title: Meddelelse fra Kommissionen om rapporten fra den stående, arbejdsgruppe om sikker transport af radioaktivt materiale i Den Europæiske Union

eurovoc_concepts:
International Atomic Energy Agency
dangerous substance
radioactive materials
transport of dangerous goods
transport safety

text: K O M M I S S I O N EN F OR DE E U R O P Æ I S KE F Æ L L E S S K A B ER ir it it ir ii ù it ft it Bruxelles, den 08. 04. 1998 KOM(1998) 155 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN OM RAPPORTEN FRA DEN STÅENDE ARBEJDSGRUPPE OM SIKKER TRANSPORT AF RADIOAKTIVT MATERIALE I DEN EUROPÆISKE UNION MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN OM RAPPORTEN FRA DEN STÅENDE ARBEJDSGRUPPE OM SIKKER TRANSPORT AF RADIOAKTIVT MATERIALE I DEN EUROPÆISKE UNION I. PRÆAMBEL Den meddelelse, som blev sendt til Rådet og Europa-Parlamentet1 i 1996, og den vedlagte tredje rapport fra Den Stående Arbejdsgruppe for Sikker Transport af Radioaktivt Materiale (TRM) gælder fortsat. De indeholder omfattende oplysninger om situationen, udsigterne for den fremtidige udvikling og anbefalinger til et undersøgelsesprogram. Nærværende meddelelse fra Kommissionen, der omfatter den fjerde rapport fra Den Stående Arbejdsgruppe, er hovedsagelig tænkt som en ajourføring og et supplement til de oplysninger, der blev fremlagt for halvandet år siden i den foregående rapport. Følgende forhold fremhæves: de seneste ændringer i IAEA's transportregler, udsigterne for disses gennemførelse og deres betydning for fremtiden; de seneste aktiviteter, som Kommissionen har gennemført eller ydet støtte til; de seneste begivenheder i medlemsstaterne, som har haft indflydelse på offentlighedens opfattelse af sikkerheden i forbindelse med transportoperationer. I bilag 1 fremsættes der forslag til yderligere foranstaltninger fra Kommissionens side over en årrække under hensyntagen til Den Stående Arbejdsgruppes anbefalinger i dennes fjerde rapport. Dette program indgår i rammeprogrammet for aktioner på energiområdet. Det blev vedtaget af Kommissionen i november 1997* og er nu til behandling i Rådet og Europa- Parlamentet. II. ÆNDRINGERNE I DE INTERNATIONALE TRANSPORTREGLER Brugen af radioaktivt materiale navnlig inden for atomkraftindustrien indebærer, at materialet nødvendigvis skal transporteres, og i årenes løb er der udviklet bestemmelser på nationalt plan, på fællesskabsplan og på internationalt plan med henblik på at sikre, at sådanne transportoperationer udføres på sikker vis. ' KOM(96) 11 endelig udg. af 03. 04. 1996. * KOM(97) 550 endelig udg. af 18. 11. 1997. Den grundlæggende forudsætning for sikker transport af radioaktivt materiale består i, at enhver transportpraksis overholder de grundlæggende sikkerhedsstandarder. For eksempel skal selve kolliene opfylde samme krav under alle omstændigheder, herunder i tilfælde af alvorlige ulykker. Under hensyntagen til dette princip og i lyset af øget viden, tekniske fremskridt og større erfaring har man indført ændringer i de internationale bestemmelser, som vil få konsekvenser for fremtidens transportpraksis. Inden for Den Europæiske Union vedtog Ministerrådet i maj 1996 reviderede, grundlæggende normer2 for beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, der er forbundet med ioniserende stråling. Direktivets bestemmelser skal omsættes til national lovgivning senest den 13. maj 2000. På internationalt plan vedtog og offentliggjorde IAEA's Styrelsesråd i december 1996 nye vejledende regler for sikker transport af radioaktivt materiale (ST-1). Disse vejledende regler skal gennemføres af organisationerne for de forskellige transportformer og af IAEA's medlemsstater pr. 1. januar 2001. Strålingsbeskyttelsesaspekterne i ST-1-reglerne om transportpraksis er i tråd med kravene i det reviderede direktiv om grundlæggende sikkerhedsnormer og vil derfor betyde, at Den Europæiske Unions medlemsstater indfører ensartede nationale bestemmelser. Revisionen af de gældende IAEA-transportregler3 førte til, at IAEA i december 1996 offentliggjorde den reviderede version af ST-1. Strukturen er stort set som i øjeblikket, men de indeholder ligeledes følgende: - ændringer af aktivitetsgrænserne for en forsendelse (herunder undtagelsesgrænser) som følge af den radionuklidspecifikke indfaldsvinkel; indførelse af en ny kollitype (type C), som opfylder strengere kriterier end dem, der gælder for eksisterende kolli af type B, navnlig til lufttransport af visse højaktive forsendelser; udvidelse af type B-kategorien for at muliggøre lufttransport af materiale med betegnelsen "materiale med lav spredning" (LDM); særlige bestemmelser for kolli indeholdende uranhexafluorid, hvori der tages særligt hensyn til de kemiske risici ved dette materiale; en omfattende revision af kritikalitetssikkerheden; indarbejdelse af et nyt system med FN-numre på kolli og forsendelser i overensstemmelse med klassifikationen af farligt gods. Rådets direktiv 96/29 Euratom af 13. maj 1996, EFT L 159/1 af 29. 6. 1996 3 DEN INTERNATIONALE ATOMENERGIORGANISATION- Regulations for the Safe Transport of Radioactive Materials-Safety Series N°. 6-1985 Edition (ændret 1990). 1 I den vedlagte rapport fra Den Stående Arbejdsgruppe beskrives disse ændringer mere indgående. Der er for nylig udtrykt bekymring i offentligheden over de foreslåede nye prøvekrav for type C-kolli og type B-kolli indeholdende LDM-materiale, idet - der i USA synes at være strengere prøvekrav for kolli til lufttransport af plutonium, - og idet man mente at kravene til disse kolli burde svare til kravene til de såkaldte sorte bokse i fly (Flight Data Recorders - FDR). Kommissionen har rådspurgt Den Stående Arbejdsgruppe om dette spørgsmål. Gruppen er af den opfattelse, at IAEA's reviderede regler yder en betydelig yderligere beskyttelse ved transport af radioaktivt materiale i EU's medlemsstater. Der ikke ført bevis for, at kravene i de nye regler er utilstrækkelige. Eksperternes vurdering er, at de foreslåede, vejledende ST-1-regler fra IAEA styrker de eksisterende regler gennem mere specifikke og strengere krav, og at de vil give mulighed for at indføre strenge og ensartede transportbestemmelser inden for Den Europæiske Union. Når det er sagt, vil de bekymringer og argumenter, der er kommet til udtryk, fortsat blive overvejet grundigt under IAEA's koordinerede forskningsprogrammer, hvor man er i færd med at revidere vurderingerne af alvoren af ulykker inden for luft- og søtransport. Resultatet af undersøgelserne, som udføres under Kommissionens handlingsprogram om sikker transport af radioaktivt materiale, vil også udgøre et direkte bidrag til ovennævnte koordinerede forskningsprogrammer og eventuelle fremtidige revisioner af reglerne. Det er under alle omstændigheder tilrådeligt med en hyppigere ajourføring af I AE A-reglerne end i øjeblikket (hvert tiende år), og Kommissionen anbefalede også dette. III. INDFØRELSE AF DE REVIDEREDE REGLER Selv om de grundlæggende ST-1-transportregler er vejledende (baseret på henstillinger), har man ikke desto mindre hidtil indført dem fuldt ud i bestemmelserne vedrørende transport af klasse 7-gods (farligt gods) for de forskellige transportformer. Alle krav til transport af radioaktivt materiale er blevet indført gennem ADR (den europæiske konvention om international transport af farligt gods ad vej), RTD (internationalt reglement for befordring af farligt gods på jernbaner), ADN (europæisk aftale om international transport af farligt gods ad indre vandveje), IMDG (Den Internationale Kodeks for Søtransport af Farligt Gods) og ICAO-TI (Organisationen for International Civil Luftfart - tekniske instrukser). Organisationerne for de forskellige transportformer forventes at indarbejde de vejledende ST- 1 -bestemmelser inden for fa år, således at de ovennævnte fem bestemmelser for de enkelte transportformer træder i kraft samtidig den 1. januar 2001. I overensstemmelse med Rådets direktiver 94/55/EF4 for vej og 96/49/EF5 for bane gennemføres ST-1-kravene i de ændrede europæiske ADR- og RID-aftaler som bindende krav i Det Europæiske Fællesskab. EFT L319 af 12. 12. 1994, s. 7. 3 IV. KOMMISSIONENS SENESTE AKTIVITETER I 1996 gav Europa-Parlamentet tilladelse til en genåbning af budgetposten for transport af radioaktivt materiale og bevilligede 2 mio. ECU. I 1997 opretholdt man samme budgetpost, men med et p. m. for forpligtelser. På grundlag af 1996-afgørelsen iværksatte Kommissionen en offentlig indkaldelse af forslag i maj 19966 med henblik på at gennemføre de foranstaltninger, der findes beskrevet i bemærkningen til budgetposten. Som et resultat heraf har Kommissionen gennemgået 43 forslag, foretaget en udvælgelse og anmodet Den Stående Arbejdsgruppe om en udtalelse vedrørende de udvalgte forslag. Ud af disse 43 forslag blev 24 udvalgt (15 med første prioritet og 9 med anden prioritet), og blandt disse blev der udsendt 18 kontrakter i 1996 med et økonomisk bidrag fra Fællesskabets side. Gennem en intern budgetoverførsel på 0,7 mill. ECU i 1997 blev det for nylig muligt at udsende kontrakter for de 6 resterende forslag. Detaljer findes som bilag til Den Stående Arbejdsgruppes fjerde rapport. Den oprindelige målsætning gik ud på at fordele det til rådighed værende budget på de forskellige emner, som identificeres i bemærkningen til budgetposten. Denne målsætning kunne ikke gennemføres fuldt ud. For eksempel kunne der ikke findes noget gyldige forslag inden for området forbedret sikkerhed for transport af radioaktivt materiale i landene i Central- og Østeuropa og de Nye Uafhængige Stater (NIS). Lignende problemer gjorde sig gældende med hensyn til befolkningens holdning til transport af radioaktivt materiale. For en række undersøgelsers vedkommende kunne der kun ydes støtte til første fase i løbet af 1996/1997 i en første periode på 12 måneder. Dette bør følges op af en anden fase med henblik på at høste det fulde udbytte af de gennemførte aktiviteter under forudsætning af, at der iværksættes et hensigtsmæssigt program, og at de nødvendige budgetmidler stilles til rådighed. V. DE SENESTE BEGIVENHEDER I FORBINDELSE MED TRANSPORT AF RADIOAKTIVT MATERIALE I nogle regioner i Den Europæiske Union er den del af offentligheden, som er modstandere af atomkraft, også modstandere af transport af radioaktivt materiale. I Tyskland blev jernbanespor og udstyr for nylig beskadiget i et forsøg på at standse transporten af brugt brændsel og forglasset affald til det foreløbige opbevaringssted i Gorleben. Et andet eksempel er den omfattende kampagne, som blev iværksat i det nordlige England som følge af betænkelighederne ved en eventuel forøgelse af antallet af forsendelser af blandet oxidbrændstof ad luftvejen. Breve, der gav udtryk for denne bekymring, blev sendt til medlemmer af Europa-Parlamentet. 5 EFT L235 af 17. 09. 1996, s. 25. 6 EFT C136 af 8. 5. 1996, s. 16 k- Demonstrationer og offentlige udtalelser af denne art har tiltrukket megen opmærksomhed fra befolkningens og mediernes side, hvilket har øget frygten i forbindelse med disse transportoperationer. I virkeligheden er risikoen ved transport af radioaktivt materiale lav, antallet afhændelser/ulykker er meget lille, og konsekvenserne af disse er meget begrænsede. Det er derfor vigtigt, at radioaktivt materiale håndteres og reguleres i henhold til den reelle risiko ved de pågældende materialer. Derfor skal man i højere grad bestræbe sig på at informere befolkningen og beredskabet om sikkerheden ved transportoperationer. Budskabet bør være, at radioaktivt materiale transporteres i overensstemmelse med strenge og internationalt anerkendte sikkerhedsbestemmelser, som hele tiden bliver revideret og ajourført i lyset af ny viden fra forskning og erfaringer fra hele verden. VI. FREMTIDIGE FORANSTALTNINGER FRA KOMMISSIONENS SIDE Med henblik på at øve indflydelse på den strategiske snarere end den taktiske udvikling af kommende internationale regler bliver Kommissionen og Fællesskabet nødt til at anlægge en mere langsigtet synsvinkel. Fællesskabet bør yde støtte til et flerårigt undersøgelsesprogram som det, Den Stående Arbejdsgruppe anbefaler i sin fjerde rapport, i overensstemmelse med Euratom-traktatens kapitel III (Sundhedsbeskyttelse), navnlig ved at indføre de grundlæggende sikkerhedsstandarder for transportpraksis som afledt af Rådets direktiv 80/836/Euratom, ændret ved direktiv 84/467/Euratom og for nylig erstattet af Rådets direktiv 96/29/Euratom. Der er ingen risiko for overlapning mellem et sådant program, Euratoms rammeprogram for forskning og Fællesskabets uddannelsesprogrammer, der er baseret på Euratom-traktatens artikel 4 og 7, eftersom transport af radioaktivt materiale ikke er omfattet af traktatens bilag 1. Med hensyn til det indre markeds funktion går tendensen i dag i retning af, at man søger at harmonisere mellem EU's medlemsstater på grundlag af allerede eksisterende, internationale konventioner, normer og standarder og at undgå at indføre nye bestemmelser, hvis disse kan føre til unødvendig overlapning i forhold til eksisterende, internationale bestemmelser. Inden for sektoren for transport af radioaktivt materiale gennemføres dette princip i høj grad i henhold til IAEA's grundlæggende regler og bestemmelserne for de forskellige transportformer (ADR/RID, ADN, IMDG-koden og ICAO-TI) som forklaret i afsnit III ovenfor. Ikke desto mindre bør man stadig stræbe efter en harmonisering af udformning, konstruktion, kolli og administrative procedurer for at lette forsendelser inden for EU. Der er også behov for at forbedre sikkerheden ved transport af radioaktivt materiale i landene i Central- og Østeuropa og i NIS gennem specifikke projekter, der fremmer et tæt samarbejde mellem sikkerhedseksperter i disse lande og Fællesskabets eksperter. Man bør desuden være særlig opmærksom på projekter vedrørende kommunikation og information af befolkningen for at forbedre opfattelsen af transportsikkerheden i forbindelse med de specifikke behov i Fællesskabet og i medlemsstaterne. f VEL KONKLUSIONER Med henblik på at gennemføre anbefalingerne i Den Stående Arbejdsgruppes fjerde rapport og efter at have identificeret de fremtidige aktionsområder for Kommissionen bør Fællesskabet vedtage en flerårig handlingsplan for transport af radioaktivt materiale. Følgende emner bør tages op i en sådan handlingsplan: overvågning og analyse af den nuværende situation og fremtidsudsigterne for medlemsstaternes praksis for transport af nukleart materiale, idet der lægges særlig vægt på analyser af ulykker og hændelser samt kollispecifikationerne; gennemførelsen af IAEA' s vejledende transportbestemmelser (ST-1 ) blandt de internationale organisationer med ansvar for de forskellige transportformer og dernæst i EU's medlemsstater; fortsat tilpasning og forbedring (om nødvendigt) af de internationale bestemmelser i samarbejde med IAEA og organisationerne for de forskellige transportformer; der bør også rettes særlig opmærksomhed mod information af befolkningen og uddannelse af det personale, der medvirker ved transportoperationer, samt planlægning af katastrofeberedskab og uddannelse af beredskabspersonale; samarbejdet med landene i Central- og Østeuropa og NIS på ovennævnte områder. Gennemførelsen af handlingsplanen vil navnlig give Kommissionen mulighed for at undersøge områder, hvor der er behov for yderligere harmonisering for at lette funktionen af det indre marked hvad angår transport af farligt gods i klasse 7. Følgende områder skal tages op: - de kompetente myndigheders godkendelsescertifikater til kolli; - dokumentation af, at udformningen af kolli er i overensstemmelse med kravene (andre kolli end type B og C); - kvalitetssikringsprocedurer og kvalitetskontrol - godkendelse og autorisering af befragtere og forsendelser. Efter gennemgang af situationen i medlemsstaterne vil handlingsplanen give mulighed for at fremsætte praktiske forslag til, hvordan man kan gennemføre de nødvendige harmoniseringsforanstaltninger i Den Europæiske Union. I bilag 1 beskrives det mulige indhold i et sådant flerårigt handlingsprogram. Euratom-traktatens kapitel III kan tjene som retsgrundlag for et sådant program, som skal gennemføres af Kommissionen med støtte fra Den Stående Arbejdsgruppe om sikker transport af radioaktivt materiale. (o FORSLAG TIL HANDLINGSPLAN OM TRANSPORT AF RADIOAKTIVT MATERIALE BILAG 1 Handlingsplanen omfatter en periode på fem år. Den løber fra 1998 og vil blive revideret hvert år, således at den fortsat er i overensstemmelse med beskrivelsen i budgetposten. Alle større ændringer vil blive medtaget som en integrerende del af Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa- Parlamentet om emnet. Følgende program er temmelig omfattende, og det vil være nødvendigt at prioritere i henhold til det budget, der er til rådighed i de enkelte år. 1. Det indre markeds funktion og harmoniseringsforanstaltninger 1. 1. Harmonisering af godkendelsescertifikaterne fra de kompetente myndigheder for kolli af type A (F), type B og type C, der omfatter kvalitetssikringsprogrammer for udformning, afprøvning, fremstilling, brug, fornyet inspektion og transport af kolli. 1. 2. Harmonisering af dokumentationen vedrørende kollienes overholdelse af kravet (ST- 1, punkt 801) for undtagelseskolli og kolli af type IP-1, -2, -3 og type A. 1. 3. Harmonisering af og vejledning om kvalitetssikringsprocedurer for konstruktører, producenter, brugere og befragtere af kolli. 1. 4. Harmonisering af og vejledning om kvalitetssikring og kvalitetskontrol vedrørende behandling og karakteristik af affald fra flydendevandsreaktorer og oparbejdning af bestrålet kernebrændsel. 1. 5. Harmonisering af de kompetente myndigheders krav og procedurer med hensyn til godkendelse og autorisering af befragtere og forsendelser. 2 Indførelse af bestemmelserne 2. 1 Undersøgelse af medlemsstaternes muligheder for afprøvning af kolli 2. 2 Vurdering af medlemsstaternes muligheder for at anvende edb-baserede teknikker til sikkerhedsanalyse af kolli 3. Revision af bestemmelserne Grundige undersøgelser af forslagene til revision af de grundlæggende transportbestemmelser (IAEA - ST-1), så de tager højde for: f 3. 1 3. 2 3. 3 Nyudvikling; Forskning og erfaringer fra industrien; Undersøgelser af hændelser og uheld under transport. Undersøgelser afhændelser under transport 4. 1 Revision, analyse og indberetning af de radiologiske konsekvenser af ulykker og hændelser, der omfatter radioaktivt materiale: opdatering af den eksisterende database; grundig analyse og klassificering afhændelser; udarbejdelse af undervisningsmateriale. 4. 2 Videreudvikling af rådgivning og kriterier for ensartet rapportering om hændelser og ulykker. Katastrofeberedskab og uddannelse 5. 1 5. 2 Tilrettelæggelse af undervisning gennem katastrofeøvelser, der omfatter flere af EU's medlemsstater. Udarbejdelse af hensigtsmæssigt undervisningsmateriale til organisationer, der er involveret i nødsituationer. 5. 3 Afholdelse af uddannelseskurser. Bistand til landene i Central- og Østeuropa og NIS 6. 1 6. 2 6. 3 Udvidelse af Den Stående Arbejdsgruppe med frivillig deltagelse af de central- og østeuropæiske lande. Udarbejdelse af et handlingsprogram til forbedring af transportsikkerheden for radioaktivt materiale. Afholdelse af uddannelseskurser for repræsentanter for de kompetente myndigheder og personale, der er beskæftiget med transportoperationer i de central- og østeuropæiske lande samt NIS (udgifterne deles med IAEA og/eller PHARE/TACIS- programmerne. 7. Information og kommunikation om transportsikkerhed 7. 1 7. 2 7. 3 7. 4 Forbedring af de eksisterende offentlige informationscentre (til udbredelse af atomkraften i medlemsstaterne) ved at tilvejebringe relevant information om den transportpraksis, der anvendes i de forskellige transportformer. Informering af offentligheden og medierne om de forskellige sikkerhedsmæssige aspekter af internationale transportoperationer med henblik på at forbedre befolkningens opfattelse af denne transport. Udvikling af accept- og tolerancekriterier vedrørende risikoen ved transport af radioaktivt materiale og vurdering af den reelle risiko i forhold til disse kriterier. Demonstration af, at transportkolli har indbyggede sikkerhedsmargener, der rækker ud over beskadigelse af selve beholderen. "i Bilag II Medlemmerne i Den Stående Arbejdsgruppe om Sikker Transport af Radioaktivt Materiale i Den Europæiske Union er udpeget af følgende ministerier og/eller institutioner Bundesministerium fur Ôffentliche Wirtschaft und Verkehr Ministère des Affaires Sociales, de la Santé Publique et de l'Environnement Organisme National des Déchets Radioactifs et des Matières Fissiles Enrichies (ONDRAF / NIRAS) National Institute of Radiation Hygiene Finnish Centre for Radiation & Nuclear Safety Institut de Protection et de Sûreté Nucléaire (IPSN) Bundesministerium fur Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit Bundesministerium fur Verkehr Bundesamt fur Strahlenschutz Bundesanstalt fur Materialprtïfung (BAM) Gesellschaft fur Anlagen- und Reaktorsicherheit (GRS) Greek Atomic Energy Commission Ministry of Housing, Physical Planning & Environment Energieonderzoek Centrum Nederland (ECN) Radiological Protection Institute of Ireland Agenzia Nationale per la Protezione dell'Ambiente (ANPA) Ente per la Nuove Technologie, l'Energia e PAmbiente (ENEA) Direction de la Santé (Div. de la Radioprotection) Représentation Permanente du Portugal* Empresa Nacional de Residuos Statens Stralskyddsinstitut (Swedish Radiation Protection Institute) Statens Kårnkraftinspektion (Swedish Nuclear Power Inspectorate) Department Environment Transport Regions (Radioactive Materials Transport Division) National Radiological Protection Board Ôstenreich Belgique Belgique Danmark Finland France Deutschland Deutschland Deutschland Deutschland Deutschland Elias Nederland Nederland Ireland Italia Italia Luxembourg Portugal Espana Sweden Sweden UK UK International Atomic Energy Agency (Division of Nuclear Safety) (observer) By correspondance Ao FJERDE RAPPORT TIL KOMMISSIONEN FRA DEN STÅENDE ARBEJDSGRUPPE OM SIKKER TRANSPORT AF RADIOAKTIVT MATERIALE I DEN EUROPÆISKE UNION NOVEMBER 1997 /Y\ INDHOLDSFORTEGNELSE RESUMÉ KONKLUSION OG DEN STÅENDE ARBEJDSGRUPPES HENSTILLINGER 1. 2. 3. INDLEDNING UDVIKLINGEN SIDEN DEN TREDJE RAPPORT 2. 1 IAEA's reviderede transportregler 2. 1. 1 Radiologisk beskyttelse 2. 1. 2 TypeC-kolli 2. 1. 3 Krav til kolli med uranhexafluorid 2. 1. 4 Nuklear kritikalitetssikkerhed 2. 1. 5 Administrative forhold IAEA's koordinerede forskningsprogrammer 2. 2. 1 Uranhexafluorid (UF6) 2. 2. 2 LSA/SCO 2. 2. 3 Ulykkers alvor til søs 2. 2. 4 Lufttransport Udviklingen i Det Europæiske Fællesskab 2. 3. 1 Grundlæggende sikkerhedsnormer 2. 3. 2 Fællesskabets rammedirektiver 2. 3. 3 Direktivet om kontrol 2. 3. 4 Uddannelse af chauffører Udviklingen inden for IMO 2. 2 2. 3 2. 4 VIGTIGE SPØRGSMÅL 3. 1 Reguleringsspørgsmål 3. 1. 1 Strålingsbeskyttelsesprogrammer 3. 1. 2 Undtagelsesværdier 3. 1. 3 Lufttransport 3. 1. 4 LSA/SCO 3. 2 Øvrige spørgsmål 3. 2. 1 Formodede og reelle risici 3. 2. 2 Teknisk bistand og industrielt samarbejde med Central- og Østeuropa samt NIS 3. 2. 3 Kvalitetssikring 3. 2. 4 Trafik med radioaktivt materiale og radioaktive kilder 4. EUROPA-KOMMISSIONENS STÅENDE ARBEJDSGRUPPES VIRKSOMHED 4. 1 4. 2 4. 3 Tidligere aktiviteter Det nuværende program Fremtidigt arbejde Bilag 1 - Sammenfatning af prøvekravene Type C-kolli Uranhexafluorid Materiale med lav spredning (LDM) Ah RESUME 1. Den Stående Arbejdsgruppe for Sikker Transport af Radioaktivt Materiale blev oprettet i 1982 på Europa-Parlamentets anmodning. 2. Denne fjerde rapport fra arbejdsgruppen er en ajourføring af rapporten, som blev forelagt Rådet og Parlamentet den 3. april 1996. Detaljer fra denne tredje rapport er ikke gengivet her. 3. En vigtig begivenhed siden fremlæggelsen af den tredje rapport var offentliggørelsen af 1996- udgaven af Den Internationale Atomenergiorganisations "Regulations for the Safe Transport of Radioactive Material". Disse regler vil efterhånden blive indført verden over for alle transportformer og træde i stedet for den gældende 1985-udgave (ændret i 1990). 4. I denne rapport beskrives vigtige ændringer i reglerne, IAEA's løbende aktiviteter samt Den Europæiske Unions reaktioner på og bidrag til disse processer. Hvor aktiviteter, tidligere eller fremtidige, udspringer af væsentlige lovgivningsmæssige spørgsmål eller bekymring i offentligheden, gives en sammenfatning af disse. 5. Den Stående Arbejdsgruppes virksomhed beskrives i sammenhæng med disse aktiviteter. A'b Konklusion og Den Stående Arbejdsgruppes henstillinger Transport af radioaktivt materiale er en sikker og gennemreguleret operation, og inden for og uden for Det Europæiske Fællesskab arbejdes der for, at situationen skal forblive sådan. Vi erkender, at der forekommer ulykker, og at menneskelige fejl ikke fuldstændig kan undgås: vi skal fortsat være opmærksomme. Samtidig med, at medlemsstaterne fortsat støtter IAEA's arbejde, udøver EU som helhed indflydelse gennem tjenestemænds deltagelse i møder og gennem Den Stående Arbejdsgruppes studieprogram. Kommissionen vil varetage koordineringen i forhold til medlemsstaterne for at sikre konsekvens mellem det arbejde, der foregår henholdsvis i Fællesskabet og internationalt, idet der tages hensyn til den nyeste fællesskabslovgivning om transport af farligt gods. Gennem Den Stående Arbejdsgruppes studieprogram er der ydet et betydeligt bidrag til udviklingen af internationale transportregler, men hvis man ønsker at øve en strategisk snarere end en taktisk indflydelse på udviklingen af regler, er det nødvendigt at anlægge en mere langsigtet synsvinkel. Det er nødvendigt at yde fortsat finansiering til Den Stående Arbejdsgruppes femårige forskningsprogram. AW 1 INDLEDNING Denne rapport er udarbejdet af Den Stående Arbejdsgruppe for Sikker Transport af Radioaktivt Materiale, som Kommissionen oprettede i 1982 på Parlamentets anmodning. 7 Denne fjerde rapport fra arbejdsgruppen er en ajourføring af den rapport, som blev forelagt Rådet og Parlamentet den 3. april 1996. De detailoplysninger, som blev præsenteret i den tredje rapport, er stadig gældende og gengives derfor ikke her. Den vigtigste begivenhed siden fremlæggelsen af den sidste rapport er offentliggørelsen af 1996- udgaven af Den Internationale Atomenergiorganisations "Regulations for the Safe Transport of Radioactive Material"8. Disse regler vil blive overtaget af de øvrige internationale organer, som regulerer den internationale transport af radioaktivt materiale såsom Den Internationale Søfartsorganisation, Organisationen for International Civil Luftfart, De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (for vejtransport) og Den Mellemstatslige Organisation for International Jernbanebefordring samt af medlemsstaterne i deres nationale lovgivning. 1 rapporten gennemgås ændringerne med hensyn til strålingsbeskyttelse, emballering, kritikalitetssikkerhed og administrative forhold, som er indført gennem IAEA's nye regler. Der gives en beskrivelse af de parallelle udviklinger i EU, navnlig de grundlæggende sikkerhedsnormer og rammedirektiverne. Der gives en beskrivelse af vigtigste spørgsmål, som er opstået under reguleringsprocessen, og de bekymringer, der er blevet fremført. Der gives oplysninger om områder, hvor der er behov for yderligere forskning, og som er genstand for de koordinerede forskningsprogrammer, IAEA har iværksat, og/eller forskningskontrakter, som er tildelt under Den Europæiske Unions almindelige budget - energipolitik - (budgetpost B4-1020). Betydningen af EU's arbejde inden for udviklingen af regler og det langsigtede bidrag, som EU kan yde gennem et stabilt forskningsprogram, fremhæves. 2 UDVIKLINGEN SIDEN DEN TREDJE RAPPORT 2. 1 IAEA's reviderede transportregler I december 1996 offentliggjorde Den Internationale Atomenergiorganisation 1996-udgaven af "Regulations for the Safe Transport of Radioactive Material" i et dokument med betegnelsen ST-1. Den Europæiske Unions (EU) medlemsstater og Kommissionens repræsentanter har ydet et stort bidrag til processen. I de følgende afsnit beskrives de vigtigste tekniske og administrative ændringer, som er indført i 1996-udgaven af reglerne. 2. 1. 1 Strålingsbeskyttelse Generelle bestemmelser I de reviderede IAEA-regler (ST-1) er de generelle bestemmelser for strålingsbeskyttelse blevet omformuleret. Der er indført nogle væsentlige ændringer, herunder behovet for at indføre strålingsbeskyttelsesprogrammer for transport af radioaktivt materiale. Strålingsbeskyttelsesprogrammerne understreger betydningen af de generelle bestemmelser, som er 7 EFT C40/44 af 15. februar 1982. 8 Regulations for the Safe Transport of Radioactive Material. 1996 Edition. Vienna 1996 A)> begrundelsen for at opretholde de nuværende strålingsgrænser omkring kolli og forsendelser. Det er vigtigt at huske på, at disse grænser generelt har medført, at såvel arbejdstagere som befolkning er blevet udsat for lave individuelle og kollektive doser i forbindelse med transportoperationer. Strålingsbeskyttelsesprogrammerne bør hjælpe med til at sikre, at denne situation fortsætter, således at de individuelle doser holdes inden for hensigtsmæssige grænser og på et så lavt niveau, som det med rimelighed kan opnås. Bestemmelserne er i overensstemmelse med såvel IAEA's som Euratoms grundlæggende sikkerhedsnormer. (Se 2. 3. 1) Undtagelse IAEA's regler har altid indeholdt kriterier med en definition af, hvilke materialer der er underlagt kravene. I 1985-reglerne defineres radioaktivt materiale for eksempel som ethvert materiale med en specifik aktivitet på mere end 70 Bq/g. I de grundlæggende sikkerhedsnormer anvendes imidlertid en radionuklidspecifik indfaldsvinkel, som fører til undtagelsesværdier, der både er større og mindre end 70 Bq/g, og som omfatter i alt syv størrelsesordener. De grundlæggende sikkerhedsnormer indeholder ligeledes undtagelsesværdier for samlede aktivitetsmængder (Bq). Denne fremgangsmåde indførtes i IAEA's transportregler fra 1996, og disse indeholder værdier for både de aktivitetskoncentrationer, der er undtaget, og for den samlede aktivitet. Begrænsninger på kolliindhold Der foreskrives nye grænser for kolliindhold på grundlag af de grundlæggende sikkerhedsstandarder. Disse er udtryk for en revideret strålingsbeskyttelsesfilosofi og dosimetri samt reviderede data. 2. 1. 2 Type C-kolli Der er opnået enighed om at stille krav om anvendelse af en mere robust udformet kollitype, som betegnes et type C-kolii, til visse højaktive forsendelser ad luftvejen. Udformningen af type C-kolli vil kræve en unilateral myndighedsgodkendelse, med mindre de indeholder fissilt materiale, der kræver multilateral godkendelse fra alle de lande, gennem hvilke eller til hvilke forsendelsen transporteres. 2. 1. 3 Krav til kolli med uranhexafluorid Der er vedtaget specifikke bestemmelser for transport af uranhexafluorid (UF6). Beslutningen om at udforme regler for et specifikt materiale afspejler UF6's betydning i det nukleare brændstofkredsløb, de meget store mængder, der transporteres, samt materialets særlige fysiske og kemiske egenskaber. Prøvningskravene til disse kolli beskrives i bilag I. Farerne ved uberiget UF6 under transport er i vid udstrækning af kemisk snarere end af radiologisk art. Et bestemt kolli er særlig udbredt til denne transport, den blanke 48Y-cylinder til omkring 12 tons UF6. De nye IAEA-regler indeholder strengere krav til sådanne kolli, navnlig vedrørende kolliets varmeegenskaber, med henblik på at forebygge farlige trykstigninger i tilfælde af kraftig brand. 2. 1. 4 Nuklear kritikalitetssikkerhed Der er foretaget ændringer af, hvilke typer radioaktivt materiale der klassificeres som fissilt materiale, samt hvordan kolli med fissilt materiale afprøves, vurderes og mærkes. Der er ligeledes A<o indført særlige krav for transport af fissilt materiale ad luftvejen og for pakker indeholdende fissilt uranhexafluorid. 2. 1. 5 A dministrativeforhold Oprettelse af to kolliindeks Transportindekset (TI), som tidligere blev brugt til såvel strålingsbeskyttelse og kritikalitetskontrol, er blevet forenklet og benyttes nu udelukkende til strålingsbeskyttelsesformål. Det er fortsat baseret på strålingsniveauet 1 meter fra kolliets overflade. Et nyt indeks, kritikalitetssikkerhedsindekset (CSI), er bestemmende for akkumuleringen af kolli indeholdende fissilt materiale og er baseret på det højst tilladte antal kolli, der må transporteres samlet. Adskillelsen af de to indeks vil gøre det muligt at kontrollere forsendelserne på grundlag af de specifikke værdier, som er afgørende. Disse ændringer fører til en klarhed, der vil fremme overholdelse af bestemmelserne. Nye FN-numre Hovedformålet med at påføre kolliene og eventuelt også forsendelserne FN-numre er at angive nødprocedurer på en måde, der er uafhængig af sproget. Man mente, at et udvidet sæt FN-numre vil være en bedre vejledning for redningspersonalet. Under det nye system tildeles der et FN-nummer til hver af de 14 planer, der er vedlagt som bilag til reglerne, med et yderligere talsæt for kolli indeholdende fissilt materiale. FN-numrene anvendes for uranhexafluorid på grund af dettes betydning som handelsvare og den yderligere (korrosions-) risiko. De nye FN-numre vil gøre det lettere at indføre mere specifikke katastrofeberedskabsprocedurer og gøre det lettere at kontrollere reglernes overholdelse i kraft af den numeriske sammenhæng med planerne, der er vedlagt reglerne. Gennemførelse af IAEA's regler 1996-udgaven af Regulations for the Safe Transport of Radioactive Material vil blive indarbejdet i aftaler og konventioner for de forskellige transportformer, der omfatter transport af radioaktivt materiale, på internationalt plan og i de enkelte landes nationale regler. På internationalt plan tilstræber man en fælles gennemførelsesdato, nemlig den 1. januar 2001. En række ændringer vedrørende håndteringen af fissilt materiale og navnlig indførelsen af et kritikalitetssikkerhedsindeks gør det vigtigt med en harmonisering af ikrafttrædelsesdatoen for IAEA-reglerne om internationale transporter. Endvidere har man indtrængende anbefalet en fælles gennemførelsesdato for alle transportformer, da det er vanskeligt at se, hvordan befragtere, der udfører multimodale, internationale forsendelser, skal kunne gøre dette, medmindre alle transportformer overgår fra 1985- til 1996-reglerne samtidig. Der vil blive indført overgangsordninger for godkendelsen af udformningen af kolli. Navnlig kan man fortsat anvende kolli, der er fremstillet i overensstemmelse med IAEA's 1973- eller 1985-regler, på visse betingelser og efter godkendelse af de kompetente myndigheder. Alle andre krav, for eksempel vedrørende lufttransport af type C-kolli eller kolli indeholdende fissilt materiale, træder i kraft umiddelbart efter gennemførelsen. -n- 2. 2 IAEA's koordinerede forskningsprogrammer For at lette informationsudvekslingen og øge det internationale samarbejde på områder, hvor der er behov for forskning, har IAEA iværksat en række koordinerede forskningsprogrammer. Den Europæiske Unions medlemsstater har deltaget aktivt, ofte med økonomisk støtte fra fællesskabsbudgettet. 2. 2. 1 Uranhexafluorid (UF6) Der er iværksat et koordineret forskningsprogram med henblik på at udvikle nøjagtige og validerede analysekoder til beregning af varmereaktionen hos standard transport cylindere, der indeholder UF6. Resultaterne af det koordinerede forskningsprogram ventes at gøre det lettere at afgøre, hvorvidt de blanke cylindere, navnlig 48 Y, kan klare den krævede varmeprøve. Det koordinerede forskningsprogram vil sandsynligvis blive afsluttet i 1998. Der meldes allerede om betydelige fremskridt med hensyn til modellering af UF6's varmeegenskaber og af den tilhørende opbygning af indre tryk samt kolliets egenskaber. Resultaterne af det fransk-japanske "Tenerife"- program, som gennemføres i Frankrig med delvis støtte fra Den Europæiske Union, og som består af en kombination af forsøg i stor skala og analysemodeller, er af særlig betydning. 2. 2. 2 LSA/SCO En række medlemsstater var meget interesserede i kravene til kolli og transport af materiale med lav specifik aktivitet (LSA) og overfladekontaminerede emner (SCO) under revisionsarbejdet i 1996. IAEA er i færd med at iværksætte et koordineret forskningsprogram med titlen "udvikling af et radiologisk grundlag for krav til transportsikkerhed for materiale med lav specifik aktivitet og overfladekontaminerede emner" med henblik på at udvikle en dosisbaseret indfaldsvinkel til kravene. EU's medlemsstater deltager, og deres bidrag vil i høj grad blive baseret på arbejde finansieret af Fællesskabet. 2. 2. 3 Ulykkers alvor til søs Man har iværksat et koordineret forskningsprogram med titlen "ulykkers alvor til søs ved transport af radioaktivt materiale" for at undersøge, hvorvidt IAEA's prøvningskrav var i overensstemmelse med de faktiske ulykker. Dette skyldtes, at IMO havde udtrykt bekymring om, hvorvidt IAEA's prøver var ligeså skrappe som virkelige uheld til søs, og hvorvidt der af denne grund var mulighed for udslip af radioaktivt materiale som følge af fejl ved kolliet. En række af EU's medlemsstater deltager, og de fælles undersøgelser støttes over Fællesskabets budget. Ved det første forskningskoordineringsmøde, som fandt sted i Wien i november 1995, fremlagde deltagerne eksisterende og planlagte undersøgelser af dette emne, som dækkede temaer såsom probabilistiske analyser af ulykker til søs (navnlig brande og kollisioner), brandscenarier om bord på særlige transportfartøjer, modellering af brande, brandøvelser ombord med simulerede transportkolli og strålingsmæssige konsekvenser af udslip af radioaktivt materiale. I maj 1996 afholdtes et møde for sagkyndige i Køln, hvor man foretog en detaljeret gennemgang af adskillige ulykkeskategorier og beregnede sandsynligheden for disse hændelser. Det andet forskningskoordineringsmøde fandt sted i september 1997 i Sandia National Laboratories i Albuquerque. De nye undersøgelser, som de enkelte EU-medlemsstater har udarbejdet som led i det koordinerede forskningsprogram, blev fremlagt og diskuteret. \R Det koordinerede forskningsprogram forventes afsluttet omkring 1998, hvor den endelige rapport også skulle være til rådighed. 2. 2. 4 Lufttransport Ved udviklingen af prøverne for type C-kolli gjorde man brug af data fra forskellige kilder vedrørende alvoren og frekvensen af flyulykker. Med henblik på at underbygge og ajourføre disse undersøgelser er IAEA i færd med at iværksætte et koordineret forskningsprogram med titlen "ulykkers alvor under lufttransport af radioaktivt materiale". IAEA vil aktivt søge at fa Organisationen for International Civil Luftfart til at deltage, og det forventes, at EU's medlemsstater kommer til at spille en betydelig rolle i dette program. Udviklingen i Det Europæiske Fællesskab 2. 3 I Det Europæiske Fællesskab indføres de tekniske krav til sikker transport af radioaktivt materiale gennem to lovgivningsinstrumenter: • Rådets direktiv om fastsættelse af de grundlæggende normer for beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, der er forbundet med ioniserende stråling (de grundlæggende sikkerhedsnormer eller BS S), som er afledt af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, normalt betegnet Euratom-traktaten. • Rådets rammedirektiver om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om transport af farligt gods ad landevej og bane baseret på artikel 75 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EF). 2. 3. 1 Grundlæggende sikkerhedsnormer Strålingsbeskyttelse tager hovedsagelig sigte på at beskytte offentligheden og arbejdstagerne mod skadevirkningerne ved ioniserende stråling. Den Internationale Kommission for Strålebeskyttelse (ICRP), som blev grundlagt i 1928, har fastlagt de grundlæggende regler og principper for strålebeskyttelse. ICRP's henstillinger revideres regelmæssigt for at tage hensyn til de videnskabelige fremskridt på dette område. ICRP's gældende almindelige henstillinger blev fastlagt i 1990 (ICRP- 60). På grundlag af disse henstillinger iværksatte Europa-Kommissionen revisionen af direktivet om grundlæggende sikkerhedsnormer. Den 13. maj 1996 vedtog Det Europæiske Fællesskab (EF) direktiv 96/29/EURATOM. 9 Dette direktiv skal inden fire år (senest 13. maj 2000) omsættes til national lovgivning i Den Europæiske Unions medlemsstater. Det Europæiske Fællesskab har den almindelige enekompetence til at vedtage grundlæggende sikkerhedsnormer inden for området strålebeskyttelse. Medlemsstaterne har de udøvende beføjelser til at vedtage og gennemføre de nødvendige foranstaltninger på dette område inden for rammerne af de normer, der fastlægges på fællesskabsplan. I afsnit II, artikel 2, litra a i Rådets direktiv 96/29/Euratom om fastsættelse af grundlæggende sikkerhedsnormer hedder det, at enhver praksis, som indebærer risiko for ioniserende stråling som resultat af fremstilling, bearbejdning, håndtering, anvendelse, besiddelse, opbevaring, transport, import til og eksport fra Fællesskabet og bortskaffelse af radioaktive stoffer skal være underlagt en ordning om anmeldelse og forudgående tilladelse. EFTL 159 af 29. juni 1996, s. 1 A°\ Selv om IAEA's transportregler (ST-1) er baseret på IAEA's egne grundlæggende sikkerhedsnormer10, er der ingen uoverensstemmelser i forhold til Rådets direktiv om grundlæggende sikkerhedsnormer på transportområdet. Der er indført to procedurer for forsendelseskontrol, som er direkte afledt af de grundlæggende sikkerhedsnormer, med henblik på at overvåge overførsel mellem medlemsstaterne samt import til og eksport fra Fællesskabet. I henhold til disse procedurer skal medlemsstaterne, herunder transitlande, informeres, gøres opmærksomme på forsendelsen og afgive forudgående skriftligt samtykke, før transporten eller forsendelsen kan finde sted. Procedurerne er fastlagt i: • Rådets direktiv 92/3/EUR11 af 3. februar 1992 om overvågning af og kontrol med overførsel af radioaktivt affald mellem medlemsstaterne samt ind i og ud af Fællesskabet suppleret ved Kommissionens afgørelse12 af 1. oktober 1993 om oprettelse af det tilhørende standarddokument. Denne procedure er afledt af 1980-udgaven af de grundlæggende sikkerhedsnormer, og der planlægges i øjeblikket en revision. • Rådets forordning 1493/93/EUR13 af 8. juni 1993 om overførsel af radioaktive stoffer mellem medlemsstaterne. I henhold til de grundlæggende sikkerhedsstandarder og forsendelsesprocedurerne kræves det, at medlemsstaterne indfører en streng kontrolordning. Af hensyn til harmoniseringen af transportpraksis i Den Europæiske Union er det af fundamental betydning, at medlemsstaterne anvender en ensartet kontrolordning. 2. 3. 2 Fællesskabets rammedirektiver Med henblik på at harmonisere de forskellige regelsæt inden for transport af farligt gods og garantere et højt sikkerhedsniveau inden for Fællesskabet samt for at sikre det europæiske enhedsmarkeds uproblematiske funktion har man vedtaget "rammedirektiver", gennem hvilke man indfører de samme tekniske sikkerhedsstandarder på såvel internationalt som nationalt plan. Retsgrundlaget er EF- traktatens artikel 75. De tekniske bilag til ADR (den europæiske konvention om international transport af farligt gods ad vej) og RID (internationalt reglement for befordring af farligt gods på jernbaner) er blevet indarbejdet i den europæiske lovgivning gennem to rådsdirektiver, henholdsvis direktiv 94/5 5/EF af 21. november 199414 og direktiv 96/49/EF af 23 juli 199615. Disse tekniske bilag afspejler IAEA's transportregler for radioaktivt materiale i klasse 7 i klassifikationen af farligt gods. Som en yderligere harmoniseringsforanstaltning har Kommissionen vedtaget et forslag til Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om bådtransport af farligt gods på indre vandveje (KOM(97) 367 endelig udg. ). 10 IAEA-Safety Series No. 115-1 - International Basic Safety Standards for the protection against Ionising Radiation and for the Safety of Radiation Sources 1996 Edition 11 EFT L 35 af 12 februar 1992, s. 24 12 EFT L 268 af 29. oktober 1993, s. 83 13 EFT L 148 af 19. juni 1993, s. 1 14 EFT L 319 af 12. december 1994, s. 7 15 EFT L 235 af 17. september 1996, s. 25 £ o 2. 3. 3 Direktivet om kontrol Der udføres ikke længere grænsekontrol ved Den Europæiske Unions indre grænser, idet afskaffelsen af grænserne er et led i processen hen imod gennemførelsen af det europæiske indre marked, men det er imidlertid nødvendigt med kompensationsforanstaltninger. En sådan førte til vedtagelsen af direktiv 95/50/EF af 6. oktober 1995 om indførelse af ensartede kontrolprocedurer i forbindelse med transport af farligt gods ad vej. Kontrollerne skal udføres i overensstemmelse med en bestemt kontrolliste og skal udføres inden for et rimeligt tidsrum. Der kan udtages stikprøver under disse kontroller. Visse overtrædelser, som står opført i bilaget til direktivet, medfører, at der ikke gives tilladelse til, at transporten kan fortsætte, eller at køretøjet nægtes adgang til Det Europæiske Fællesskab. Det kræves, at medlemsstaternes myndigheder bistår hinanden. Medlemsstaterne udveksler oplysninger om kontrollerne, og de indsender hvert år en rapport til Kommissionen i overensstemmelse med specifikationerne i bilaget til direktivet. 2. 3. 4 Uddannelse af chauffører Uddannelsen af chaufførerne på køretøjer, der transporterer farligt gods, herunder radioaktivt materiale, blev forbedret og harmoniseret pr. 1. januar 1997. Chauffører på køretøjer, der er underlagt registrering, skal nu gennemgå et 18-timers kursus. Chauffører, der påtænker at transportere radioaktivt materiale i klasse 7, der ikke er emballeret i undtagelseskolli, skal ligeledes tage et supplerende otte timers kursus. (Sidstnævnte krav gælder ikke for chauffører, der udelukkende transporterer radioaktivt materiale i type A-kolli, hvis det samlede antal kolli indeholdende radioaktivt materiale i køretøjet ikke overstiger 10, og summen af transportindeksene ikke overstiger tre. I dette tilfælde skal arbejdsgiveren sørge for hensigtsmæssig uddannelse. ) Efter at have bestået prøven udstyres chaufførerne med et såkaldt ADR-certifikat; dette anerkendes til grænseoverskridende transportoperationer i alle ADR-stater og til nationale transportoperationer i Den Europæiske Unions medlemsstater. 2. 4 Udviklingen inden for IMO På den 18. generalforsamling i Den Internationale Søfartsorganisation vedtog man i november 1993 "Code for the safe carriage of Irradiated Nuclear Fuel, Plutonium and high-level radioactive wastes in flasks on board ships (INF Code)16" som en frivillig adfærdskodeks, der skal anvendes i IMO's medlemsstater. INF-koden gælder sideløbende med IAEA's transportregler og kravene i klasse 7 i Den Internationale Kodeks for Søtransport af Farligt Gods (IMDG). Den dækker hovedsagelig spørgsmål angående skibets udformning, konstruktion og udstyr. Generalforsamlingen anmodede ligeledes IMO's Maritime Safety Committee og Marine Environment Protection Committee om i samråd med IAEA at foretage regelmæssige revisioner af kodeksen og ændre den efter behov. Disse udvalg drøfter i øjeblikket spørgsmålet om katastrofeberedskab, underretning af kyststater, ruter for fartøjer, der medfører bestrålet kernebrændsel, og ansvarsordninger. Inden for IMO overvejer man at gøre både INF-kodeksen og IMDG-koden obligatoriske. 16 Resolution A748(18): Code for the Safe Carriage of Irradiated Nuclear Fuel, Plutonium and High-Level Radioactive Wastes in Flasks on Board Ships. 3* 3 VIGTIGE SPØRGSMÅL OG ANLIGGENDER 3. 1 Reguleringsspørgsmål som følge af 1996-udgaven af lAEA-reglerne 3. 1. 1 Strålingsbeskyttelsesprogrammer Strålingsbeskyttelsesprogrammer bidrager til optimeringen af strålingsbeskyttelsen. De udgør en struktureret og systematisk fremgangsmåde med hensyn til at holde de individuelle doser, antallet af eksponerede personer og risikoen for eksponering på et så lavt niveau, som man med rimelighed kan opnå under hensyntagen til økonomiske og sociale faktorer. Transport omfatter alle operationer og forhold i forbindelse med flytning af radioaktive materialer. Det er nødvendigt at overveje strålingsbeskyttelsesforanstaltninger i alle faser lige fra planlægningen til den endelige modtagelse af forsendelsen med radioaktivt materiale. Alle transportoperationer rummer en risiko for, at arbejdstagerne og befolkningen udsættes for radioaktiv stråling. Et samarbejde mellem alle de involverede parter vil øge sikkerheden ved transport af radioaktive materialer. Strålingsbeskyttelsesprogrammer vil omfatte mange aspekter af transporten, men det er nødvendigt at være særlig opmærksom på klargøring af kolli og foranstaltninger i forbindelse med transport af radioaktive materialer, hvor offentligheden kan komme tæt på materialerne. Selve transportfasen berører afsendere, befragtere og modtagere, det er nødvendigt, at alle parter samarbejder for at gøre transporten af radioaktivt materiale sikker. Den type foranstaltninger, der skal anvendes inden for strålingsbeskyttelsesprogrammer, afhænger af omfanget og sandsynligheden af eksponeringen. Mange programmer vil være små, men operationer, som rummer mulighed for større eksponeringer, forventes at være genstand for omfattende programmer. Elementerne i et dokumenteret strålingsbeskyttelsesprogram omfatter :- • lederes og arbejdstageres roller og ansvar, • vurdering af strålingsdosis og sammenligning med god praksis, • katastrofeberedskab, • uddannelse og • information. Strålingsbeskyttelsesprogrammer spiller en vigtig rolle med hensyn til at holde arbejdstagernes og befolkningens eksponering for stråling på et så lavt niveau som muligt. 3. 1. 2 Undtagelsesværdier Europa-Kommissionen har udarbejdet principper og metoder for beregning af undtagelsesværdier17, som underbygges af Den Internationale Atomenergiorganisations grundlæggende sikkerhedsregler og Euratom 96/29. Disse dokumenter indeholder værdier for radionuklidspecifik aktivitet og aktivitetskoncentrationsniveauer, under hvilke der ikke kræves anmeldelse. 17 Principles and Methods for Establishing Concentrations and Quantities (Exemption values) Below which Reporting is not Required in the European Directive. Radiation Protection 65. M Harvey, S Mobbs, J Cooper, A M Chapuis, A Sugier, T Scneider, J Lochard and A Janssens. Commission of the European Communities 1993 Al Men metoden med grundlæggende sikkerhedsnormer, der fører til radionuklidspecifikke undtagelsesniveauer, er ikke forenelig med et enkelt mål for aktiviteten som de 70 kBq/kg, der anvendes i de eksisterende transportregler. Derfor gennemførte man en forudgående undersøgelse for at se på relevansen af undtagelsesværdierne i de grundlæggende sikkerhedsnormer i forhold til transportreglerne. Eftersom som man i den metodologi, der anvendes til de grundlæggende sikkerhedsnormer, ikke går ud fra specifikke transportscenarier, tog man i denne undersøgelse højde for udvalgte radionuklider med henblik på at udlede transportspecifikke undtagelsesværdier ved hjælp af de samme grundlæggende kriterier for strålingsdoser. De fleste resultater lå tæt på værdierne i de grundlæggende sikkerhedsnormer, og alle lå inden for to størrelsesordener. En sådan spredning blev betragtet som utilstrækkelig til, at det var nødvendigt at indføre transportspecifikke undtagelsesværdier, der er forskellige fra værdierne i de grundlæggende sikkerhedsnormer. På grund af det almindelige sammenfald mellem de transportspecifikke undtagelsesværdier og værdierne i de grundlæggende sikkerhedsnormer, blev det anset for fornuftigt at medtage undtagelsesværdierne i de grundlæggende sikkerhedsnormer, under hvilke transportreglerne ikke finder anvendelse, i 1996-udgaven af transportreglerne. Værdierne for aktivitetskoncentrationerne gælder for et kolli eller, hvis materialet ikke er emballeret, for en forsendelse; restriktionerne på den samlede aktivitet gælder af praktiske hensyn for forsendelsen. Man er i øjeblikket ved at undersøge eventuelle problemer med gennemførelsen af de nye undtagelsesværdier i en undersøgelse, der finansieres af Fællesskabet. 3. 1. 3 Lufttransport En af de største ændringer i 1996-udgaven af IAEA's transportregler var indførelsen aflangt strengere sikkerhedskrav for lufttransport af større mængder radioaktivt materiale. Der er indført type C-kolli og en ny materialestandard, materiale med lav spredning (LDM), for materiale, der transporteres i type B-kolli. Type C-kolli. Prøvekravene til type C-kolli beskrives detaljeret i bilag I. Et af de meget strenge prøvekrav til type C-kolli er en faldprøve med 90 m/s på en hård overflade. Hastigheden ved nedslaget er blevet drøftet intenst under revisionsprocessen i IAEA siden 1988. Værdien på 90 m/s er afledt af undersøgelser i Frankrig (1989), Det Forenede Kongerige (1980) og USA (1990) vedrørende sandsynligheden for slag ved ulykker baseret på de bedste ulykkesdata, der var tilgængelige på det pågældende tidspunkt. Gennemgangen af disse undersøgelser viste, at ækvivalente, lodrette nedslagshastigheder på mellem 85 m/s og 100 m/s på en hård overflade dækkede omkring 90-95% af alle alvorlige flyulykker. Ud over dette spektrum giver selv store forøgelser i nedslagshastigheden ved afprøvningen kun forholdsvis små forbedringer af sikkerheden. I praksis bemærkede man, at sådanne nedslagshastigheder på en hård overflade dækker et langt større spektrum af flyvehastigheder på grund af afbødende faktorer som: målets hårdhed, nedslagsvinkel, energien, der absorberes af forsendelsen og "overspecifikationen" og efterfølgende mindre alvorlige fejl ved reelle kolli, der er udformet i henhold til IAEA-standarderne. Under denne proces tog man ligeledes hensyn til de nationale amerikanske regler NUREG - 0360 og kriterierne for de såkaldte sorte bokse i luftfartøjer. Man erkendte, at NUREG - 0360 er strengere med hensyn til kollispecifikationen end kravene i IAEA-reglerne. Imidlertid giver NUREG - 0360 kun en beskeden gevinst med hensyn til nedbringelse af risikoen i forhold til IAEA-standarderne. Det • )% skal ligeledes bemærkes, at NUREG-0360 kun gælder for plutonium, mens I AE A-normerne gælder for alle radionuklider. Det er ikke muligt at sammenligne prøvekriterierne for nedslagshastighed for en sort boks og et type C-kolli. Selv om begge prøvemetoder er utrolig dyre, er de udformet til forskellige formål og har forskellige kriterier for bestået/ikke bestået. Endvidere etableres der gennem type C-prøverne en standard, som er ensartet for kolli af alle størrelser og masser, mens dette ikke er tilfældet for prøver af sorte bokse. Materiale med lav spredning (LDM) Eftersom den primære risiko, der tages hensyn til i type C-kravene, er spredning og strålingsniveauer, er det også taget højde for materialer med begrænset spredning, opløselighed og strålingsniveauer. Disse bestemmelser er indeholdt i en materialekategori med betegnelsen "materiale med lav spredning" (LDM). For at radioaktivt materiale skal kunne betegnes som LDM, skal strålingsværdierne for det ikke-emballerede materiale ligge under en given værdi, og udslip i luften af radioaktivt materiale i gas- eller partikelform i henhold til de samme strenge prøvekrav for selve materialet, som anvendes til et type C-kolli (slag- og varmeprøver), skal være begrænset. Endvidere skal en nedsænkningsprøve, hvor man tager hensyn til slag- og varmeprøvernes skadevirkninger på det radioaktive materiale, ligeledes kun medføre begrænset aktivitet i vandige opløsninger. Materialer, der opfylder disse strenge LDM-krav, kræver ikke type C-kolli og kan derfor transporteres i et type B-kolli. Prøvekravene for LDM-materiale er medtaget i I AE A-reglerne og sammenfattes i bilag I. Der er krav om multilateral myndighedsgodkendelse af specifikationen for LDM 3. 1. 4 LSA/SCO I forbindelse med revisionen af IAEA-reglerne erkendte man, at det var nødvendigt at gennemgå og muligvis ændre kravene og de tilhørende begrundelser for forsendelse af materiale med lav specifik aktivitet (LSA) og overfladekontaminerede emner (SCO). Disse materialer består primært af radioaktivt affald og radioaktivt materiale fra nedlagte atomkraftværker. De nuværende krav blev udformet i 1970'erne. Siden da er der sket betydelige ændringer i egenskaberne for radioaktivt affald, og man konkluderede derfor, at der var behov for en kritisk gennemgang af de strålingsmæssige overvejelser, som de nuværende krav er baseret på. Under en forberedende feasibilityundersøgelse i 1994, som blev finansieret af Fællesskabet, udarbejdede europæiske eksperter et udkast til nyt system for krav til LSA/SCO-materiale. Man definerede nye materialeklasser på grundlag af en omfattende model for strålingsmæssige konsekvenser med henblik på at sikre en bedre overensstemmelse med de lovgivningsmæssige krav. Med henblik på at gøre yderligere fremskridt og sikre mere harmoniserede bidrag fra EU's side til IAEA's koordinerede forskningsprogrammer vurderer man i forbindelse med et af de fællesskabsfinansierede projekter gennemførligheden af det nyligt foreslåede system samt dets fordele og ulemper. Ved det igangværende arbejde under IAEA's koordinerede forskningsprogrammer anvendes databaser over radioaktivt affald fra tre af EU's medlemsstater. 24- 3. 2 Øvrige spørgsmål og anliggender 3. 2. 1 Formodede og reelle risici Hvert år transporteres millioner af kolli med radioaktivt materiale sikkert i medlemsstaterne. De fleste af disse forsendelser bruges inden for lægevidenskaben eller i industrien, og kun en lille del vedrører det nukleare brændselskredsløb. I transportreglerne kræves det, at kolliene har indbyggede sikkerhedsforanstaltninger, således at følgerne af uheld begrænses. Endvidere skal forsendelsen opfylde de fastlagte kriterier, og chaufføren af køretøjet skal have en hensigtsmæssig uddannelse, herunder i forholdsregler i tilfælde af en nødsituation. Der sker ulykker og hændelser under transport, og ulykker med radioaktivt materiale, navnlig materiale fra det nukleare brændstofkredsløb, er genstand for stor opmærksomhed. Undersøgelser af hændelser i medlemsstaterne18 har vist, at der sjældent sker udslip af radioaktivt materiale, og at konsekvenserne er forholdsvis ubetydelige. Industrielle radiografer, der ikke har emballeret strålingskilden korrekt forud for transport til et andet sted, har imidlertid været udsat for større mængder stråling. Bedre uddannelse har gjort meget for at begrænse antallet af sådanne hændelser. Forsendelsesruterne afhænger af overvejelser af operationel art og eventuelt også vedrørende fysisk beskyttelse. I nogle tilfælde er det nødvendigt at underrette myndighederne og/eller søge disses tilladelse ved forsendelser gennem eller ind i deres land. Alle transportformer er omfattet af reglerne, og sikkerheden har været helt i top. Vel forekommer der ulykker, men følgerne begrænses gennem planlægning og operationelle procedurer. Der er imidlertid nødvendigt at lære af erfaringerne fra hændelser og ulykker under transport for at undgå gentagelser eller værre begivenheder. Mindre hændelser har også deres betydning og kan være forløbere for alvorligere hændelser eller ulykker. Den Stående Arbejdsgruppe, som mødes med de kompetente myndigheder, IAEA og (efter anmodning) med industrien, udveksler regelmæssigt oplysninger om hændelser, der er forekommet under transport. De kompetente myndigheder bør regelmæssigt vurdere konsekvenserne af uheld under transport. De kompetente myndigheder og andre ansvarlige myndigheder, såsom organisationerne med ansvaret for befolkningens sikkerhed og sundhed, bør anvende disse vurderinger ved deres beredskabsplanlægning. For at lette denne proces har IAEA offentliggjort henstillinger om planlægning af katastrofeberedskab ved transportulykker, der omfatter radioaktivt materiale19. Dette sæt henstillinger er i øjeblikket ved at blive revideret. Der vil altid opstå nødsituationer, og det er vigtigt at indhente nøjagtige oplysninger om konsekvenserne afhændelsen. Med henblik på at graduere hændelsernes og ulykkernes omfang har Kommissionen iværksat kontraktarbejde til udvikling af en skala for alvoren afhændelser under 18 Review, Analysis and Report on the Radiological Consequences Resulting from Accidents and Incidents involving Radioactive Materials during Transport in the Period 1975-1986 by and within Member States of the European Communities. J. Lombard, C Ringot, E. Tomachevsky, J. S. Hughes and K. B Shaw. EUR 12768 EN. Commission of the European Communities 1990. 19 Safety Series No. 87 'Emergency Response Planning and Preparedness for Transport Accidents Involving Radioactive Material' - IAEA, Vienna - 1988 •K transport20 i overensstemmelse med den eksisterende International Nuclear Event Scale (INES), som er almindeligt accepteret og anvendes regelmæssigt på faste anlæg21. 3. 2. 2 Teknisk bistand og industrielt samarbejde med Central- og Østeuropa samt NIS Programmet for teknisk bistand til de Nye Uafhængige Stater (NIS) omfatter to kontrakter inden for nuklear transportsikkerhed, som blev indledt i 1995: for det første en teknisk vurdering af den foreslåede forbedring af beholderen til transport af brugt brændsel fra trykvandsreaktorer; og for det andet en generel vurdering af transporten af bestrålet brændsel i NIS. Formålet er ikke blot at fremsætte brugbare forslag til en forbedring af sikkerheden, men ligeledes at skabe en stemning af gensidigt samarbejde om tekniske spørgsmål mellem højt specialiserede tekniske organisationer. Gennem programmerne PHARE (støtte til økonomisk omstrukturering i landene i Central- og Østeuropa) og TACIS (faglig bistand til Samfundet af Uafhængige Stater) yder EU løbende teknisk bistand til landene i Central- og Østeuropa og NIS med henblik på at forbedre disse landes nukleare sikkerhed. Derudover agter Kommissionen at oprette rammerne for et industrielt samarbejde med dem. Det industrielle samarbejde er meget bredt og dækker behovene for den transportindustri, der fungerer inden for det nukleare brændselskredsløb i Østlandene. Det industrielle samarbejde om transport af nukleart materiale kan føre til udvikling af pilotprojekter, der kan danne grundlag for et bredere samarbejde. Gennem det offentlige udbud, som blev iværksat i maj 199622, blev der rettet en officiel anmodning til transportindustrien om at iværksætte ovennævnte ordninger. Man modtog imidlertid ingen egnede forslag, og der bør udsendes en ny appel sammen med alle fremtidige udbudsprocedurer. 3. 2. 3 Kvalitetssikring For kolli, der skal godkendes og certificeres af de kompetente myndigheder, er godkendelsen betinget af, hvorvidt kvalitetssikringsprogrammerne for udformning, afprøvning, fremstilling, brug, vedligeholdelse og transport af kolli er tilstrækkelige. Dette er etableret praksis i alle medlemsstaterne og sikrer, at alle kolli, der er i anvendelse, har høje specifikationer. Kolli, der ikke skal godkendes af de kompetente myndigheder, skal stadig være omfattet af kvalitetssikringsprogrammer, og de kompetente myndigheder kan undersøge, om de er tilstrækkelig sikre gennem periodiske kontroller eller andre hensigtsmæssige metoder til sikring af kravenes overholdelse. I princippet bør alle aspekter af aktiviteterne vedrørende sikker transport af radioaktivt materiale være omfattet af et kvalitetssikringsprogram. IAEA har offentliggjort to brochurer23'24, der er tænkt som vejledning i kvalitetssikrings- og kontrolprogrammer. Når der indtræffer en hændelse, er det nødvendigt at revidere konklusionerne af analysen sammenholdt med alle de dokumenter, hvori Kontraktarbejde iværksat af 'National Radiological Protection Board' i 1997 med økonomisk bistand fra Fællesskabet. 21 INES: The International Nuclear Event Scale IAEA Vienna 1992 22 EFT C 136 af 8. maj 1996, s. 16 23 Safety Practice No. 113 on 'Quality Assurances for the Safe Transport of Radioactive Material' - IAEA, Vienna - 1994 24 Safety Practice No 112 on Compliance Assurance for the Safe Transport of Radioactive Material IAEA Vienna 1994 3 C transportpraksis er fastlagt, herunder standarder, regler, regulativer, kvalitetssikringsprogrammer og de forskellige driftsprocedurer. En enkelt transportoperation kan imidlertid omfatte flere forskellige organisationer, og det er usandsynligt, at operationen vil kunne dækkes af et enkelt kvalitetssikringsprogram. Følgende aspekter er relevante: • konstruktøren/-erne af kolliene, • producenten af kolliene og laboratoriet der tester dem, • brugeren af kolliet i forhold til de forskellige anvendelser, • befragteren, som gør brug af forskellige transportorganisationer og infrastrukturer. Kvalitetssikringsprogrammer er skræddersyede til specifikke organisationsstrukturer, og det kan være utrolig kompliceret at foretage en analyse af en hændelse eller ulykke i forhold til de forskellige kvalitetssikringsprogrammer. Kommissionens Stående Arbejdsgruppe er særlig opmærksom på dette aspekt, således at medlemsstaterne kan udveksle oplysninger med hinanden til gensidig nytte. 3. 2. 4 Trafik med radioaktivt materiale og radioaktive kilder Da Kommissionen først besluttede at kigge nærmere på spørgsmålet om smugling, var det nødvendigt at bruge en tosidet metode, en vedrørende trafik med radioaktivt materiale og en anden vedrørende uagtsom transport af radioaktive kilder. De kompetente myndigheder for sikker transport af radioaktivt materiale i de forskellige medlemsstater har ikke nødvendigvis hovedansvaret, eftersom dette inden for det første område ligger hos de myndigheder, der har ansvaret for fysisk(e) beskyttelse/sikringsforanstaltninger, og for det andet område hos myndighederne med ansvar for udstedelse af tilladelser. Ikke desto mindre er transportmyndighederne ofte de første, der inddrages, når man opdager ulovlig eller uagtsom transport. Som følge heraf, og fordi disse aktiviteter ofte berører flere lande, behandles dette spørgsmål ofte på møderne i Den Stående Arbejdsgruppe. Med hensyn til trafik med nukleart materiale deltager Kommissionen i de flersidede koordineringsmøder, som IAEA afholder om foranstaltninger til forebyggelse, detektering og reaktion i tæt samarbejde med transportorganisationerne (ICAO, IMO), kontoret for transport af farligt gods under FN's Økonomiske Kommission for Europa (bane og landevej), Verdenstoldorganisationen samt Interpol og Europol. Hovedformålet med møderne er at udveksle oplysninger og identificere eventuelle yderligere foranstaltninger. Kommissionen finansierer en feasibilityundersøgelse om detektion og overvågning for at bidrage til forebyggelse af trafik med nukleart materiale og radioaktive kilder ved havnene i EU's medlemsstater. Resultatet af undersøgelsen vil blive forelagt IMO-underudvalget "Ship/Shore Interface", som har udvist særlig interesse for dette. Den Stående Arbejdsgruppes dagsorden omfatter fortsat foranstaltninger, der kan bidrage til at forhindre trafik med radioaktivt materiale. Den beskæftiger sig navnlig med foranstaltninger til identificering, detektion og reaktion. Den vil fortsat støtte yderligere foranstaltninger, hvor dette kan begrundes, hvis der stilles yderligere ressourcer til rådighed i de kommende år. Q\ 4. EUROPA-KOMMISSIONENS STÅENDE ARBEJDSGRUPPES VIRKSOMHED Tidligere aktiviteter 4. 1 Gennem de seneste år har den gennemført en række projekter vedrørende sikker transport af radioaktivt materiale for Kommissionen. I nogle tilfælde var der tale om feasibilityundersøgelser eller de indledende faser til mere omfattende projekter. Arbejdet har omfattet forskellige aspekter af transporten lige fra tilrettelæggelsen til den endelige modtagelse af materialet. Ofte var der kun begrænset mulighed for at gå i dybden med projekterne som følge af omfanget af det arbejde, der blev finansieret. Disse undersøgelser bidrog imidlertid med nyttige oplysninger til medlemsstaterne, IAEA og Kommissionen. For eksempel er alle hændelser under transport i medlemsstaterne gennem en tiårig periode blevet gennemgået og analyseret. I rapporten konkluderede man, at indberetningen af data om hændelser var yderst omfattende inden for atomkraftindustrien, og at de ikke havde haft større konsekvenser for sundheden. I forbindelse med alle de ulykker og hændelser, der blev gennemgået i undersøgelsen, blev det påvist, at kolli, der er i overensstemmelse med de lovbestemte normer, ydede tilstrækkelig beskyttelse. Under et andet projekt blev der udarbejdet en håndbog 25 om nødberedskabet i medlemsstaterne. Håndbogen indeholdt detaljer om systemer, kontakter og det anvendte beredskabsudstyr. Det nuværende program 4. 2 Kommissionen har udarbejdet en handlingsplan for videreudviklingen af transportundersøgelserne. Programmet er opdelt i syv områder: det indre markeds funktion og behovet for harmonisering, vurderinger vedrørende indførelsen af reglerne, revision af transportreglerne, undersøgelse afhændelser under transport, beredskabsplaner på transportområdet, bistand til Central- og Østeuropa samt NIS, og information til og kommunikation med befolkningen. Der arbejdes allerede med de fire første områder. Man skal være opmærksom på, at de øvrige områder ikke udelades i fremtidige programmer. Kommissionen bidrager økonomisk til 24 projekter i forskellige organisationer i medlemsstaterne. Der finder et omfattende samarbejde sted mellem medlemsstaterne, og projekterne står opført i tabel I. Med genoprettelsen af budgetposten "transport af radioaktivt materiale i Den Europæiske Union" i 1996 gennemførte Kommissionen en offentlig indkaldelse af tilbud i overensstemmelse med Europa- Parlamentets bemærkninger til budgetposten. Kommissionen modtog 43 tilbud under denne indkaldelse af tilbud. Efter at Kommissionen havde gennemgået tilbudene, blev Den Stående *s Handbook for the CEC Database on Transport Emergencies Involving Radioactive Materials. J S Hughes, J Lombard, F Mathieu and K B Shaw. Commission of the European Communities. October 1992. •n Arbejdsgruppe bedt om at afgive en udtalelse om indplaceringen af forslagene i første og anden prioritet. Inden for rammerne af budgettet blev der i 1996 udarbejdet kontrakter for alle 15 forslag med første prioritet og 3 forslag med anden prioritet (se tabel 1). På 1997-budgettet blev der stillet yderligere finansiering til rådighed, således at der kunne ydes støtte til de resterende forslag med anden prioritet samt seks yderligere projekter. Mange af forslagene kan føre til en harmonisering af reglerne inden for EU, som er baseret på 1996- udgaven af IAEA's transportregler. På det andet møde i IAEA's "Transport Safety Standards Advisory Committee" (TRANSSAC) i marts 1997 hilste man initiativet med at finansiere Kommissionens aktiviteter på området sikker transport af radioaktivt materiale velkommen, og man anerkendte disse aktiviteters værdifulde bidrag til den løbende revision af IAEA-reglerne. En række af EU's medlemsstater bemærkede, at disse bestræbelser kræver fortsat og regelmæssig finansiering i de kommende år, hvis man skal dække alle områder af programmet og bygge videre på de indledende faser af de mere langsigtede projekter. Fremtidigt arbejde 4. 3 Transportarrangementerne afspejler udviklingen inden for mange forskellige områder, for eksempel materialer, processer, forsendelser og beskyttelsesprincipper. For at tage højde for sådanne ændringer på passende vis er det nødvendigt med et løbende transportprogram på fællesskabsplan, der revideres med jævne mellemrum. En række af de igangværende projekter udgør de indledende faser af mere langsigtede undersøgelser med henblik på at skabe større forbedringer af transportkrav og -systemer. IAEA's transportregler vedtages på verdensplan for alle transportformer: de er blevet revideret regelmæssigt siden den første udgave i 1961. Den nuværende udgave af reglerne blev offentliggjort i 1996: næste udgave vil indeholde forbedringer, som er udarbejdet under det nye revisionsarbejde. Bidragene til revisionsprocessen skal underbygges af tilstrækkelige begrundelser, herunder relevante tekniske undersøgelser. Det er for eksempel almindeligt anerkendt, at det er muligt at forbedre kravene til materiale med lav specifik aktivitet og overfladekontaminerede emner. Hvis EU skal kunne bidrage med fuldt udviklede forslag til forbedring af transportkravene, er det vigtigt med et hensigtsmæssigt undersøgelsesprogram, der strækker sig over en årrække. Et andet eksempel vedrører identifikationsmetoderne for materiale med lav spredning (LDM). I henhold til reglerne skal LDM godkendes på bilateral eller multilateral basis. Det er derfor afgørende, at de berørte parter arbejder sammen, økonomiserer udviklingsindsatsen og fremmer samarbejdet mellem EU's medlemsstater, herunder de kompetente myndigheder og prøvningsfaciliteter, på et tidligt tidspunkt. Dette har Kommissionen allerede iværksat gennem et pilotprojekt med henblik på udvikling af prøvningsprocedurer for at kunne bestemme radioaktivt materiale som LDM. På grund af den store indsats, der er nødvendig for at udvikle og gennemføre afprøvningen, forekommer det sandsynligt, at det bliver nødvendigt at udvikle en fælles prøvningsfacilitet inden for Den Europæiske Union. Dette er endnu et område, hvor Kommissionen kan støtte og fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne. Transportundersøgelser er ligeledes vigtige i andre henseender, for eksempel med henblik på at indhente oplysninger om tidligere erfaringer. Der forekommer ulykker og hændelser under transport, og sådanne oplysninger kan hjælpe med til at undgå lignende uheld andre steder. Det er vigtigt med information og kommunikation om transportsikkerhed, og information om konsekvenserne af transportoperationer kan forbedre offentlighedens opfattelse. Der bør tilskyndes til en periodisk 7 vurdering af strålingsdoserne som følge af transporten af radioaktivt materiale inden for Den Europæiske Union (ST-1, punkt 304). Dette vil give et overordnet billede af situationen inden for EU og tjene som begrundelse for de eksisterende regler eller eventuelt afsløre behovet for indførelse af nye regler. Der bør navnlig lægges vægt på projekter til forbedring af transportsikkerheden ved gennemførelse af 1996-udgaven af IAEA's regler for sikker transport af radioaktivt materiale i de central- og østeuropæiske lande samt NIS. k n BILAG I: SAMMENDRAG AF PRØVNINGSKRAV Type C-kolli Følgende prøver finder anvendelse: • prøverne for type B(U)-kolli og eventuelt kolli til fissilt materiale (se tredje rapport for yderligere detaljer); • • en penetrations-/rivningsprøve, hvor en overskåret kegleformet stang enten tabes ned på kolliet fra 3 meters højde, eller hvor kolliet tabes ned på stangen, afhængig af kolliets vægt; en udvidet varmeprøve med samme tekniske specifikationer som en varmeprøve for type B- kolli, men med en varighed på 60 minutter; • en prøve med nedsænkning på 200 m vand; samt en nedslagshastighed på 90 m/s i faldprøven ned på et fast underlag vendt på en sådan måde, at der anrettes størst mulig skade på kolliet. IJranhexafluorid Kolli:- • • skal kunne modstå et indre prøvetryk på mindst 1,4 MPa, men cylindere med et prøvetryk på mindre end 2,8 MPa kræver multilateral godkendelse; skal kunne modstå "type A"-faldprøven med graduerede højder mellem 0,3 og 1,2 meter, afhængig af kolliets vægt; • der er beregnet til 0,1 kg eller derover, men højst 9. 000 kg UF6, skal opfylde kravene til "type B"-varmeprøven på 800°C i 30 minutter; • der er beregnet til 9. 000 kg eller derover, skal enten opfylde kravene til varmeprøven, eller have multilateral godkendelse. Desuden skal kolliene, hvis de indeholder fissilt UF6, opfylde prøvningskravene for kolli til fissilt materiale (slag- og varmeprøven for type B-kolli) uden kontakt mellem ventilen og andre dele af kolliet, som normalt ikke er i kontakt. De må ikke lække fra ventilen, og de skal opfylde andre driftsmæssige krav, før konstruktøren kan gå ud fra, at de ikke vil lække vand i sikkerhedsanalysen; Materiale med lav spredning (LDM) • Den samlede mængde materiale med lav spredning i et kolli er begrænset, således at strålingsniveauet 3 meter fra det uafskærmede radioaktive materiale ikke overstiger 10 mSv/h. • I henhold til type C-slagprøven og den udvidede varmeprøve må et luftbåret udslip i gasform og partikelform (op til 100 mikrometer aerodynamisk ækvivalensdiameter) ikke overskride 100 gange de radionuklidspecifikke A2-værdier. 3o • Efter en nedsænknings- (opløsnings-) prøve bestående af nedsænkning i vand i syv dage, må aktiviteten i vandet ikke overstige 100 A2. Ved anvendelsen af denne test skal der tages hensyn til skadevirkningerne af de prøver, der defineres i andet afsnit ovenfor. • Endvidere skal et kolli indeholdende materiale med lav spredning være udformet på en sådan måde, at egenskaber der tilføjes til materiale med lav spredning, som ikke er en del af dette, eller alle indre komponenter i kolliet, ikke påvirker egenskaberne for materialet med lav spredning i negativ retning. 3Z- GENERALDIREKTORATET FOR ENERGI - GD XVII UNDERSØGELSER AF TRANSPORT AF RADIOAKTIVT MATERIALE - 1996 / 1997 Tabel 1 : IGANGVÆRENDE PROJEKTER, der modtager økonomisk støtte fra Fællesskabet Kontrakt B4-1020/D/96- TITEL* 001 002 003 004 005 006 007 008 Evaluation of the safety of vitrified high level waste shipments from the UK to continental Europe by sea Assessment of the radiological risks from transport accidents involving Type A Packages Development of evaluation methods for the qualification of Low Dispersible Material (LDM) Safety assessment of Leaktightness Criteria for Radioactive Material Transport Packages: studies of seal stability and performance under thermal aging processes and resulting potential for material leakage Examination of the existing transport emergency arrangements in the Member States and the discussion of the benefits which result Further development of radiological criteria and requirements for the transport of LSA and SCO material Feasibility study on detection and monitoring systems and procedures to prevent illicit trafficking of radioactive and fissile material at sea ports in the EU Member States Practical implication of the adoption of exemption values in transport Da kontrakterne er tildelt under de nedenstående engelske titler, er disse ikke oversat. GENERALDIREKTORATET FOR ENERGI - GD XVII UNDERSØGELSER AF TRANSPORT AF RADIOAKTIVT MATERIALE - 1996 Kontrakt B4-1020/D/96 TITEL 009 010 Oil 012 013 014 015 016 017 018 Surveys on the events during transport Development of an event severity scale for incidents/accidents Harmonisation of methods for the nuclear criticality safety evaluation of transport packages Qualification experiments on the release behaviour of LSA material in accident conditions with mechanical impact Evaluation of external radiation levels from transport packages to the quantities and units specified by ICRP and ICRU, and in relation to the Basic Safety Standards of the EU Evaluation of the radiation protection options related to the Low Weight Packages - category III yellow Segregation of packages during transport Evaluation of codes for Analysing the Drop Test Performance of Radioactive Material Transport Containers Evaluation of safety of casks impacting different kinds of targets - Real Target Impact Studies Harmonisation of the Qualification of Procedures and Personnel (Guide of practice evaluation of events) GENERALDIREKTORATET FOR ENERGI - GD XVH UNDERSØGELSER AF TRANSPORT AF RADIOAKTIVT MATERIALE - 1997 Kontrakt B4-1020/D/97- TITEL 001 002 003 004 005 006 Harmonisierung der Methoden zur Bewertung der Verpackungssicherheit in Ubereinstimmung mit den Vorschriften Risk Assessment for the transport of irradiated nuclear fuel in the NIS Evaluation of the Situation in the EC as regards Safety in the Transport of Radioactive Material and the Prospects for the Development of such type of transport Emergency arrangements in the area of transport Harmonisation of the Performance of the Packages and the Level of intrinsic Safety of the Material "Analysis of Rail Accident Frequencies and Severity for the Assessment of Radioactive Material Transport Risk' Accident analysis of spent fuel shipping casks transported by rail ISSN 0254-1459 KOM(98) 155 endelig udg. DOKUMENTER DA 12 07 15 17 Katalognummer : CB-CO-98-237-DA-C ISBN 92-78-32950-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 3. G


title: 98/280/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 8ης Απριλίου 1998 για την τροποποίηση των ορίων των ορεινών περιοχών στη Γαλλία κατά την έννοια του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 950/97 του Συμβουλίου (Το κείμενο στη γαλλική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό)

eurovoc_concepts:
France
agricultural structure
less-favoured agricultural area
mountain region
utilised agricultural area

formats: html pdf print

text: 29. 4. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 127/29 APOVASG TGS EPITQOPGS tgr 8gr Apqik(cid:148)ou 1998 cia tgm tqopopo(cid:148)gsg tym oq(cid:148)ym tym oqeim(cid:150)m peqiow(cid:150)m stg Cakk(cid:148)a jat(cid:145) tgm (cid:146)mmoia tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 950/97 tou Sulbouk(cid:148)ou (To je(cid:148)lemo stg cakkij(cid:147) ck(cid:150)ssa e(cid:148)mai to l(cid:149)mo auhemtij(cid:149)) (98/280/EJ) G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 950/97 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 20(cid:147)r La(cid:155)ou 1997, cia tg bekt(cid:148)ysg tgr apotekeslatij(cid:149)tgtar tym ceyqcij(cid:150)m diaqhq(cid:150)seym (1), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 21 paq(cid:145)- cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti g odgc(cid:148)a 75/271/EOJ tou Sulbouk(cid:148)ou (2), (cid:149)pyr tqopo- poi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tgm ap(cid:149)vasg 97/158/EJ tgr Epi- tqop(cid:147)r (3), swetij(cid:145) le tom joimotij(cid:149) jat(cid:145)koco tym ceyq- cij(cid:150)m leiomejtij(cid:150)m peqiow(cid:150)m stg Cakk(cid:148)a jat(cid:145) tgm (cid:146)mmoia tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 950/97, amav(cid:146)qei tir peqiow(cid:146)r tgr Cakk(cid:148)ar pou waqajtgq(cid:148)fomtai oqeim(cid:146)r peqiow(cid:146)r jat(cid:145) tgm (cid:146)mmoia tou (cid:145)qhqou 23 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 950/ 97, jah(cid:150)r jai ta ajqib(cid:147) jqit(cid:147)qia pou od(cid:147)cgsam se aut(cid:149) to waqajtgqisl(cid:149)· (cid:149)ti g cakkij(cid:147) jub(cid:146)qmgsg joimopo(cid:148)gse stgm Epitqop(cid:147), s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 21 paq(cid:145)cqavor 3 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 950/97, m(cid:146)er peqiow(cid:146)r pou lpoqo(cid:151)m ma peqikg- vho(cid:151)m stom joimotij(cid:149) jat(cid:145)koco tym oqeim(cid:150)m peqiow(cid:150)m, jah(cid:150)r jai ta stoiwe(cid:148)a pou avoqo(cid:151)m ta waqajtgqistij(cid:145) aut(cid:150)m tym peqiow(cid:150)m· (cid:149)ti, en(cid:145)kkou, to idia(cid:148)teqo jahest(cid:150)r tym emisw(cid:151)seym pou evaql(cid:149)fetai se aut(cid:146)r tir oqeim(cid:146)r peqio- w(cid:146)r ha epejtahe(cid:148) jai stir m(cid:146)er peqiow(cid:146)r· (cid:149)ti, (cid:149)pyr pqoj(cid:151)ptei ap(cid:149) tgm pqoamaveq(cid:149)lemg joimopo(cid:148)gsg, up(cid:145)qwoum peqiow(cid:146)r pou amtapojq(cid:148)momtai sta jqit(cid:147)qia jai sta aqihlgtij(cid:145) stoiwe(cid:148)a pou amav(cid:146)qomtai stgm odgc(cid:148)a 76/401/EOJ tou Sulbouk(cid:148)ou (4) cia tom jahoqisl(cid:149) tym swetij(cid:150)m peqiow(cid:150)m dum(cid:145)lei tou (cid:145)qhqou 23 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 950/97· (cid:149)ti, jat(cid:145) sum(cid:146)peia, pq(cid:146)pei ma sulpeqikg- vho(cid:151)m oi em k(cid:149)cy peqiow(cid:146)r stom joimotij(cid:149) jat(cid:145)koco tym oqeim(cid:150)m peqiow(cid:150)m jat(cid:145) tgm (cid:146)mmoia tou (cid:145)qhqou 23 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 950/97· (cid:149)ti oi tqopopoi(cid:147)seir aut(cid:146)r, ev(cid:149)som avoqo(cid:151)m peqiow(cid:146)r pou (cid:146)woum (cid:147)dg jatatace(cid:148) stir leiomejtij(cid:146)r peqiow(cid:146)r dum(cid:145)lei tou (cid:145)qhqou 24 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 950/97, dem sumep(cid:145)comtai a(cid:151)ngsg tgr ejletakkeu(cid:149)lemgr ceyqcij(cid:147)r (cid:146)jtasgr tou sum(cid:149)kou tym leiomejtij(cid:150)m peqiow(cid:150)m peqiss(cid:149)- teqo ap(cid:149) 1,5 % tgr ejletakkeu(cid:149)lemgr ceyqcij(cid:147)r (cid:146)jtasgr tgr Cakk(cid:148)ar· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stgm paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r ceyqcij(cid:150)m diaq- hq(cid:150)seym jai acqotij(cid:147)r am(cid:145)ptungr, ENEDYSE TGM PAQOUSA APOVASG: (cid:129)qhqo 1 O joimotij(cid:149)r jat(cid:145)kocor tym oqeim(cid:150)m peqiow(cid:150)m tgr Cak- k(cid:148)ar, o opo(cid:148)or peqikalb(cid:145)metai sto paq(cid:145)qtgla tgr odgc(cid:148)ar 75/271/EOJ, sulpkgq(cid:150)metai le tom jat(cid:145)koco pou peqikal- b(cid:145)metai sto paq(cid:145)qtgla tgr paqo(cid:151)sar odgc(cid:148)ar. (cid:129)qhqo 2 G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg apeuh(cid:151)metai stg Cakkij(cid:147) Dglojqa- t(cid:148)a. Bqun(cid:146)kker, 8 Apqik(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 142 tgr 2. 6. 1997, s. 1. (2) EE L 128 tgr 19. 5. 1975, s. 33. (3) EE L 60 tgr 1. 3. 1997, s. 64. (4) EE L 108 tgr 26. 4. 1976, s. 22. L 127/30 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 29. 4. 98 PAQAQTGLA Oqeim(cid:146)r peqiow(cid:146)r dum(cid:145)lei tou (cid:145)qhqou 23 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 950/97 Peqiow(cid:147) Dial(cid:146)qisla Jamt(cid:149)mi Joim(cid:149)tgta AQUITAINE Pyr(cid:130)n(cid:130)es-Atlantiques Hasparren (cid:190) Saint-Martin-d’Arberoue Hendaye Iholdy Labastide-Clairence Lasseube (cid:190) Biriatou (cid:190) Iholdy (cid:190) Ayherre (cid:190) Isturits (cid:190) Labastide-Clairence (cid:190) Aubertin (cid:190) Lasseubetat Saint-Palais (cid:190) Or(cid:138)gue Sumokij(cid:147) (cid:146)jtasg (ha) Ejletak- keu(cid:149)lemg ceyqcij(cid:147) (cid:146)jtasg (ha) 1 469 1 104 2 163 2 765 1 360 2 339 1 716 706 3 643 1 033 150 1 371 1 383 478 1 439 694 459 1 876


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1129/98 af Konstantinos HATZIDAKIS til Kommissionen. De græske toldmyndigheders hindring af overførsel af græske varer via græske havne

eurovoc_concepts:
Greece
Union transit
customs formalities
customs regulations
free zone
maritime transport
simplification of formalities

text: 19. 11. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 354/67 (98/C 354/109) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1124/98 af Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) til Kommissionen (8. april 1998) Om: Det ulogiske aspekt i F(cid:230)llesskabets skolem(cid:230)lksprogram I svaret fra kommiss(cid:230)r Franz Fischler p(cid:229) skriftlig forespłrgsel (E-0124/98FI) forbig(cid:229)s fuldst(cid:230)ndig forespłrgs- lens centrale argument. Eftersom det i svaret fremh(cid:230)ves, at stłtten er afh(cid:230)ngig af produkternes m(cid:230)lkeindhold, og at der gives mindre stłtte til letm(cid:230)lk end til słdm(cid:230)lk, kan konklusionen kun v(cid:230)re den, at programmet favoriserer fedtrige produkter og f(cid:229)r forbrugeren til at foretr(cid:230)kke fedtrige m(cid:230)lkeprodukter p(cid:229) bekostning af fedtfattige produkter. Eftersom det i svaret desuden understreges, at stłtten har til form(cid:229)l at s(cid:230)nke detailprisen for fedtrige m(cid:230)lkeprodukter i forhold til fedtfattige, kan man kun slutte, at Kommissionen i sin stłttepolitik ikke łnsker at tage hensyn til, at for meget fedt har en negativ virkning p(cid:229) menneskers helbred. Kommissionen bedes svare p(cid:229) fłlgende supplerende spłrgsm(cid:229)l. Hvordan vil Kommissionen (cid:230)ndre stłttebetin- gelserne for skolem(cid:230)lksprogrammet s(cid:229)ledes, at programmet i fremtiden ikke bygger p(cid:229) det irrationelle princip om »jo mere fedt desto mere stłtte«? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. maj 1998) Kommissionen deler ikke det (cid:230)rede medlems konklusion, der g(cid:229)r ud p(cid:229), at stłttedifferentieringen for produkter under skolem(cid:230)lksprogrammet skulle give forbrugeren et incitament til at foretr(cid:230)kke fedtrige produkter. Den finder derimod, at den nuv(cid:230)rende fasts(cid:230)ttelse af stłtten hviler p(cid:229) objektive kriterier, som ikke skulle kunne p(cid:229)virke forbrugerpr(cid:230)ferencen for bestemte produkter. Det er i łvrigt kun forbrugeren selv, der ud fra sin egen situation kan vurdere, om et produkt er for fedtholdigt. Af disse grunde p(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen for łjeblikket ikke at foresl(cid:229) en (cid:230)ndring af kriterierne for ydelsen af n(cid:230)vnte stłtte. (98/C 354/110) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1129/98 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (8. april 1998) Om: De gr(cid:230)ske toldmyndigheders hindring af overfłrsel af gr(cid:230)ske varer via gr(cid:230)ske havne Ifłlge nogle foreliggende oplysninger n(cid:230)gter de gr(cid:230)ske toldmyndigheder p(cid:229) ulovlig vis de słfartsselskaber, der benytter faste ruter mellem f(cid:230)llesskabshavne, at fortolde de varer, som de indfłrer eller udfłrer i de gr(cid:230)ske havne i Pir(cid:230)us, Thessaloniki og Iraklion, i henhold til den forenklede procedure i artikel 448 i EU(cid:146)s toldkodeks (forordning EF 2454/93) (1). De ovenn(cid:230)vnte toldmyndigheder tvinger under p(cid:229)ber(cid:229)belse af det p(cid:229)skud, at de tre havneomr(cid:229)der kan betegnes som 100% »frie zoner«, dem, der udfłrer eller indfłrer varer via de tre ovenn(cid:230)vnte havne, til at fłlge 15 toldprocedurer, der g(cid:230)lder i Gr(cid:230)kenland for de s(cid:229)kaldte »frie zoner«. Dette er b(cid:229)de udgifts- og tidskr(cid:230)vende. Har Kommissionen kendskab til dette problem? Hvis ja, hvilke foranstaltninger agter den at tr(cid:230)ffe for at f(cid:229) afskaffet denne urimelige praksis, der (cid:229)benlyst tjener s(cid:230)rlige interesser? (1) EFT L 253 af 11. 10. 1993, s. 1


title: 98/284/EG: Entscheidung der Kommission vom 8. April 1998 zur Änderung der Entscheidung 87/293/EWG zur Zulassung von Verfahren der Einstufung von Schweineschlachtkörpern in Irland (Nur der englische Text ist verbindlich)

eurovoc_concepts:
Ireland
carcase
classification
meat processing industry
swine

text: 30. 4. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 128/69 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 8. April 1998 zur (cid:142)nderung der Entscheidung 87/293/EWG zur Zulassung von Verfahren der Einstufung von Schweineschlachtk(cid:148)rpern in Irland (Nur der englische Text ist verbindlich) (98/284/EG) DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3220/84 des Rates vom 13. November 1984 zur Bestimmung des gemein- Schweine- schaftlichen Handelsklassenschemas schlachtk(cid:148)rper (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 3513/93 (2), insbesondere auf Artikel 5 Absatz 2, f(cid:129)r in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Mit der Entscheidung 87/293/EWG (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Entscheidung 94/362/EG (4), hat die Kommis- sion Verfahren zur Einstufung von Schweineschlachtk(cid:148)r- pern in Irland zugelassen. Die Regierung Irlands hat bei der Kommission die Zulas- sung der Verwendung von neuen Formeln zur Berech- nung des Muskelfleischanteils der Schlachtk(cid:148)rper im Rahmen der in der Entscheidung 87/293/EWG vorgese- henen Einstufungsverfahren beantragt. Die in dieser Entscheidung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Schweinefleisch (cid:190) HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Entscheidung 87/293/EWG wird wie folgt ge(cid:132)ndert: 1. In Anhang I Teil 1 wird die Formel unter Nummer 3 durch folgende Formel ersetzt: „yˆ = 60,91 – 0,839 x1 + 0,150 x2“. 2. In Anhang I Teil 2 wird die Formel unter der Nummer 3 durch folgende Formel ersetzt: „yˆ = 60,30 – 0,847 x “. + 0,147 x 2 1 Artikel 2 Diese Entscheidung ist an Irland gerichtet. Br(cid:129)ssel, den 8. April 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 301 vom 20. 11. 1984, S. 1. (2) ABl. L 320 vom 22. 12. 1993, S. 5. (3) ABl. L 146 vom 6. 6. 1987, S. 66. (4) ABl. L 159 vom 28. 6. 1994, S. 61


title: QUESTION ECRITE no 1101/98 de Daniela RASCHHOFER à la Commission. Aide à la presse

eurovoc_concepts:
Austria
EU aid
dissemination of EU information
enlargement of the Union
financial aid
means of communication
newspaper
political press
press
press undertaking

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1100/98 del Daniela RASCHHOFER a la Comisión. Evaluación externa de la Fundación Europea de la Formación

eurovoc_concepts:
EU control
European Training Foundation
activity report
fact-finding mission


title: WRITTEN QUESTION No. 1103/98 by Panayotis LAMBRIAS to the Commission. Selection criteria for the site of the fourth European School at Berkendael in Brussels

eurovoc_concepts:
Brussels region
European school
business location
penal institution
psychology


title: Smernica Komisie 98/21/ES z 8. apríla 1998, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady č. 93/16/EHS na uľahčenie voľného pohybu lekárov a vzájomného uznávania ich diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnych kvalifikáciách (Text s významom pre EHP)

eurovoc_concepts:
doctor
freedom to provide services
occupational medicine
recognition of diplomas
right of establishment

text: 106 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 3 31998L0021 22. 4. 1998 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 119/15 SMERNICA KOMISIE 98/21/ES z 8. apríla 1998, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady č. 93/16/EHS na uľahčenie voľného pohybu lekárov a vzájomného uznávania ich diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnych kvalifikáciách (Text s významom pre EHP) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 49, článok 57 ods. 1 a 2, prvá a tretia veta, a článok 66, so zreteľom na smernicu Rady 93/16/EHS z 5. apríla 1993 na uľahčenie voľného pohybu lekárov a vzájomného uznávania ich diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnych kvalifi- káciách (1), naposledy zmenenú a doplnenú smernicou Európ- skeho parlamentu a Rady 97/50/EÚ (2), najmä na jej článok 44a, keďže Holandsko vznieslo odôvodnenú požiadavku, aby v zoz- name špeciálneho lekárstva špecifickom pre dva alebo viac člen- ských štátov bolo pre tento členský štát zmenené a doplnené označenie pracovného lekárstva; keďže Belgicko a Luxembursko vzniesli odôvodnené požiadavky, aby do zoznamu špeciálneho lekárstva, špecifickom pre dva alebo viac členských štátov, bolo pre tento štát zaradené označenie pra- covného lekárstva; keďže Švédsko vznieslo odôvodnenú požiadavku, aby bolo sociálne lekárstvo zaradené pre tieto štáty do zoznamu špeciál- neho lekárstva špecifického pre dva alebo viac členských štátov; keďže opatrenia ustanovené touto smernicou sú v súlade so sta- noviskom Výboru vyšších úradníkov pre zdravotníctvo zriade- ného rozhodnutím Rady č. 75/365/EHS (3), b) pod názvom „pracovné lekárstvo“ sa označenie „arbeids- en bedrijfsgeneeskunde“ uvedené oproti „Holandsko“ nahrádza označením „arbeid en gezondheid“; b) pod názov „sociálne lekárstvo“ sa pripája: „Švédsko: Socialmedicin“. Článok 2 1. Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 31. decembra 1998. Bezodkladne o tom informujú Komisiu. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty. 2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsob- nosti tejto smernice. Článok 3 Táto smernica nadobúda účinnosť 20. deň odo dňa jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. PRIJALA TÚTO SMERNICU: Článok 4 Táto smernica je adresovaná členským štátom. Článok 7 ods. 2 smernice č. 93/16/EHS sa mení a dopĺňa takto: V Bruseli 8. apríla 1998 Článok 1 a) pod názov „pracovné lekárstvo“ sa pripája: „Belgicko: médicine du travail/arbeidsgeneeskunde Luxembursko: médicine du travail“; Za Komisiu Mario MONTI člen Komisie (1) Ú. v. ES L 165, 7. 7. 1993, s. 1. (2) Ú. v. ES L 291, 24. 10. 1997, s. 35. (3) Ú. v. ES L 167, 30. 6. 1975, s. 19


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1106/98 del Panayotis LAMBRIAS a la Comisión. Trasparencia en el procedimiento del artículo 169 del Tratado de la UE sobre el incumplimiento del Derecho comunitario

eurovoc_concepts:
advertising
confidentiality
infringement of EU law
transparency in decision-making