htm). En ce qui concerne les perspectives 2000-2006, vu le fait qu(cid:146)il s(cid:146)agisse d(cid:146)une approche base·e sur la demande, il n(cid:146)est pas possible d(cid:146)estimer si et comment cette re·gion be·ne·ficiera des financements LIFE. (98/C 354/116) QUESTION E· CRITE E-1146/98 pose·e par Hilde Hawlicek (PSE) a‘ la Commission (24 avril 1998) Objet: E· galite· des chances pour le recrutement d(cid:146)interpre‘tes et de traducteurs autrichiens dans les services linguistiques de l(cid:146)UE Le traite· d(cid:146)adhe·sion autrichien pre·voit, avec le protocole no 10 sur l(cid:146)utilisation d(cid:146)expressions spe·cifiquement autrichiennes dans la langue allemande, dans le cadre de l(cid:146)Union europe·enne, l(cid:146)existence d(cid:146)une variante autrichienne de la langue allemande. Cette reconnaissance se limite toutefois a‘ 23 termes qui concernent essentiellement le secteur des produits alimentaires. De ce fait, les «austricismes» concernant d(cid:146)autres secteurs spe·cialise·s, en particulier le secteur juridique, ne sont pas pris en compte


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1148/98 van Panayotis LAMBRIAS aan de Commissie. Vervuiling van de Zwarte Zee

eurovoc_concepts:
Black Sea
EU programme
economic cooperation
environmental protection
international organisation
political cooperation
water pollution


title: Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Malesiasta, Singaporesta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevien yksityiskäyttöön tarkoitettujen telekopiolaitteiden tuonnissa

eurovoc_concepts:
Far East
anti-dumping duty
facsimile
import
telecommunications equipment

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 24. 04. 1998 KOM(1998)2621opull. Muutettu ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Malesiasta, Singaporesta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevien yksityiskäyttöön tarkoitettujen telekopiolaitteiden tuonnissa (komission EY:n perustamissopimuksen 189 A (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT Asia : Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Malesiasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevien yksityiskäyttöön tarkoitettujen telekopiolaitteiden tuontia koskeva polkumyyntimenettely. 1. Tämän asian pääkohdat on kerrottu komission ehdotuksessa COM (1998) 193. 2. Neuvostossa käytyjen keskustelujen mukaisesti komissio ehdottaa nyt, että yllä mainitun ehdotuksen artikla 2 muutetaan ja hyväksyy ilmoituksen välivaiheen tarkastelusta. 3. Täten ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy oheisen asetuksen korjatussa muodossaan, jolla otetaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit maahan tuotaessa yksityiskäyttöön tarkoitettuja telekopiolaitteita ja että komission ilmoitus merkitään neuvoston pöytäkirjaan. Muutettu ehdotus : NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o annettu lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Malesiasta, Singaporesta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevien yksityiskäyttöön tarkoitettujen telekopiolaitteiden tuonnissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäsenvaltioista ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/961 , sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2331/962, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY (1) Väliaikaiset polkumyyntitullit otettiin käyttöön 1 päivänä marraskuuta 1997 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2140/973 (Jälie mPä nä 'väliaikainen asetus'). Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen yhteisön tuotannonala, kaksi viejien järjestöä sekä jotkin tuottajat/viejät ja tuojat esittivät kirjallisia huomautuksia. Kaikille kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin tilaisuus tulla kuulluksi. (2) Komissio jatkoi lopullisia päätelmiä varten tarpeellisiksi katsomiensa tietojen etsimistä ja tarkastamista ja teki tarkastuskäyntejä joidenkin kyseisten maiden viejiin etuyhteydessä olevien ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Lisäksi osapuolille annettiin kohtuullinen määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää kantansa ilmoitetuista tiedoista. toimitiloissa. Osapuolille tuojien B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1 2 EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1 EYVL L 317, 6. 12. 1996, s. 1 3 EYVL L 297, 31. 10. 1997, s. 61. -I- (3) Menettely koskee yksityiskäyttöön tarkoitettuja telekopiolaitteita laadittujen asiakirjojen (jäljempänä 'telekopiolaitteet' tai 'tarkasteltavana olevat tuotteet'). Nämä laitteet on pääasiassa ja vastaanottamiseen tarkoitettu paperille puhelinsignaalin avulla, niitä käytetään usein kotona tai henkilökohtaisessa käytössä pöytämalleina ja niissä on tavallisesti lisälaitteita viestintään. Telekopio- ja puhelintoimintojen ja/tai puhelimeen, myös langattomaan käsipuhelimeen, kytkennän lisäksi niissä voi olla paperinsyöttölaite ja yksi tai useampia seuraavista toiminnoista: kasettikäyttöinen tai digitaalinen puhelinvastaaja, kopiointitoiminto tai sisäpuhelintoiminto (intercom). Tämä luettelo ei ole tyhjentävä. siirtoon (4) Yksityiskäyttöön tarkoitetut telekopiolaitteet on väliaikaisten päätelmien tekemistä varten erotettu ammattikäyttöön tarkoitetuista telekopiolaitteista painon ja koon telekopiolaitteiksi katsotaan tässä perusteella. Yksityiskäyttöön tarkoitetuiksi tutkimuksessa ainoastaan sellaiset telekopiolaitteet, joiden paino on enintään 5 kilogrammaa ja joiden runko-osan enimmäismitat (leveys x syvyys * korkeus) ovat 470 mm x 450 mm x 170 mm. Painoa ja mittoja määriteltäessä ei oteta huomioon paperimäärää ja muita oheisvarusteita eikä langatonta käsipuhelinta. Lisäksi katsottiin, että mustesuihku- ja lasertulostustekniikkaa käyttävät telekopiolaitteet on tällä hetkellä tarkoitettu yksinomaan ammattikäyttöön, minkä vuoksi näihin laitteisiin ei sovellettu väliaikaista polkumyyntitullia. (5) Yksityiskäyttöön tarkoitetut telekopiolaitteet kuuluvat nykyisin CN-koodiin 8517 21 00. 1. Ammattikäyttöön tarkoitetut telekopiolaitteet (6) Viejät väittivät väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen, että tuotteen määritelmä sekä paino- ja kokokriteerit olivat epäkelpoja, koska ne johtaisivat sovellettaisiin myös että ammattikäyttöön (toimistoihin) tarkoitettuihin telekopiolaitteisiin. polkumyyntitulleja siihen, pian osalta tarkoitettuihin tutkimusajanjakson telekopiolaitteisiin. Myöskään (7) Tutkimuksesta ilmeni kuitenkin, että painoon ja kokoon perustuva tuotemääritelmä tutkimuksen ulottamiseen myös johtanut ei ammattikäyttöön yksikään asianomainen osapuoli ei tutkimusajanjakson lopun ja joulukuun 1997 välillä esittänyt, että yhteisön markkinoilla olisi sellaisia ammattikäyttöön tarkoitettuja telekopiolaitteita, jotka täyttäisivät tarkasteltavana olevien tuotteiden paino- ja kokokriteerit. Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet myöskään laitteiden tulevan kehityksen osalta yhtään perusteltua väitettä, josta voitaisiin päätellä, että tällaisia ammattikäyttöön markkinoille polkumyyntitullien soveltamisajanjakson aikana. Tämän vuoksi katsotaan, että paino- ja kokokriteeri ei lähitulevaisuudessakaan johda siihen, että menettelyssä tarkasteltaisiin myös ammattikäyttöön tarkoitettuja telekopiolaitteita. telekopiolaitteita tarkoitettuja tulisi Jos sellaisia ammattikäyttöön tarkoitettuja telekopiolaitteita tulee yhteisön markkinoille, komissio esittää käsityksensä neuvostolle, mikäli tarpeellista, ruote ja mallikohtaisesti, selvittääkseen että nämä telekopiolaitteet eivät kuulu tämän asetuksen piiriin. 2. Tulostustekniikat -i- (8) Lisäksi väitettiin, että menettelyn ulkopuolelle olisi jätettävä ne yksityiskäyttöön lämpöherkkää ja LED- joissa käytetään muuta kuin lämpösiirto-, mustesuihku-, telekopiolaitteet, (esim. laser- tarkoitetut tulostustekniikkaa telekopiolaitteet). 2. 1 Lämpösiirtotelekopiolaitteet (9) Esitetyn väitteen osalta tutkimuksesta ilmeni seuraavaa: Fyysiset ja tekniset ominaisuudet (10) Lämpösiirtotelekopiolaitteet ja ovat kooltaan painoltaan, olennaisilta ominaisuuksiltaan samankaltaisia tai samanlaisia kuin lämpöpaperimallit. Ainoat erot ovat tulostustekniikassa ja käytetyssä paperissa. Sekä lämpösiirto- että lämpöpaperitekniikassa käytetään hyväksi lämpöä siirrettäessä tietoa paperille yhden kirjoituspään avulla. Molemmat kirjoituspäät ovat lähes samanlaisia, ja lämpösiirtokirjoituspään avulla. Lisäksi lämpöpaperia voitaisiinkin kirjoituspäitä samanlaisia. Lämpötulostustekniikan olennaisia tekijöitä käytetään siis myös uudemman lämpösiirtotulostustekniikan perustana. Todettiin, että lämpösiirtotekniikka on syntynyt lämpöpaperitulostustekniikan normaalin kehityksen tuloksena. tulostaa sähköiset komponentit ohjaavat ovat Käyttötarkoitus ja laitteista kuluttajalle muodostuva käsitys (11) Molempien laitetyypit ovat yleensä muotoilultaan ja ulkonäöltään samankaltaisia ja molempien käyttäminen on yksinkertaista. On osoitettu, että yksityiset käyttäjät ja pienet/kotitoimistot käyttävät sekä lämpöpaperi- että lämpösiirtotelekopiolaitteita. tulostustekniikan eroja eli Kuluttajat pitävät lämpösiirtotelekopiolaitteiden parempaa tulostuslaatua ja tavallisen paperin käytön tuomaa etua ainoastaan yhtenä joukossa. Kuluttajan pääasiallisena seikkana muiden tarkoituksena on edelleen hankkia käyttöönsä laite, jolla voidaan lähettää ja vastaanottaa telekopio viestejä. Laitteissa käytetty tulostustekniikka ei siis suinkaan ole kuluttajalle tärkein tekijä. teknisten piirteiden Myyntikanavat (12) Lämpöpaperi- ja lämpösiirtotelekopiolaitteita myytiin tutkimusajanjakson aikana samojen kanavien välityksellä. Päätelmät (13) Edellä perusteella lämpösiirtotelekopiolaitteet muodostavat saman tuotteen. katsotaan, esitetyn että lämpöpaperi- ja 2. 2 Mustesuihku-, laser-ja LED-tulostustekniikat ja kannettavat telekopiolaitteet (14) Lopullisissa määrittelyissä on vahvistunut, että mustesuihku-, laser- ja LED- tulostustekniikkaa käyttävät eroavat yleensä olennaisesti telekopiolaitteet yksityiskäyttöön tarkoitetuista telekopiolaitteista sekä fyysisiltä että teknisiltä ominaisuuksiltaan (erityisesti painon, koon ja suorituskyvyn suhteen) ja että ne on •L- tarkoitettu pikemminkin ammatti- kuin yksityiskäyttöön. Lisäksi huomattava osa näistä laitteista myydään eri myyntikanavien välityksellä. (15) Koska eroja on havaittu, mustesuihku-, laser- ja LED-tulostustekniikkaa käyttäviä tuotteiden kanssa tarkasteltavana olevien telekopiolaitteita ei voida pitää samanlaisina tuotteina. (16) Jotkut asianomaiset osapuolet väittivät, että tietyt uudentyyppiset kannettavat telekopiolaitteet, joita voidaan käyttää yhdessä matkapuhelimen kanssa mutta joita ei vielä tutkimusajanjakson aikana ollut myynnissä yhteisön markkinoilla, olivat ainoastaan ammattikäyttöön jätettävä menettelyn ulkopuolelle. tarkoitettuja, minkä vuoksi ne olisi (17) Käytettävissä olevien tietojen perusteella katsotaan, että kannettavilla telekopiolaitteilla, joita käytetään yhdessä matkapuhelinten kanssa, on erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja että ne ovatkin ainoastaan ammattikäyttöön tarkoitettuja. Näiden laitteiden ei siis katsota vastaavan tarkasteltavina olevien tuotteiden määritelmää. tarkoitettuja telekopiolaitteita tulee yhteisön markkinoille, komissio esittää käsityksensä neuvostolle, mikäli tarpeellista, tuote- ja mallikohtaisesti, selvittääkseen että nämä telekopiolaitteet eivät kuulu tämän asetuksen piiriin. ammattikäyttöön sellaisia Jos 3. Päätelmä (18) Väliaikaiset toteamukset vahvistetaan, ja tuotteen määritelmän perustaksi otetaan siis väliaikaisen asetuksen mukaisesti laitteiden paino ja koko. (19) Lisäksi vahvistetaan, ja lämpösiirtotelekopiolaitteet muodostavat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tarkasteltavana olevan tuotteen. lämpöpaperitelekopiolaitteet että (20) Menettelyn ulkopuolelle jätetään mustesuihku-, laser tai LED-tulostustekniikkaa telekopiolaitteet sekä ainoastaan yhdessä matkapuhelimen kanssa käyttävät käytettävät kannettavat telekopiolaitteet. C. POLKUMYYNTI 1. Yhteistyön taso (21) Tuottajien/viejien osallistuminen yhteistyöhön oli erityisen vähäistä Malesiassa, Thaimaassa, Taiwanissa, Japanissa ja Kiinassa, sillä yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien/viejien yhteisöön viemä määrä edusti vain murto-osaa kyseisten maiden kokonaisviennistä. (22) Yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien/viejien antamat tiedot tarkisteltiin ja otettiin useimmissa tapauksissa huomioon. Joissakin tapauksissa ilmeni kuitenkin, että osa annetuista tiedoista oli virheellisiä, perusteettomia tai riittämättömiä, minkä vuoksi ne oli jätettävä huomioon ottamatta. Näissä tapauksissa komissio perusti lopulliset toteamuksensa käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. 2. Markkinatalousmaat -ç 2. 1. Normaaliarvo Perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltaminen (23) Singaporelainen tuottaja/viejä kiisti komission päätöksen siitä, että kyseisen yrityksen normaaliarvo arvioitiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella (ks. väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 66 kappale). Yritys väitti, että ilmoittamatta jääneet kotimaan markkinoiden liiketoimet koskivat uudelleenvientiä kolmanteen maahan. Lisäksi yritys väitti, että komission olisi perusasetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti pitänyt ilmoittaa sille päätöksestään, koska yritykselle ei annettu mahdollisuutta toimittaa lisäselvityksiä. Yritys vastusti myös menetelmää, joka komissio oli käyttänyt määrittääkseen normaaliarvon käytettävissä olevien tietojen perusteella, koska se katsoi, että suurimman ilmoitetun jälleenmyyntihinnan sijasta olisi pitänyt käyttää sen toimitiloissa tehdyn tarkastuksen yhteydessä saatuja todisteita (ilmoittamatta jätettyjä liiketoimia koskevia laskuja). hankkimaan Tutkimuksesta ilmeni, että kyseiset myyntitapahtumat oli tosiasiallisesti toteutettu kotimaan markkinoilla ja että yritys oli jättänyt ne ilmoittamatta. Yritystä kyseisiä pyydettiin myyntitapahtumia ei ollut suunnattu kotimaan kulutukseen vaan että ne oli tosiasialliset viety pois Singaporesta. Yritys ei kuitenkaan edes toistuvien pyyntöjen jälkeen esittänyt yhtään todistetta tavaroiden jälleenviennistä johonkin kolmanteen maahan. Yritys pyysi tarkastuskäynnin jälkeen kuulemista, mutta ei tässäkään tilaisuudessa antanut asialle tyydyttävää selitystä. osoittaisivat, todisteita, jotka että (24) Menetelmästä, jota komissio käytti näiden liiketoimien normaaliarvon määrittämisessä, voidaan todeta, että normaaliarvon arvioimisessa käytetyt tiedot tarkastettiin osittaisen yhteistyöhaluttomuuden perusteella. Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 66 kappaleessa esitetyt komission väliaikaiset päätelmät voidaan siis vahvistaa. kohtuullisina yrityksen pidettiin niitä ja (25) Yksi korealainen tuottaja/viejä, jonka materiaalikustannusten arvioinnissa käytettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja käytettävissä olevia tietoja (ks. väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 32 kappale), väitti, että päätös oli perusteeton ja että arvioinnissa olisi pitänyt käyttää materiaalikustannuksia, jotka yritys oli ilmoittanut kyselyyn vastatessaan. Lisäksi yritys katsoi, että komission osittaisen yrityksen menetelmä, yhteistyöhaluttomuuden vuoksi, oli puutteellinen. normaaliarvoa se oikaisi jolla sen (26) Tutkimuksessa ilmeni, että ilmoitetuissa materiaalikustannuksissa oli vakavia epäjohdonmukaisuuksia, joiden vuoksi niitä ei voitu hyväksyä. Yritys ei kuitenkaan toimittanut lisäselvityksiä epäjohdonmukaisuuksien syistä. Käytettävissä olevien tietojen vahvistamisessa käytetyn menetelmän osalta on todettava, että materiaalikustannusten oikaisussa turvauduttiin konservatiiviseen lähestymistapaan ja käytettiin alhaisimpien ja keskimääräisten materiaalihintojen pienintä mahdollista eroa. Laskennallinen normaaliarvo (myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset) -C (27) Ainoa yhteistyöhön osallistunut thaimaalainen tuottaja/viejä, jolla ei ollut kotimaista myyntiä, kiisti menetelmän, jolla määritettiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto muodostettaessa laskennallista normaaliarvoa. Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 77 kappaleessa esitetään perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti, komissio päätti kotimaisen myynnin laskemalla yhteen yrityksen puuttumisen vuoksi muodostaa normaaliarvon valmistuskustannukset sekä painotetut keskimääräiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voitot, joita yhteistyöhön osallistuneet viejät saivat Thaimaan kannattavassa myynnissä. Yritys väitti kuuluvansa samaan kokonaisuuteen yhteistyöhön osallistuneen taiwanilaisen tuottajan/viejän kanssa, minkä vuoksi myynti-, hallinto-ja yleiskustannukset sekä voitto olisi määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen menetelmän mukaisesti eli kyseistä taiwanilaista yritystä tosiasiassa koskevien tietojen perusteella. Vaihtoehdoksi yritys esitti, että mikäli sovellettaisiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohtaa, laskelmissa olisi käytettävä ainoastaan siihen etuyhteydessä olevan taiwanilaisen yrityksen myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia, koska yritykset olivat toisiinsa kiinteässä yhteydessä. tietoja kyseisen yrityksen (28) On huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti laskennallista arvoa muodotettaessa käytettävät myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voittomarginaali perustuvat viejämaan eli Thaimaan kotimaan markkinoilla aiheutuneisiin kustannuksiin ja saatuun voittoon. Koska käytettävissä ei kuitenkaan jonkin muun yrityksen kotimaan tai ollut telekopiolaitemyynnistä Thaimaassa eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a tai b alakohdan mukaisia tietoja samaan luokkaan kuuluvien tuotteiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista ja voitosta, laskelmissa oli turvauduttava 2 artiklan 6 kohdan c alakohtaan eli määritettävä kyseiset kustannukset ja voitto millä tahansa muulla hyväksyttävällä menetelmällä. Tältä osin katsottiin, että perustaksi voitiin ottaa kaikkien yhteistyöhön osallistuneiden viejien Taiwanin markkinoiden painotetut keskimääräiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitot, sillä Taiwanin markkinat, joilla toimii huomattava määrä yrityksiä, ovat kilpailukykyiset ja antoivat komissiolle parhaimman saatavilla olevan vertailukohteen suhteessa tarkasteltavana olevien tuotteiden myynnin edellytyksiin Thaimaan markkinoilla. (29) Tämä menetelmä oli asianmukaisempi kuin se, että kyseisen yrityksen normaaliarvon perustana olisi sen oman ehdotuksen mukaisesti käytetty ainoastaan siihen etuyhteydessä olevan ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Etuyhteydessä olevan taiwanilaisen yrityksen myynti edustikin erikseen tarkasteltuna ainoastaan suhteellisen pientä osaa Taiwanin markkinoista. taiwanilaisen yrityksen myynti-, hallinto- Vertailu Tuontimaksut (30) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 37 kappaleessa todettiin, että korealaisten tuottajien/viejien esittämiä tuontimaksujen huomioimista koskevat oikaisupyynnöt hylättiin, koska pyynnöt perustuivat kaikkien tuotteiden keskiarvon perusteella laskettuun määrään eivätkä yritykset osoittaneet maksetun tullin ja tietyn -* telekopiolaitemallin välistä yhteyttä. Kolme korealaisten tuottajaa/viejää piti tätä päätöstä kohtuuttomana. Niiden mielestä komission yksiköiden ei pitäisi käyttää tarkkoja mallikohtaisia laskelmia vaan soveltaa maksettuja tulleja koskevaa yleisluontoista oikaisua. Yritysten mukaan maksettuja tulleja koskeva oikaisu olisi pitänyt myöntää riippumatta siitä, oliko kotimaan malleissa paikallisesti ostettuja osia. (31) On korostettava, että tällaisen oikaisun myöntämisen olennaisena edellytyksenä on sen osoittaminen, että osia ei ole ostettu paikallisesti, sillä tällöin osista ei ole maksettu myöskään tuontitulleja. Yhdessä tapauksessa viejä kykeni ainakin osittain todistamaan komissiolle, että oikaisun myöntäminen olisi aiheellista. Oikaisu myönnettiin vain siltä osin kuin sen aiheellisuus oli osoitettu. Kaupan porras a) Toimintojen erot (32) Kaksi japanilaista toteutettujen tuottajaa/viejää, singaporelaiset tuottajat/viejät sekä eräs korealainen yritys pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan mukaista kotimaan markkinoiden kaupan portaiden erojen oikaisua, jota komissio ei kuitenkaan myöntänyt väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 49 ja 71 kappaleessa täsmennetyistä syistä. Yritykset vastustivat tätä ratkaisua ja väittivät edelleen, että kotimaassa ja viennissä toimintojen ero olisi automaattisesti rinnastettavissa kaupan portaiden eroon, minkä vuoksi oikaisu olisi myönnettävä normaaliarvon ja vientihinnan asiamukaisen vertailun varmistamiseksi. Väitteensä tueksi yritykset esittivät, että yhteisöjen toimielimillä on perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaista vientihintaa laskiessaan tapana vähentää kaikki etuyhteydessä ensimmäiselle aiheutuneet oleville riippumattomalle asiakkaalle maksetusta hinnasta ja siten saattaa vientihinta vapaasti tehtaalla -tasolle. Ne väittävät siis, että normaaliarvon laskeminen verrattavissa olevassa kaupan portaassa edellyttää, että ulkopuolelle olisi peruasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan nojalla jätettävä myös kotimaan markkinoilla aiheutuneet samaan luokkaan kuuluvat kustannukset sekä kotimaan myynnistä saatua voittoa vastaava voitto. kustannukset yhteisössä tuojille (33) Tätä väitettä ei voida hyväksyä, koska siinä ei oteta huomioon perusasetuksessa tältä osin asetettua olennaista edellytystä eli sitä, että oikaisun pyytäjän on ja määritettävä vientimarkkinoilla, ja erityisesti se, miten tämä mahdollinen ero vaikuttaa hintojen vertailtavuuteen. joilla myynti kotimaassa toteutuu portaat, kaupan (34) On muistettava, että toimielinten käytäntö, jossa vientihinta muodostetaan vähentämällä etuyhteydessä oleville tuojille aiheutuneet kustannukset etuyhteyttä vailla olevilta tuojilta peritystä hinnasta, saattaa yhteisön rajalla -hinnan tasolle, joka vastaa myyntiä riippumattomalle asiakkaalle. Koska tässä tapauksessa todettiin, että jälleenmyyntihinta etuyhteydessä olevilta tuojilta riippumattomille asiakkaille vastasi pääasiassa suurilta vähittäismyyjiltä ja jakelijoilta perittyjen hintojen tasoa, tuojien kustannusten vähentäminen tällaisissa myyntitapahtumissa johtaa hintaan, joka on myyntiketjun ylemmässä portaassa. Näin ollen on 4- johdonmukaista katsoa, että jakelijalta perittyä hintaa. laskennallisesti muodostettu vientihinta vastaa (35) Yritysten väite, jonka mukaan kotimaan hintaa olisi pienettävä, koska kustannuksia vähennettiin vientihinnan muodostamista varten, on jo itsessään perusteeton. Tässähän tapauksessa vientihinnan uudelleenlaskeminen johti jakelijan porrasta vastaavaan kaupan portaaseen, joka vastasi kotimaan kaupan porrasta. Se, että kotimaan markkinoilla voi syntyä jakelijoille suunnatun myynnin yhteydessä tiettyjä sellaisia kustannuksia, joita ei synny vastaavassa vientiportaassa, liittyy tarkasteltavina olevien markkinoiden erityisrakenteeseen tai -olosuhteisiin, mutta tämä seikka ei itsessään johda oikaisun myöntämiseen, kun on selvää, että hinnat koskevat samankaltaisia asiakkaita eli jakelijoita. kyenneet todisteita hankkimaan (36) Japanilaiset ja korealaiset yritykset väittivät, että keskimääräistä kotimaan hintaa ei voida käyttää normaaliarvona, koska myyntitapahtumat suoritettiin useissa eri kaupan portaissa, joista vain yksi vastasi vientiporrasta. Komissio tutki tilanteen yksityiskohtaisesti, mutta ei pitänyt viejien väitettä perusteltuna, koska yritykset eivät poikkeavista kustannuksista tai hinnoista, jotka olisivat ilmentäneet kotimaan kaupan portaiden eroja. Komissio pystyi sitä vastoin osoittamaan, että eri asiakasryhmiltä perittiin kotimaassa kutakuinkin samat hinnat, mikä puolestaan viittaa siihen, että kaupan portaat eivät poikenneet toisistaan. Koska kotimaan hinnat olivat samankaltaiset kaikille asiakasryhmille ja koska yksi näistä asiakasryhmistä (jakelijat) oli vientiasiakkaiden kanssa samassa kaupan portaassa, oikaisua ei voitu myöntää kaupan portaiden erojen perusteella. Normaaliarvo on sama riippumatta siitä, perustuuko se yhden asiakasryhmän vai kaikkien asiakkaiden kanssa toteutettuihin myyntitapahtumiin. toisistaan selvästi (37) Singaporen tapauksessa väitettiin, että sen kotimaan myynti oli kokonaisuudessaan toteutunut yhdessä ainoassa kaupan portaassa eli jakeluportaassa. On huomattava, että normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti, sillä kyseinen yritys jätti ilmoittamatta huomattavan osan tarkasteltavana olevien tuotteiden kotimaan myyntitapahtumista, mikä esti kotimaan kaupan portaiden yksityiskohtaisemman tarkastelun. Komissio ei käytettävissään olevien tietojen perusteella havainnut eroa kotimaan ja viennin kaupan portaissa. (38) Edellä esitettyjen syiden vuoksi katsottiin, että normaaliarvo oli määritettävä kaikkien kotimaan myyntitapahtumien perusteella japanilaisten, singaporelaisten ja korealaisten tuottajien/viejien esittämät pyynnön oikaisujen myöntämisestä kaupan portaiden erojen vuoksi eivät olleet perusteltuja. että ja (39) Tästä huolimatta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohdassa mahdollistetaan oikaisun myöntäminen, kun kyseisen d alakohdan i alakohdan olosuhteet kaupan portaiden erojen osalta eivät täyty ja kun tiettyjen toimintojen osoitetaan kuuluvan muihin kuin verrattavana olevaan kaupan portaaseen. Tutkimuksesta ilmeni, että kaupan portaiden eroa koskevaa oikaisua ei voitu myöntää mutta että mainostamiseen olisi 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti kiinnitettävä erityistä huomiota. Komissio tarkasteli erityisesti, aiheutuiko kyseisille yrityksille mainoskuluja siitä, että ne pyrkivät lisäämään myyntiä muussa kuin verrattavana olevassa kaupan portaassa. Todettiin, -1- että tietyt yritysten mainoskulut koskivatkin tässä tapauksessa muuta kuin verrattavana olevaa kaupan porrasta. Tämän vuoksi päätettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti, että normaaliarvon laskemisessa ei oteta huomioon niitä mainoskuluja, jotka ovat aiheutuneet muussa kuin jakelijoiden portaaseen liittyvässä kotimaan myynnissä. b) OEM-myynti (40) Yksi taiwanilainen, yksi thaimaalainen ja kaksi korealaista tuottajaa/viejää eivät hyväksyneet sitä, että komissio hylkäsi heidän pyyntönsä, joka koski kaupan portaiden erojen mukaisen oikaisun myöntämistä OEM-myynnin perusteella. (41) Pyydettyä kaupan portaiden eroa koskevaa oikaisua ei voitu myöntää, koska väitettyjen myyntikanavien välillä ei voitu osoittaa olevan selvää hintarakennetta. Todettiin, että tietyissä tapauksissa OEM-mallien hinnat olivat omien merkkien mallien hintoja korkeammat. Lisäksi todettiin, että yhden korealaisen yrityksen asiakasluokittelu oli virheellinen, minkä vuoksi sitä ei voitu ottaa huomioon. Taiwanin markkinoilla kotimaan OEM-myynnissä ei voitu havaita selvää hintaeroa verrattuna omien merkkien myyntiin. (42) Thaimaalaisen tuottajan - jolla ei ollut kotimaan myyntiä ja joka harjoitti ainoastaan OEM-vientiä - normaaliarvo oli laskettava käyttämällä keskimääräisiä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa Taiwanin markkinoilla, joiden osalta, kuten edellä esitettiin, ei tarvittu tämän tyyppistä oikaisua. Pyyntöön ei näin ollen suostuttu. Palkkiot (43) Thaimaalainen yritys kiisti sen, että sen hinnasta ensimmäiselle riippumattomalle ostajalle yhteisössä oli vähennetty viiden prosentin palkkio, jonka vastasi yritykseen etuyhteydessä olevan taiwanilaisen yrityksen osuutta kyseisissä liiketoimissa. Yritysten mukaan ainoastaan liiketoimiin suoraan yhteydessä olevat myyntikulut oli vähennettävä, minkä vuoksi tämä viiden prosentin palkkion, jota ei tosiasiallisesti edes ollut olemassa, vähentäminen ei ollut oikeudellisesti perusteltua. (44) Tutkimuksessa vahvistui, että thaimaalaisen siihen taiwanilaisen tuottajan/viejän vienti etuyhteydessä olevan tapahtui kokonaisuudessaan yrityksen välityksellä. Lisäksi osoitettiin, että thaimaalaisen tuottajan taiwanilaiselta yhtiöltä perimät siirtohinnat eivät olleet luotettavia näiden kahden yhtiön välisen suhteen vuoksi. Yritysten toimitiloissa suoritetussa tarkastuksessa ilmeni, että siirtohinta ja yhteisön ensimmäisen riippumattoman asiakkaan maksama hinta erosivat toisistaan selvästi. Tällä erolla pyrittiin ainakin osittain kattamaan kustannukset, joita etuyhteydessä olevalle yritykselle syntyi kyseisten tuotteiden vientiin liittyvissä toiminnoissa. Koska etuyhteydessä olevan taiwanilaisen yrityksen toimintaa voidaan pitää kauppiaan toiminnan kaltaisena, tehtiin oikaisu, jonka mukaisesti ensimmäiseltä hinnasta yhteisön vähennettiin 5 prosenttia. Tätä määrää pidetään kohtuullisena, kun otetaan huomioon etuyhteydessä olevan yrityksen osuus thaimaalaisen tuottajan/viejän myyntitoimissa. riippumattomalta asiakkaalta peritystä Ao (45) Yksi singaporelainen yritys pyysi oikaisua palkkioihin, joita se maksoi Japanissa sijaitseville etuyhteydessä oleville yrityksille. jo väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 73 kappaleessa esitetyistä syistä. Yritys kuitenkin vastusti tätä kantaa ja väitti edelleen, että oikaisu olisi myönnettävä sen vuoksi, että näillä kahdella japanilaisella etuyhteydessä olevalla yrityksellä oli merkittävä osa telekopiolaitteiden tuotannossa ja markkinoinnissa Singaporessa. Tämä pyyntö hylättiin (46) Asiaa tarkasteltiin uudelleen, ja tutkimuksesta ilmeni, että pyydetty oikaisumäärä liittyi itse asiassa näiden kahden japanilaisen etuyhteydessä olevan yrityksen Tällaisia rahasuorituksia ei voida pitää saamiin rojalteihin ja voittoihin. perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdassa tarkoitettuina palkkioina. Oikaisupyyntö oli siis hylättävä. (47) Vientimyynnin osalta sen sijaan todettiin, että japanilaiset yritykset hoitivat vientimyynnin kokonaisuudessaan itse ja että singaporelainen yritys huolehti ainoastaan tavaroiden laskutuksesta ja laivauksesta. Koska etuyhteydessä olevien yritysten toiminta voidaan rinnastaa kauppiaan toimintaan, yhteisön ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta peritystä hinnasta vähennettiin viiden prosentin oikaisu, joka kattoi myynnin ja hallinnolliset toimet, joista singaporelainen tuottaja vastasi. Oikaisu määritettiin viideksi prosentiksi, koska kustannuksia, joita japanilaisille etuyhteydessä oleville yrityksille tosiasiassa oli aiheutunut, ei nimenomaisesta pyynnöstä huolimatta ilmoitettu kyselyvastauksessa, minkä vuoksi näitä kustannuksia ei myöskään voitu todentaa yritysten toimitiloissa tehdyissä tarkastuksissa. Luottokustannukset (48) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 39 kappaleessa todettiin, että kaikkien korealaisten yritysten esittämä luottokustannusten huomioon ottamista koskeva oikaisupyyntö hylättiin, koska pyynnöissä vedottiin avoimeen ja uudistuvaan luottoon perustuvaan maksujärjestelmään esittämättä kuitenkaan todisteita tuotteen toimittajan ja ostajan myyntihetkellä tekemästä sopimuksesta. Kolme korealaista tuottajaa/viejää väitti, että tämä olisi vastoin komission vakiintunutta käytäntöä. Niiden mukaan komission olisi pitänyt käytäntönsä mukaisesti myöntää vähintään 30 päivän luottoaikaa vastaava normaaliarvon oikaisu. (49) Toimielimillä on käytäntönä, että luottokustannuksia koskeva oikaisu hyväksytään, jos viejä osoittaa, että maksuehdot otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan g alakohdan mukaisesti huomioon käytettäviä hintoja määritettäessä. Oikaisu voidaan siis tehdä ainoastaan myyntihetkellä sovittujen päivien osalta, sillä vain näihin päiviin liittyvien kustannusten voidaan katsoa vaikuttaneen hinnan määräytymiseen. Päivistä ei ole sovittu, jos maksut suoritetaan avoimen maksujärjestelmän mukaisesti, eikä väitettäkään näin ollen voida hyväksyä. Takuukustannukset (50) Eräs korealainen tuottaja/viejä väitti, että takuiden erojen mukaista oikaisua koskeva arvio olisi aiheellisempaa tehdä ottamalla huomioon myös tiettyjä kustannuksia, jotka liittyivät riippumattomille edustajille ja korjausmiehille maksettuihin palkkioihin ja palkkoihin. A4 (51) Tutkimuksessa ilmeni, että kotimaan markkinoiden takuukustannukset oli ilmoitettu todellista suuremmiksi, minkä vuoksi oikaisun määrää ei voitu arvioida niiden perusteella. että takuukustannuksia koskevan oikaisun perustaksi otettiin ainoastaan ne kustannukset, joita oli tosiasiassa aiheutunut, kun asiakkaille annettiin ilmaisia todisteita, joiden perusteella varaosia. Koska komissiolle ei ole annettu takuukustannuksia koskevan oikaisun määrää olisi suurennettava, väliaikaiset päätelmät vahvistetaan. Väliaikaista määrittelyä varten päätettiin, Muut tekijät (52) Yksi taiwanilaisista yrityksistä toisti pyyntönsä, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisen oikaisun myöntämistä ja myyjien palkkojen, mainoskustannusten ja vuokran vähentämistä normaaliarvosta sillä perusteella, että suurin osa näihin toimintoihin liittyvistä kuluista liittyi kotimaan myyntiin. (53) Japanilaiset ja singaporelaiset tuottajat/viejät pyysivät myös - mikäli kaupan portaan eroja koskeva oikaisupyyntö (ks. edellä) hylättäisiin - että normaaliarvoa oikaistaisiin vähentämällä siitä muita tekijöitä, esimerkiksi myyjien palkat ja mainoskustannukset. Singaporelainen yritys vastusti oikaisupyynnön hylkäämistä (ks. väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 72 kappale) ja väitti, että 2 artiklan 10 kohdan k alakohdassa esitetty edellytys siitä, että asiakkaat maksavat eri hintoja kotimarkkinoilla, on ainoastaan esimerkinomainen eikä suinkaan pakottava. (54) Yksikään yritys, joka pyysi oikaisua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan perusteella, ei esittänyt todisteita kyseisessä säännöksessä vaadituista merkittävistä ja pysyvistä hintojen eroista. Hintojen vertailtavuuden eroja ja varsinkaan hintoihin kohdistuvaa vaikutusta koskevaa väitettä ei voida perustaa ainoastaan siihen, että yrityksen vienti- ja kotimaan osastojen kustannukset ovat erilaiset. Lisäksi oletus hintaeroja koskevan vaatimuksen esimerkinomaisuudesta on väärä, sillä k alakohdassa vahvistetaan kaksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdassa asetettua edellytystä, joiden mukaan a - k alakohdassa luetellut oikaisut voidaan myöntää ainoastaan, jos kyseiset tekijät osoitetusti vaikuttavat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Koska näiden edellytysten ei ole osoitettu täyttyvän käsiteltävänä olevassa tapauksessa, oikaisupyyntö on hylättävä. 3. (a) Muut kuin markkinatalousmaat 3. 1 Yksilöllinen kohtelu (55) Yritykset, joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua, katsoivat, että väliaikainen asetus ei tältä osin ollut asianmukaisesti perusteltu. Lisäksi ne toistivat yksilöllistä kohtelua koskevan pyyntönsä sillä perusteella, että ne olivat riippumattomia Kiinan valtiosta. (56) On otettava huomioon, että perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaan muille kuin markkinatalousmaille vahvistetaan yksi maanlaajuinen tulli ja että yksilöllisen kohtelun myöntäminen joillekin viejille on poikkeus tästä säännöstä. Jokaisen yksiköllisen kohtelun haluavan tuottajan/viejän on osoitettava toimivansa valtiosta Ai riippumattomasti. Kaksi kiinalaista tuottajaa pystyi osoittamaan täyttävänsä yksilöllisen kohtelun myöntämisen edellytykset. Kolme muuta kiinalaista tuottajaa eivät sen sijaan pystyneet osoittamaan riippumattomuuttaan, minkä vuoksi toimielinten oli sovellettava niihin maanlaajuista tullia. 3. 2 Mallien vertailu (57) Kiinalaiset tuottajat/viejät vastustivat sitä, että normaaliarvo perustui osaksi malleihin, joita valmisti korealainen tuottaja, johon sovellettiin perusasetuksen 18 artiklaa. Viejät väittivät, että yhteistyöhön osallistumattomalle yritykselle määritellyn normaaliarvon käyttäminen johtaisi heidän kannaltaan epäsuotuiseen lopputulokseen. (58) Asiaa tarkasteltiin uudelleen, ja koska normaaliarvo oli määritetty perusasetuksen 18 artiklaa soveltaen, kyseisiä malleja ei otettu huomioon laskelmassa. (59) Yksi korealaisista yrityksistä, jolla oli tuotantoa sekä Kiinassa että Koreassa, esitti, että erään sen Kiinassa tuotetun mallin normaaliarvo olisi pitänyt määrittää kyseisen Koreassa tuotetun mallin perusteella. (60) Pyyntö hylättiin, koska käytettävissä olevia tietoja käytettiin perusasetuksen 18 artiklan nojalla etuyhteydessä olevan korealaisen tuottajan/viejän normaaliarvon määrittämiseksi ja koska, kuten edellä esitettiin, kyseiset mallit on suljettu pois kiinalaisten tuottajien normaaliarvon määrityksestä. Lisäksi on korostettava, että normaaliarvon olisi mahdollisuuksien mukaan perustuttava koko vertailumaata eikä ainoastaan yhden tuottajan myyntiä koskeviin tietoihin. 3. 3 Vertailu Kaupan porras (61) Kiinalaiset tuottajat/viejät pyysivät edelleen kaupan portaiden eroja koskevaa oikaisua sillä perusteella, että niiden vienti perustui OEM-myyntiin. (62) Kuten edellä esitettiin, OEM-merkkien ja omien merkkien kotimaan myynnin vertailu Korean markkinoilla osoitti, että mahdolliset kaupan portaiden erot eivät ilmenneet vakiintuneina ja selvinä hintaeroina. Oikaisun myöntämiselle ei ole perusteita, koska OEM-merkkien ja omien merkkien myynnissä ei ollut hintaeroja Korean markkinoilla ja koska kiinalaisten tuotteiden normaaliarvo määritettiin Korean kotimarkkinoiden perusteella. Palkkiot telekopiolaitteita yhteisöön. (63) Menettelyssä on mukana myös kolme japanilaista yritystä, koska ne veivät Kiinasta peräisin olevia Yritysten hongkongilaisilla tytäryhtiöillä näytti olevan joko Kiinassa tapahtuvaa tuotantoa (tai kokoonpanoa) koskeva alihankintasopimus jonkin kiinalaisen yrityksen kanssa tai sitten (oikeushenkilön) Kiinaan. tytäryhtiöt olivat perustaneet erillisen yrityksen Hongkongissa ja Japanissa suoritetuista toiminnoista saatu voitto vähennettiin väliaikaisessa laskemassa palkkion muodossa. Kiinalaiset tuottajat/viejät väittivät. AI että kyseinen viiden prosentin vähennys vientihinnasta oli virheellinen, koska se ei ollut yhteydessä tosiasialliseen palkkion maksamiseen. (64) Koska etuyhteydessä olevien japanilaisten yritysten toimintaa voidaan pitää palkkioperusteisten yritysten toiminnan kaltaisena, ensimmäiseltä riippumattomalta yhteisön asiakkaalta peritystä hinnasta vähennettiin viiden prosentin oikaisu. Tätä määrää pidetään kohtuullisena, kun otetaan huomioon etuyhteydessä olevien yritysten osuus kiinalaisten tuottajien myynnissä ja hallinnossa. (65) Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdassa todetaan, että oikaisu on tehtävä kyseessä olevan myynnin osalta maksettujen palkkioiden erojen mukaisesti. Tältä osin on korostettava, että ei ole eroa sillä, laskuttaako tuottaja/viejä suoraan asiakastaan yhteisössä ja maksaa palkkion myyntitapahtumasta vastaavilla tahoille vai laskuttaako tuottaja/viejä ensin välittäjää, joka vuorostaan laskuttaa asiakasta yhteisössä. Jälkimmäinen järjestely on vain yksi erilainen tapa varmistaa se, että välittäjä saa palkkionsa. Neuvoston ja komission vakiintuneen käytännön mukaisesti oli katsottava, että väitettä ei tämän vuoksi voitu hyväksyä. 4. Tutkittujen yritysten polkumyyntimarginaali 4. 1 Yhteistyöhön osallistuneiden yritysten polkumyyntimarginaali (66) Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti normaaliarvon painotetun keskiarvon ja kaiken yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen painotetun keskiarvon välisellä vertailulla. 4. 2 Yhteistyöhön (jään nös marginaali) osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaali (67) Koska asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet huomautuksia, päätetään soveltaa väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 28 kappaleessa esitettyä menetelmää, jonka mukaisesti jokaisesta viejämaasta valittiin se yritys, jonka polkumyyntimarginaali oli korkein, minkä jälkeen kyseisen yrityksen merkittävinä määrinä valmistamista ja myymistä malleista yksilöitiin se, jonka polkumyynti oli suurinta. Polkumyynnin painotettuun tämän mallin jäännösmarginaali marginaaliin, joka ilmaistiin prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla. keskimääräiseen perustui 4. 3. Polkumyyntimarginaalit Korean tasavalta (68) Yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien/viejien lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat seuraavat: Samsung Electronics Co. Ltd, Söul Daewoo Telecom Ltd, Söul Nixxo Telecom Co. , Ltd, Söul Tae II Media Co. , Ltd, Söul 19,8 % 11,6 % 7,5 % 9,2 %. 4^ (69) Koreasta tulevan tuonnin polkumyynnin jäännösmarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 25,1 prosenttia. Japani (70) Yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien/viejien lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat seuraavat: Brother Industries, Ltd, Nagoya Tottori Sanyo Electric Co. , Ltd, Tottori 49,2 % 124,2 % (71 ) Japanista tulevan tuonnin polkumyynnin jäännösmarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 130,2 prosenttia. Taiwan (72) Yhteistyöhön osallistuneiden tuottajien/viejien lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat seuraavat: Kinpo Electronics, Inc. , Taipei Sampo Corporation, Taipei 6,0 % 56,2 %. (73) Taiwanista tulevan tuonnin polkumyynnin jäännösmarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 60,8 prosenttia. Singapore (74) Yhteistyöhön osallistuneen tuottajan/viejän lopullinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on seuraava: Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. , Ltd, Singapore 30,1 %. (75) Singaporesta tulevan tuonnin polkumyynnin jäännösmarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 68,2 prosenttia. Thaimaa (76) Yhteistyöhön osallistuneen tuottajan/viejän lopullinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on seuraava: Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. , Bangkok 10,4 %. (77) Thaimaasta tulevan tuonnin polkumyynnin jäännösmarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 22,6 prosenttia. Malesia (78) Malesiasta tulevan tuonnin polkumyynnin jäännösmarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 124,2 prosenttia. Kiinan kansantasavalta (79) Kiinan lopullinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF- tuontihinnasta yhteisön rajalla on 51,6 prosenttia. (80) Yksilöllisen kohtelun saaneiden yritysten lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat seuraavat: Murata Machinery (H. K. ) Ltd, Hongkong, (Kiinasta peräisin olevat tuotteet) 21,2 %; Highsonic Industrial Ltd, Hongkong, (Kiinasta peräisin olevat tuotteet) %. 23,2 D. YHTEISÖN TUOTANNONALA (81) Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen tietyn asianomaiset osapuolet väittivät, että valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa ei toisen suuren yhteisön tuottajan yhteistyöhaluttomuuden vuoksi pitäisi samastaa "yhteisön tuotannonalaan". Tutkimuksessa kuitenkin vahvistui, että valituksen tehnyt yhteisön tuottaja edustaa peruasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaista pääosaa kyseisten tuotteiden koko yhteisön tuotannosta. Kyseinen tuottaja samastetaan siis tässä menettelyssä yhteisön tuotannonalaan. 1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi E. VAHINKO lähettämiin kyselylomakkeisiin, (82) Japanilaiset viejät väittivät, että komission ei pitäisi olettaa, että kymmenkunta japanilaista telekopiolaitteiden tuottajaa, jotka eivät olleet toimineet menettelyssä yhteistyössä komission kanssa ja jotka eivät olleet vastanneet komission yksiköiden osallistumaan niille yhteistyöhön. Viejien mukaan nämä tuottajat olivat lopettaneet laitteiden viennin yhteisöön ennen tutkimusajanjaksoa. Japania koskevien tuonnin suuntausten perusteeksi olisi viejien mukaan otettava tiedot, joita Japanin tuottajajärjestö OAJ hankki yhteistyöhön osallistumattomista tuottajista menettelyn aikana, sekä tiedot, joita yhteistyöhön osallistuneet kaksi japanilaista viejää hankkivat. Kyseistä tiedoista ilmenisi, että Japanista tuleva tuonti oli merkittävästä vähentynyt vuosina tuonnin vaikutuksia ei pitäisi arvioida 1993-1996, minkä vuoksi kumulatiivisesti. haluttomia tämän olivat (83) Eräs kiinalaisten tuotteiden viejä väitti, että kiinalaisten tuotteiden viennin vaikutuksia ei pitäisi arvioida kumulatiivisesti, koska Kiinasta tuleva vienti keskittyi pyrkivät kuluttajamarkkinoille. Viejä väitti myös, että vahinkomarginaalit oli todettu erilaisia erilaisiksi hinnoittelustrategioita. Kumulaatiota ei tämän vuoksi pitäisi soveltaa, sillä se olisi osoitus tuotteiden välisen kilpailun puuttumisesta. OEM-asiakkaisiin taas muut eri maiden noudattaneet viejämaat olivat viejät kun että ja (84) Lisäksi viejät väittivät, että tuotteiden japanilaisten keskimääräiset hinnat olivat 40-48 prosenttia kaikkien kyseessä olevien singaporelaisten ja AC viejämaiden keskimääräisiä hintoja korkeammat. Kumulaatiota ei siis pitäisi tehdä, sillä se osoittaisi, etteivät tuotteet kilpailleet muiden kyseessä olevien viejämaiden tuotteiden kanssa. (85) Perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti tuonnin vaikutuksia voidaan vahingon määrittämistä varten arvioida kumulatiivisesti, jos: (a) kustakin maasta tapahtuvan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali on 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi; (b) yhdestäkään maasta tapahtuvan tuonnin määrä ei ole vähäpätöinen; ja (c) tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset sekä tuotavien tuotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset. /. / Polkumyyntimarginaalit (86) Kuten edellä todettiin, kustakin maasta tapahtuvan tuonnin polkumyyntimarginaalit olivat 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suuremmat. 1. 2 Tuonnin määrä Koska Eurostatin toisistaan ammatti- tiedoissa ei eroteta (87) Japanista tulevan tuonnin määrä vahvistetaan lopullisia päätelmiä varten Eurostatin tietojen perusteella, koska japanilaisilta viejiltä ei saatu luotettavia ja tarkastettuja tietoja. ja tarkoitettujen yksityiskäyttöön tarkoitettuja telekopiolaitteita, yksityiskäyttöön telekopiolaitteiden tuonnin määrä vahvistettiin soveltamalla Japanista peräisin olevien ammatti- ja yksityiskäyttöön tarkoitettujen telekopiolaitteiden välistä suhdelukua, yhteistyöhön japanilaisiin viejiin osallistuneiden etuyhteyttä vailla olevien Suhdeluku osoitti, että asianomaisten etuyhteydessä olevien tuojien osalta. osapuolten ja tutkimusajanjakson aikana yhteisössä myydyistä telekopiolaitteista (yksikköinä) oli yksityiskäyttöön tarkoitettuja telekopiolaitteita. Japanista tarkastellun ajanjakson aikana tulleen tuonnin määrä määritettiin siis 41,1 prosentiksi Eurostatin ilmoittamasta kokonaistuonnista. tapauksessa 41,1 prosenttia Japanista peräisin tutkimusajanjakson joka määritettiin olevista tuojien aikana ja (88) Japanista tulevan tuonnin määrän perustaksi ei voida ottaa CIAJ:n ilmoittamia tietoja, koska huomattava osa näistä tiedoista koskee japanilaisia yhteistyöhön osallistumattomia viejiä, jotka kieltäytyivät vastaamasta komission yksiköiden niille lähettämiin kyselylomakkeisiin ja jotka siten estivät komissiota saamasta ja tarkastamasta asian kannalta merkityksellisiä tietoja. Ei myöskään ole esitetty todisteita, joista ilmenisi, että ainoastaan kaksi yhteistyöhön osallistunutta japanilaista viejää olisi tuonut yksityiskäyttöön tarkoitettuja telekopiolaitteita tutkimusajanjakson aikana Viejät eivät siis ole kyenneet osoittamaan todeksi väittämäänsä viennin vahvaa laskusuuntausta. A* (89) Näin ollen siis vahvistetaan väliaikaiset päätelmät, joiden mukaan Japanista tulevan tuonnin määrä on vahvistettava perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Japanista tulevan tuonnin määrä pysyy siis merkittävänä. 1. 3 Kilpailuedellytykset Myyntikanavat (90) Kiinalaiset tuottajat olivat huomattavan yhteistyöhaluttomia, kun käsiteltiin väitettä, jonka mukaan ne keskittyivät OEM-myyntiin, minkä vuoksi myyntikanavia olisi pidettävä erilaisina. Ainoastaan yhteistyöhön osallistuneiden viejien tilanteen perusteella ei tämän vuoksi voida tehdä yleistä päätelmää kiinalaisten tuotteiden viennistä. Komissio osoitti myös, että suurin osa kaikista kyseessä olevien viejämaiden asianomaisista osapuolista myi tarkasteltavana olevia tuotteita EU:hun useille asiakasryhmille, OEM-asiakkaat mukaan lukien. (91) Tämä pätee myös yhteisön tuotannonalaan. Eri asiakasryhmille suunnattujen myyntitapahtumien osuudet ovat tämä ei mitenkään muuta sitä, että osapuolet kilpailevat keskenään. Kiinalaisten tuotteiden viennin kumulaation poistaminen ei siis olisi perusteltua, vaikka kaikki viejät olisivat olleet yhteistyöhalukkaita. luonnollisestikin erilaiset, mutta Hinnat (92) Japanista ja Singaporesta tuotujen tuotteiden korkeampia hintoja koskevan väitteen osalta komissio on osoittanut, että japanilaisissa ja singaporelaisissa yhteisöön tuoduissa yksityiskäyttöön tarkoitetuissa telekopiolaitteissa on yleensä enemmän teknisiä ominaisuuksia kuin muiden viejämaiden laitteissa ja että ne ovat näitä laitteita useammin tuotevalikoiman yläpäässä. On siis normaalia, että kyseistä tuontihinnat ovat korkeampia. Tästä kahta maata koskevat keskimääräiset huolimatta japanilaiset ja singaporelaiset tuotteet kilpailivat tuotteiden kanssa, jotka olivat peräisin muista viejämaista, jotka vievät myös - tosin vähemmässä määrin - tuotevalikoiman yläpään tuotteita. Tuotteet kilpailivat myös yhteisön tuotannonalan tuotteiden kanssa, mikä ilmenee, siitä, että niillä on samanlaiset tai samankaltaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja sama käyttötarkoitus ja että niitä myytiin samojen tai samankaltaisten myyntikanavien välityksellä. Vaikka singaporelaiset ja japanilaiset viejät eivät yleisesti ottaen tai ainakaan merkittävässä määrin ole alittaneet yhteisön tuotannonalan hintoja (ks. jäljempänä kohta 2 (a) Hinnan alittavuus), Singaporesta ja Japanista peräisin olevien tuotteiden laskevat vientihinnat aiheuttivat hintoihin kohdistuvan paineen, jonka vuoksi yhteisön tuotannonala ei voinut nostaa hintojaan kannattavalle tasolle. Kilpailuedellytykset ovat näin ollen samankaltaiset. 1. 4 Päätelmät AÎ (93) Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan väliaikaiset päätelmät, joiden mukaan tässä tapauksessa täyttyvät perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt edellytykset tuonnin vaikutusten kumuloimiseksi vahingon määrittämistä varten. Yleiset vahinkoa koskevat tekijät Yleinen huomio (94) Lopullisesti vahvistettu väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen esitettyjen näkökantojen ja lisätutkimusten perusteella on voitu määrittää useita vahinkoa koskevia yleisiä tekijöitä. Kulutus (95) Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen kulutus yhteisössä vahvistetaan seuraavaksi: (96) Kulutus oli vuonna 1993 noin 1,1 miljoonaa yksikköä ja vuonna 1996 (tutkimusajanjaksona) 2,5 miljoonaa yksikköä, eli kasvua oli noin 130 prosenttia. Kumuloitu määrä ja markkinaosuudet (97) Lisäksi kyseisistä maista tulevan tuonnin kumuloitu määrä muuttui seuraavasti: (i) Vuosina 1993-1994 viejämaat kasvattivat myyntiään 33,7 prosentilla, mutta samalla niiden markkinaosuus pieneni 11,4 prosenttiyksikköä (62,5 prosentista 51,1 prosenttiin). (ii) Vuosina 1994-1996 viejämaista tulevan tuonnin määrä kasvoi 76,9 prosenttia ja tuonnin markkinaosuus kasvoi 51,1 prosentista 64,3 prosenttiin (13. 2 prosenttiyksiköä). Hinnat (a) Hinnan alittavuus (98) Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen vahvistui, että (ainoan) singaporelaisen viejän osalta ei voitu todeta hinnan alittavuutta. (99) Vahvistettiin yhteistyöhön osallistuneita viejiä koskevat väliaikaiset toteamukset, joiden mukaan hinnan alittavuus oli todettavissa malliryhmässä, johon määrittely perustui. Malliryhmittäin vahvistetut alittavuusmarginaalit olivat 1,3-41. 8 prosenttia. keskimääräiset koskevat lopullisesti maittain seuraavasti: Kiinan alittavuusmarginaalit vahvistetaan kansantasavalta 18,5 prosenttia, Japani 0,3 prosenttia, Taiwan 4,5 prosenttia, Singapore 0,0 prosenttia, Korea 9,2 prosenttia, Thaimaa 10,9 prosenttia ja Malesia 41,8 prosenttia. Kaikkien kyseessä olevien maiden painotettu keskimääräinen alittavuusmarginaali on 8,4 prosenttia. Kokonaistuontia painotetut (h) Myyntihinnat AI (100) Yhteistyöhön osallistuneiden viejien myyntihinnat laskivat vuosina 1993-1994 keskimäärin 11 prosenttia ja vuosina 1994-1996 keksimäärin26,l prosenttia. Myös japanilaisten ja singaporelaisten viejien hinnoissa voitiin havaita laskusuuntaus kyseisinä vuosina. Yhteisön tuotannonalan tilanne (101) Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen ja lisätutkimusten jälkeen esitettyjen huomautusten perusteella voidaan todeta seuraavaa: (102) Vuosina 1994-1993 yhteisön tuotannonalan myynnin määrä kasvoi 140 prosenttia ja markkinaosuus 7,7 prosenttiyksikköä (16,3 prosentista 24 prosenttiin). Vuonna 1993 tehdyt investoinnit mahdollistivat tämän myönteisen kehityksen. (103) Toisaalta yhteisön tuotannonalan myynti väheni vuosina 1994-1996 14,7 prosenttia ja sen markkinaosuus pieneni 24,0 prosentista 14,5 prosenttiin eli 9,5 prosenttiyksikköä. (104) Myynnin määrän pienennyttyä myös tuotetut määrät ja tuotantokapasiteetin käyttö pienenivät huomattavasti vuosina 1994-1996, ja myyntihinnat laskivat 17,5 prosenttia. työllisyys heikkeni 21,7 prosenttia. Lisäksi taloudelliset tulokset heikkenivät siten, että tutkimusajanjakson aikana tappiot olivat kohdistui tuotannonala ei kyennyt alentamispaineita yhteisön markkinoilla, yhteisön nostamaan hintojaan kannattavalle tasolle. luokkaa. Koska hintoihin yli kymmenen Samanaikaisesti prosentin 4. Päätelmät (105) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa. F. VAHINGON SYY-YHTEYS 1. Polkumyynnillä tapahtuva tuonti tuotujen tuotteiden tulo yhteisön markkinoille (106) Samojen myyntikanavien kautta samoille (avoimille) markkinoille myytävien ja polkumyyntihintaan tapahtui samanaikaisesti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden ja taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Yhteisön tuotannonala myi koko tutkimusajanjakson ajan tuotteitaan huomattavasti alle tuotantokustannushintojen. Koska markkinoilla oli hintojen alentamispaineita, tuotannonala ei kyennyt nostamaan hintojaan kannattavalle tasolle. Nämä alentamispaineet johtuivat sekä alihinnoittelevista viejistä että kokonaisuutena japanilaisista ja singaporelaisista viejistä, joiden vientihinnat laskivat jatkuvasti. Yhteisön tuotannonala joutui siis samanaikaisesti kohtaamaan yleisesti ottaen. ylemmässä markkinalohkossa Japanista ja Singaporesta tuonnin ja alemmassa, pääosiin hintakilpailuun polkumyynnillä perustuvassa markkinalohkossa muista viejämaista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin. tapahtuvan 2. Muut tekijät to (107) Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen väitettiin, että Sagem, joka on yhteisön toiseksi suurin tuottaja, olisi ollut syynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. vuosina 1993-1994, (108) Tutkimuksen aikana saaduista tiedoista ilmenee, että Sagemin markkinaosuus, joka ja kasvoi tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi tilastotiedot osoittavat, että pääasiallisilla markkinoillaan (Ranskassa) Sagemin hinnat olivat korkeimmat koko verrattavissa olevien mallien ryhmästä. Tämän vuoksi katsotaan olevan epätodennäköistä, että Sagem olisi merkittävästi vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. pieneni merkittävästi vuoden 1994 (109) Väliaikaisissa päätelmissä todettiin, että tutkimuksen ulkopuolella olevista maista tuleva vienti oli vähäistä tutkimusajanjakson aikana. Tältä osin ei esitetty perusteltuja huomautuksia. 3. Päätelmät (110) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että kyseisistä viejämaista peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut huomattavaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. G. YHTEISÖNETU (111) Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen väitettiin, että polkumyyntitullit aiheuttaisivat suhteettoman taakan kuluttajille ja olisivat siten yhteisön edun vastaisia. Väitteen joissa vahvistettiin seuraavat toteamukset: lisätutkimuksia, johdosta tehtiin 4. Yhteisön tuotannonala ja muut yhteisön tuottajat ja investoinneista piakkoin markkinoille Polkumyynnillä (112) Tutkimus osoitti yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuuden, joka ilmeni muun tuotavien muassa jatkuvista lämpösiirtotelekopiolaitteiden tapahtuvasta kehittämisestä. tuonnista johtuvien taloudellisten tappioiden laajuuden ja keston perusteella voidaan olettaa, että toimintansa yhteisössä, ellei polkumyyntitoimenpiteitä otettaisi käyttöön. Ilman toimenpiteitä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama hintapaine jatkuisi edelleen ja tekisi tyhjäksi yhteisön tuotannonalan pyrkimykset saada toimintansa kannattavaksi. Mikäli näin kävisi, yhteisöstä katoaisi noin 370 suoraan telekopiolaitteisiin liittyvää työpaikkaa. Sen sijaan toimenpiteiden käyttöön ottamisen ansiosta tuontannonala voisi jatkaa ja kehittää toimintaansa EU:ssa. tuotannonala lopettaisi (113) Lisäksi katsotaan, että polkumyyntitullien käyttöön ottamisella on välitön ja työpaikkaan eli noin tuhanteen yhteisön välillinen suotuisa vaikutus noin 4000 tuottajien työntekijään (Philips, Sagem ja tehtaat Japanissa) ja kolmeen tuhanteen työpaikkaan toimitusten alalla (arvion mukaan yksi teollisuustyöpaikka tällä alalla synnyttää vähintään kolme muuta työpaikkaa). liitännäispalvelujen ja ti 5. Etuyhteyttä vailla olevat tuojat/kauppiaat (114) Tutkimuksesta ilmeni, että tarkasteltavana olevat laitteet edustivat etuyhteyttä vailla olevien tuojien ja kauppiaiden kokonaistoiminnoista yleensä vain pientä osaa, keskimäärin yhtä prosenttia liikevaihdosta. Yhteistyöhön osallistuneiden tuojien osalta liittynyt työllisyysvaikutusta eikä merkittäviä investointeja. Kaikki nämä yritykset, yhtä poikkeusta lukuun ottamatta, totesivat, että polkumyyntitulleilla ei olisi merkittävää vaikutusta kokonaismyyntiin, voittoon ja työllisyyteen. tuotteisiin ei suoranaisesti tarkasteltavana oleviin 6. Kuluttajat (115) Lopullisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisen seurauksena kyseisistä mais: laitteita tuotujen tuotteiden keskimääräiset kuluttajahinnat nousisivat noin 12 prosenttia, kun oletetaan, että korkeiden polkumyyntitullien (40-89 prosenttia) alaiset vie; it lopettaisivat laitteiden viennin yhteisön markkinoille ja että muut viejät edellee yhteisön markkinoilla. Keskimääräistä matalamp jn myisivät polkumyyntitullien kohteena olevien viejien - joiden osuus kyseisistä maista tulevasta viennistä on noin 70 prosenttia - yksittäiset hinnankorotukset olisivat alhaisempia, noin 3-9 prosenttia. Kun telekopiolaitteen keskimääräinen käyttöikä on noin viisi vuotta, polkumyyntitullit nostavat laitteen vuosikustannuksia noin kuudella eculla. Suhteellisen pieniä kustannuksia lieventäisi osittain vielä telekopiolaitteiden normaali hintojen aleneminen. (116) Tuotujen tuotteiden hinnannoususta riippumatta kuluttajat voivat edelleen luottaa siihen, että kaikki yhteisön tuottajat saattavat laitteita markkinoille yhä enenevässä määrin. On odotettavissa, että polkumyyntitullien käyttöön ottamisen jälkeen yhteisön tuottajien markkinaosuus kasvaa vuoden 1996 35 prosentista noin 50 prosenttiin. Yhteisön tuottajat pitänevät hintansa vakaina hyötyäkseen suuremmista markkinaosuuksista johtanevat ja myyntimääristä, yksikkökustannusten alenemiseen ja parempiin taloudellisiin tuloksiin. puolestaan jotka (117) Euroopan kuluttajajärjestö BEUC ei pyynnöistä huolimatta osallistunut menettelyyn eikä esittänyt huomautuksia. (118) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että taakka, joka kuluttajille aiheutuu yksityiskäyttöön tarkoitettujen telekopiolaitteiden tuonnissa käyttöön otetuista polkumyyntitulleista, on kohtuullinen verrattuna hyötyyn, joka saadaan teollisen toiminnan työpaikkojen säilymisestä yhteisössä. ja korkeaa ammattitaitoa vaativien jatkumisesta 7. Tietoyhteiskunta (119) Väitettiin, että polkumyyntitullien käyttöön ottaminen vaikuttaisi haitallisesti tietoyhteiskunnan kehitykseen. (120) Singaporessa 1996 vuonna koskevassa sopimuksessa todetaan nimenomaisesti, että sopimuksessa ei millään tavoin tarvittavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamiseen. Lisäksi puututa katsotaan, että edellä mainittu kuluttajiin kohdistuva kohtuullinen vaikutus ei heikennä tarkasteltavana olevien tuotteiden kysyntää. tietotekniikkatuotteita tehdyssä li 8. Polkumyyntitoimenpiteiden vaikutus kilpailuun (121) Niiden joille osalta, viejien korkeat vahvistettiin ja vahinkomarginaalit ja joiden harjoittamaan vientiin kohdistettaisiin korkeat polkumyyntitullit, polkumyyntitullien käyttöön ottaminen johtanee viejien myynnin määrän ja markkinaosuuden laskuun. Polkumyyntitullien vaikutus säilyy kuitenkin lievänä useimpien viejien tapauksessa, eikä ole odotettavissa, että näiden viejien kilpailutilanne heikkenisi merkittävästi. Näin ollen markkinoilla tulee yhä olemaan huomattavan useita yhteisön tuottajien vahvoja kilpailijoita. polkumyynti- 9. Päätelmä (122) Edeltävän perusteella katsotaan, että ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja. H. LOPULLINEN TULLI 1. Vahinkomarginaalit (123) Jotta voitaisiin määritellä, minkä tasoinen tulli poistaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman vahingon, katsottiin, että olisi laskettava hintataso, joka perustuisi yhteisön tuotannonalan tuotantokustannuksiin ja kohtuulliseen voittoon. Asianmukaisena voittomarginaalin vähimmäistasona pidettiin 10,7 prosenttia Lisäksi katsotaan, että nyt ja tulevaisuudessa tarvitaan tehokasta ja lisääntyvää tutkimusta ja kehitystä, kun otetaan huomioon erityisesti laitteiden koon pieneneminen ja tietoliikennetekniikan kehitystä seuraavat uudet laitesukupolvet. Edellä mainittu voittomarginaali on riittävä varmistamaan varoja uusiin tuotetyyppeihin tarvittaviin investointeihin ja antamaan jo tehdyille investoinneille kohtuullisen tuoton. liikevaihdosta. (124) Lisäksi katsotaan, että tämä voittomarginaali vastaa tarkasteltujen viejien kotimarkkinoiden myynnistä saamia marginaaleja ja että se vastaa myös niitä tuotannonaloja voittomarginaaleja, joita on aiemmin käytetty samankaltaisia koskeneissa polkumyyntitapauksissa (näissä tapauksissa, jotka koskivat muun videokasetteja, muassa väritelevisioita, ja magneettilevyjä, televisiokamerajärjestelmiä, 10-12 prosenttia liikevaihdosta). alumiinielektrolyyttikondensaattoreita käytettiin voittomarginaalina pienikuvaruutuisia äänikasetteja, (125) Vahingon poistamiseksi taso tarvittava tuontihintaa, jota oli asianmukaisesti oikaistu maksu- laskettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä ja toimitusehtojen erojen mukaiseksi samassa kaupan portaassa, sekä edellä esitetyn mukaisesti määritettyä yhteisön tuotannonalan vahinkoa aiheuttamatonta hintaa. tuotteiden painotetusta Laskelman keskimääräisestä arvosta vapaasti yhteisön rajalla. Tällä perusteella määritetyt vahinkomarginaalit ovat seuraavat: ilmaistiin prosentteina tuotujen tulokset ib MAA YRITYS VAHINKO- MARGINAALI % Japani Brother Industries, Ltd. Tottori Sanyo Electric Co. , Ltd. Ltd. Muut Kiinan kansantasavalta Highsonic Industrial Ltd. , Hongkong Murata Machinery Ltd. Muut Korea Daewoo Telecom Ltd. Tae II Media Co. , Ltd. Samsung Electronics Co. Ltd. Nixxo Telecom Ltd. Muut Singapore Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. Ltd. Muut Taiwan Kinpo Electronics Inc. Sampo Corporation Muut Thaimaa Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. Muut Malesia Kaikki (yhteistyön puuttuminen) 7,0 28,1 34,9 59,3 23,5 74,2 61,6 50,8 17,4 54,8 73,1 7,7 39,5 32,4 35,8 36,6 40,7 47,3 89,9 2. Lopulliset tullit (126) Lopulliset polkumyyntitullit asetetaan todettujen polkumyyntimarginaalien tai, jos vahinkomarginaalit ovat alhaisemmat, vahinkomarginaalien tasolle. Prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -hinnoista ilmaistut tullit ovat seuraavat: ik MAA YRITYS LOPULLINEN TULLI Japani Brother Industries Ltd. Tottori Sanyo Electric Co. Ltd. Muut Kiinan kansantasavalta Highsonic Industrial Ltd. , Hongkong Murata Machinery Ltd. Muut Korea Daewoo Telecom Ltd. Tae II Media Co. Ltd. Samsung Electronics Co. Ltd. Nixxo Telecom Ltd. Muut Singapore Matsushita Graphic Communication Systems (S)Pte. Ltd. Muut Taiwan Kinpo Electronics Inc. Sampo Corporation Muut Thaimaa Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. Muut Malesia Kaikki 7,0 % 28,1 % 34,9 % 23,2% 21,2% 51,6% 11,6 % 9,2 % 17,4 % 7,5 % 25,1 % 7,7 % 39,5 % 6,0 % 35,8 % 36,6 % 10,4% 22,6 % 89,9 % I. VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN (127) Vievien tuottajien ja maiden osalta todettujen polkumyyntimarginaalien suuruus ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon vakavuus huomioon ottaen pidetään tarpeellisena, että väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti lopullisten tullien määräisinä. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: ti 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa CN-koodiin 8517 21 00 (Taric-koodi 8517 21 0010) kuuluvia Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Malesiasta, Singaporesta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevia telekopiolaitteita, joiden paino on enintään 5 kilogrammaa ja joiden runko- osan enimmäismitat (leveys x syvyys x korkeus) ovat 470 mm x 450 mm x 170 mm, lukuunottamatta telekopiolaitteita, jotka käyttävät mustesuihku-, laser- tai LED-(valodiodi) tulostustekniikkaa. Lopullinen polkumyyntitulli vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana - 2. nettohinnasta on tuotteiden alkuperämaan mukaan seuraava: M^ I Lopullinen tulli I Taric-lisakoodi Kiinan kansantasavalta Japani Korean tasavalta Malesia Singapore Taiwan Thaimaa (%) 51,6 34,9 25,1 89,8 39,5 36,6 22,6 8900 8900 8900 8900 8900 8900 Edellä säädettyjä tulleja ei sovelleta seuraavassa lueteltujen yritysten valmistamiin tuotteisiin, joihin sovelletaan sen sijaan seuraavia polkumyyntitulleja: Maa Yritys Kiinan kansan tasavalta -Murata Machinery (U. K. ) Ltd. (Hongkong) - Highsonic Industrial Ltd. (Hongkong) Japani - Brother Industries Ltd. - Tottori Sanyo Electric Co. Ltd. Lopul linen tulli 21,2 23,2 7,0 28,1 Tarie- lisakoodi 8458 8459 8430 8431 té Korean tasavalta - Daewoo Telecom Ltd. - Tae 11 Media Co. Ltd. - Samsung Electronics Co. Ltd. - Nixxo Telecom Co. Ltd. Singapore - Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. Ltd. Taiwan Kinpo Electronics Inc. - Sampo Corporation Thaima a - Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd. 11,6 9,2 17,4 7,5 7,7 6,0 35,8 10,4 8434 8435 8436 8437 8438 8439 8442 8457 3. Ellei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 2 artikla 1. Mikäli tarpeellista, neuvosto selvittää tuote- ja mallikohtaisesti komission telekopiolaitteet, jotka täyttävät ehdotuksesta, mitkä ammattikäyttöön tarkoitetut tämän asetuksen artikla l:ssä mainitut paino- ja kokokriteerit tai ovat vain matkapuhelinten kanssa käytettäviä kannettavia telekopiolaitteita, eivät kuulu tämän asetuksenpiiriin. 3 artikla 1. Kannetaan lopullisesti asetuksen (EY) N:o 2140/97 mukaisesti väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otetun tullin määrän mukaisesti. 2. Vapautetaan lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät. 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta # Luonnos komission ilmoitukseksi neuvoston pöytäkirjaan Kyseessä olevaan tutkimukseen liittyen komissio on tullut siihen tulokseen, että ei ole mitään pakottavia syitä puolustamaan sitä, että toimenpiteitä ei oteta käyttöön perusasetuksen artiklan 21 mukaisesti. Tämä lopputulos perustuu moninaisten taloudellisten tapahtumasarjojen ja mittareiden arviointiin ja osoittaa todennäköisintä tilannetta liittyen tutkimuksessa tehtyihin päätelmiin. Komissio seuraa hyvin tarkasti markkinatilanteen kehitystä polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen ja jos tietoon tulee seikkoja, jotka asettavat kyseenalaiseksi tämän päätelmän taustalla olevien olettamusten oikeellisuuden, koskien erityisesti kuluttajien ja isojen jälleenmyyjien (telekommunikaatio yhtiöt) hintakehitystä, se aloittaisi välivaiheen tarkastelun perusasetuksen artiklan 11(3) mukaisesti. Joka tapauksessa on syytä aloittaa välivaiheen tarkastelu 2 Vi vuoden kuluttua lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön oton jaikeen. u ISSN 1024-4492 KOM(98) 262 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 11 10 15 Luettelonumero : CB-C0-98-278-FI-C ISBN 92-78-35412-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg i