title: PERGUNTA ESCRITA n. 1286/98 do Deputado Gerardo FERNÁNDEZ- ALBOR à Comissão. As relações económicas entre o México e a União Europeia

eurovoc_concepts:
EU relations
Mexico
NAFTA
economic relations
free-trade agreement
investment abroad
tariff preference
trade agreement (EU)
trade relations

text: C 402/106 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 22. 12. 98 A Comissªo nªo tem conhecimento de quaisquer estudos que estimem em 80 % a propor(cid:231)ªo de desemprego de origem estrutural na Europa. Os conceitos de desemprego estrutural utilizados na bibliografia tØcnica sªo muito diferentes e de forma nenhuma incontroversos. De acordo com um estudo publicado pela Comissªo (Economia Europeia, no 59 de 1995, Estudo Anal(cid:237)tico no 3), o desemprego estrutural na Europa corresponde a pouco menos de 40 %. O conceito de desemprego estrutural utilizado no referido estudo, baseado na ausŒncia de trabalhadores com qualifica(cid:231)ıes adequadas, serÆ enviado directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado do Parlamento. (98/C 402/136) PERGUNTA ESCRITA E-1283/98 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Repara(cid:231)ªo dos danos causados (cid:224) agricultura grega pelo mau tempo O recente temporal que atingiu muitas regiıes da GrØcia (Peloponeso, ilhas, etc. ), com ventos cicl(cid:243)nicos, chuvas e queda de granizo causou grandes preju(cid:237)zos, tanto (cid:224) produ(cid:231)ªo e ao patrim(cid:243)nio vegetal e animal, como (cid:224)s infra- -estruturas. Uma vez que a repara(cid:231)ªo da capacidade de produ(cid:231)ªo atingida por catÆstrofes naturais constitui uma das prioridades de interven(cid:231)ªo do FEOGA (artigo 5o do Regulamento CEE 4256/88 (1)), pergunta-se (cid:224) Comissªo se tenciona deferir um eventual pedido da GrØcia para a reatribui(cid:231)ªo de verbas destinadas ao financiamento do QCA, a fim de financiar a repara(cid:231)ªo dos danos sofridos pela agricultura? (1) JO L 374 de 31. 12. 1988, p. 25. Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (11 de Junho de 1998) A Comissªo exprime a sua simpatia em rela(cid:231)ªo aos agricultores cuja produ(cid:231)ªo e potencial de produ(cid:231)ªo sofreram preju(cid:237)zos em consequŒncia de intempØries. A Comissªo estarÆ disposta a examinar um pedido das autoridades helØnicas com vista a uma reorienta(cid:231)ªo das prioridades dentro do quadro comunitÆrio de apoio (QCA), no sentido de ser contemplada a reconstitui(cid:231)ªo do potencial de produ(cid:231)ªo afectado, isso com base em documenta(cid:231)ªo pormenorizada e bem fundamentada/ argumentada que, no presente caso, deverÆ ser submetida (cid:224) Comissªo. Contudo, atendendo ao estado adiantado de execu(cid:231)ªo do QCA, as possibilidades reais de reorienta(cid:231)ªo das dota(cid:231)ıes ainda dispon(cid:237)veis sªo extremamente limitadas. (98/C 402/137) PERGUNTA ESCRITA E-1286/98 apresentada por Gerardo FernÆndez-Albor (PPE) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: As rela(cid:231)ıes econ(cid:243)micas entre o MØxico e a Uniªo Europeia Apesar de a Uniªo Europeia ser o segundo parceiro comercial do MØxico e a sua segunda fonte de investimentos estrangeiros directos, ambas as Partes consideram que as suas rela(cid:231)ıes econ(cid:243)micas estªo muito aquØm das suas possibilidades, tendo-se verificado um retrocesso da participa(cid:231)ªo da UE no comØrcio total do MØxico, que sofreu uma redu(cid:231)ªo de 11,45 %, em 1990, para 6,3 %, em 1997. O MØxico concede (cid:224) UE preferŒncias pautais menos favorÆveis do que as concedidas a outros pa(cid:237)ses com os quais celebrou acordos. Por seu turno, a UE assinou com mais de 100 pa(cid:237)ses acordos atravØs dos quais dispensa um tratamento mais favorÆvel do que o dispensado ao MØxico. Pode a Comissªo informar de que forma tenciona favorecer o estabelecimento de uma nova rela(cid:231)ªo entre ambas as Partes, tendo em conta que o MØxico operou uma transi(cid:231)ªo do proteccionismo para a abertura e que, nos œltimos dez anos, quintuplicou as suas vendas ao exterior e aumentou as suas exporta(cid:231)ıes em mais de 600 %, tornando-se, dessa forma, o principal pa(cid:237)s exportador e importador da AmØrica Latina?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1293/98 del Edward McMILLAN-SCOTT a la Comisión. Falta de reconocimiento mutuo entre Estados miembros de las pruebas de inspección técnica de vehículos

eurovoc_concepts:
approximation of laws
free movement of persons
motor vehicle
mutual recognition principle
roadworthiness tests
vehicle registration

formats: html pdf print

text: C 402/108 Diario Oficial de las Comunidades Europead ES 22. 12. 98 Los esfuerzos por lograr la consolidaci(cid:243)n deben hacerse manteniendo el equilibrio social, no a costa de la calidad de los servicios pœblicos, sino aumentando la eficacia y eficiencia del gasto pœblico y fomentando las actividades productivas, esto es, invirtiendo en infraestructuras y en la formaci(cid:243)n de los recursos humanos, y adoptando medidas activas en el mercado de trabajo. Ahora bien, en el respeto de estos principios generales y de las exigencias que se derivan de la coordinaci(cid:243)n de las pol(cid:237)ticas, segœn se expresa en el Tratado de Amsterdam, la responsabilidad de adoptar las medidas presupuesta- rias concretas para llevar a la prÆctica dichas pol(cid:237)ticas corresponde plenamente a los Estados miembros, en funci(cid:243)n de sus propios procedimientos presupuestarios y en aplicaci(cid:243)n del principio de subsidiariedad. (98/C 402/139) PREGUNTA ESCRITA E-1293/98 de Edward McMillan-Scott (PPE) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Falta de reconocimiento mutuo entre Estados miembros de las pruebas de inspecci(cid:243)n tØcnica de veh(cid:237)culos Actualmente un veh(cid:237)culo s(cid:243)lo puede pasar las pruebas de inspecci(cid:243)n tØcnica de veh(cid:237)culos en el Estado miembro en el que estÆ matriculado. Dado el obstÆculo que ello representa para la libre circulaci(cid:243)n de personas: 1. 2. ¿Tiene la Comisi(cid:243)n intenci(cid:243)n de proponer la homologaci(cid:243)n y mutuo reconocimiento de estas pruebas? ¿QuØ factores determinan la posici(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n sobre este tema? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de mayo de 1998) La Directiva 96/96/CE (1) del Consejo, de 20 de diciembre de 1996, sobre la aproximaci(cid:243)n de las legislaciones de los Estados Miembros relativas a la inspecci(cid:243)n tØcnica de los veh(cid:237)culos a motor y de sus remolques establece los requisitos m(cid:237)nimos para el control del estado de los veh(cid:237)culos. Los Estados miembros son libres de incluir otros elementos de control y de realizar pruebas mÆs severas en la inspecci(cid:243)n de los veh(cid:237)culos matriculados en ellos. Esto hace que exista cierto rechazo por parte de los Estados miembros que cuentan con pruebas mÆs rigurosas a aceptar la posibilidad de que sus ciudadanos obtengan un certificado de inspecci(cid:243)n tØcnica en un Estado miembro vecino que aplica un sistema mÆs indulgente. El objetivo actual de la Comisi(cid:243)n es aumentar los requisitos de la inspecci(cid:243)n tØcnica siempre que estØ justificado desde el punto de vista de la rentabilidad. Con el tiempo, este proceso suscitarÆ una convergencia de las normas nacionales, pero, mientras esto se lleva a cabo, la mayor(cid:237)a de los Estados miembros se mostrarÆn en contra del reconocimiento mutuo. Existen acuerdos bilaterales entre Estados miembros que permiten el reconocimiento mutuo en casos espec(cid:237)ficos. Esta prÆctica no es infrecuente en el sector del transporte pesado. Sin embargo, no es prÆctica comœn para con los veh(cid:237)culos de turismo. (1) DO L 46 de 17. 2. 1997. (98/C 402/140) PREGUNTA ESCRITA E-1305/98 de Cristiana Muscardini (NI) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Desigualdad de trato con los bi(cid:243)logos Para acceder a las escuelas de especializaci(cid:243)n italianas los licenciados en medicina y en otras carreras (bi(cid:243)logos, qu(cid:237)micos, farmacØuticos, dentistas. ) participan en una oposici(cid:243)n pœblica a travØs de los t(cid:237)tulos y exÆmenes. Mientras que los mØdicos que superan el examen de admisi(cid:243)n perciben una beca de estudio anual por toda la duraci(cid:243)n de los estudios de especializaci(cid:243)n, los bi(cid:243)logos quedan excluidos de dicha beca


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1292/98 dell'on. Patricia McKENNA alla Commissione. Concessione di aiuti alla Coillte, società parastatale forestale irlandese

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU aid
EU financing
Ireland
afforestation
collectivism
forestry holding
forestry policy

text: C 96/4 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 4. 1999 La Commissione desidera informare l(cid:146)onorevole parlamentare che l(cid:146)adozione della relazione sugli autobus di 15 metri di lunghezza Ł probabilmente imminente e sar(cid:224) in seguito trasmessa al Consiglio e al Parlamento per essere esaminata. (1) GU L 235 del 17. 9. 1996, pag. 59. (1999/C 96/005) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1292/98 di Patricia McKenna (V) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Concessione di aiuti alla Coillte, societ(cid:224) parastatale forestale irlandese Lo scorso anno la Commissione europea ha trasmesso una relazione al Consiglio dei ministri e al Parlamento concernente un regime di aiuti finanziari della UE a favore di misure forestali in Irlanda. La relazione riguardava l(cid:146)applicazione del regolamento n. 2080/92, concernente gli aiuti concessi a titolo del Fondo europeo agricolo di orientamento e garanzia (FEAOG). Il regolamento prevede che gli aiuti concessi a suo titolo vengano attribuiti preferibilmente a coloro che praticano l(cid:146)agricoltura quale occupazione principale. Il parlamento nazionale irlandese, il DÆil Eireann, Ł stato recentemente informato del fatto che la societ(cid:224) parastatale forestale Coillte ha ricevuto aiuti sostanziali in base a tale programma. Grazie a questi aiuti ha potuto svolgere attivit(cid:224) di rimboschimento su 6125 ettari nel 1993, 5355 nel 1994, 5155 nel 1995, 3658 nel 1996 e 2773 l(cid:146)anno scorso. Il regolamento non prevede la concessione di assistenza finanziaria alle societ(cid:224) parastatali. PoichØ la questione non Ł stata affrontata nella relazione della Commissione dell(cid:146)anno scorso, intende essa assicurare che venga studiato questo problema? Ritiene che l(cid:146)utilizzazione da parte dell(cid:146)Irlanda di questi stanziamenti per finanziare la societ(cid:224) Coillte potrebbe violare il regolamento n. 2080/92? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (15 giugno 1998) Secondo l(cid:146)onorevole parlamentare, il regolamento (CEE) 2080/92 non prevede la concessione di assistenza finanziaria alle societ(cid:224) parastatali. Nondimeno, l(cid:146)articolo 2 del regolamento stabilisce che «gli aiuti possono essere concessi alle persone fisiche o giuridiche che procedano all(cid:146)imboschimento delle superfici agricole». Tanto le aziende private che i servizi pubblici sono quindi potenziali beneficiari di tali aiuti. La preferenza per l(cid:146)imboschimento effettuato da imprenditori agricoli Ł comunque espressa dagli importi dei premi compensativi che essi ricevono, piø elevati rispetto a quelli accordati ai non agricoltori,. La Commissione non ha intenzione di esaminare alla luce del regolamento (CEE) 2080/92 la questione dell(cid:146)imboschimento effettuato da societ(cid:224) parastatali, poichØ esso non costituisce infrazione alle disposizioni del regolamento stesso. (1999/C 96/006) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1302/98 di Francesco Baldarelli (PSE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Soppressione del volo diretto Alitalia verso Santiago del Cile La comunit(cid:224) italiana in Cile ci informa che l(cid:146)Alitalia, la compagnia aerea di bandiera, a partire dal 31 marzo p. v. sopprimer(cid:224) il volo settimanale diretto con Santiago del Cile. I voli Alitalia arriveranno dunque soltanto fino a Buenos Aires e il collegamento con Santiago del Cile sar(cid:224) effettuato dalla L. A. N. Chile, in seguito ad un accordo raggiunto tra le due compagnie


title: ZAHLUNGSBILANZ. Vierteljährliche Statistiken 1/1998.

eurovoc_concepts:
balance of payments
economic statistics


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1276/98 af Gerhard HAGER til Kommissionen. Udvidelse - fri bevægelighed - overgangsperioder

eurovoc_concepts:
Portugal
Spain
accession to the European Union
enlargement of the Union
free movement of persons
transitional period (EU)

text: 19. 11. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 354/87 (98/C 354/139) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1276/98 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Udvidelse › fri bev(cid:230)gelighed › overgangsperioder Overgangsperioderne i forbindelse med den fri bev(cid:230)gelighed for personer blev allerede i forbindelse med udvidelsen mod syd med landene Spanien og Portugal betragtet som nyttige instrumenter med henblik p(cid:229) at sikre, at de relevante tilpasninger blev foretaget. I forbindelse med den kommende udvidelsesrunde vil indvandrerpresset fra ansłgerlandene ogs(cid:229) blive meget hłjt, og is(cid:230)r de tilgr(cid:230)nsende medlemsstater vil blive berłrt heraf. Hvilke overvejelser gjorde Kommissionen sig i forbindelse med afgłrelsen om overgangsperioderne ved 1. udvidelsen mod syd? 2. Hvilke studier og undersłgelser dannede dengang grundlag for Kommissionens afgłrelser? Hvilke studier og undersłgelser har Kommissionen hidtil taget udgangspunkt i ved forberedelsen af den 3. kommende udvidelse? 4. Hvorledes vurderer Kommissionen realistisk l(cid:230)ngden af overgangsperioderne for udvidelsen mod łst? Hvis der i forhold til udvidelsen mod syd forventes forskelle i overgangsperioderne, hvorledes begrunder 5. Kommissionen disse? 6. 7. 8. 9. Hvor stort et antal indvandrere forventer Kommissionen, n(cid:229)r adgangen til arbejdsmarkedet (cid:229)bnes? Hvilken struktur af interesserede indvandrere g(cid:229)r Kommissionen ud fra? Hvad er motiverne for indvandring ifłlge Kommissionen? Hvorledes vil indvandrerne ifłlge Kommissionen blive fordelt p(cid:229) m(cid:229)llandene? Kan Kommissionen i forbindelse med besvarelsen af de ovenst(cid:229)ende spłrgsm(cid:229)l głre brug af is(cid:230)r oplysninger fra tiden efter forel(cid:230)ggelsen af »Agenda 2000« i juli 1997? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (22. juni 1998) Tiltr(cid:230)delsesforhandlingerne fłres mellem medlemsstaternes regeringer og de enkelte ansłgerlande. Selv om Kommissionen opfordres til at forel(cid:230)gge forslag om alle problemer, tiltr(cid:230)delsesforhandlingerne giver anledning til, er det medlemsstaterne, der i f(cid:230)llesskab udformer F(cid:230)llesskabets forhandlingsgrundlag. Det (cid:230)rede medlems forespłrgsel om Kommissionens holdning under forhandlingerne er derfor ikke relevant. (98/C 354/140) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1294/98 af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Ad hoc-gruppen om ulovlig handel med ozon-nedbrydelige substanser Hvilke beslutninger blev der truffet p(cid:229) młdet i »Ad hoc-gruppen om ulovlig handel med ozon-nedbrydelige substanser«, der fandt sted torsdag den 26. marts 1998, og hvorn(cid:229)r vil gruppen młdes p(cid:229) ny? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (3. juni 1998) P(cid:229) młdet i ad hoc-gruppen for ulovlig handel med ozonnedbrydende stoffer deltog blandt andre repr(cid:230)sentanter for Kommissionen, medlemsstaternes miljł- og told-myndigheder, den europ(cid:230)iske kemiske industri samt en ikke-statslig organisation (NGO), som har offentliggjort en rapport om handelen med ulovlige chlorfluorcarbo- ner (CFC) og haloner i hele Europa. Der fandt en nyttig udveksling af oplysninger sted vedrłrende r(cid:229)digheden over og prislejet for ozonnedbrydende stoffer i F(cid:230)llesskabet, hvilket syntes at antyde, at CFC var ved at blive stadig mere sj(cid:230)ldent forekommende, men at der dog fortsat kunne v(cid:230)re et problem med ulovlige indfłrsler heraf


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1287/98 dell'on. Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR alla Commissione. Promozione di misure che favoriscono il lavoro autonomo giovanile

eurovoc_concepts:
action programme
employment aid
financial institution
labour market
self-employed person
youth employment

text: 11. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 386/107 (98/C 386/146) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1287/98 di Gerardo FernÆndez-Albor (PPE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Promozione di misure che favoriscono il lavoro autonomo giovanile Alcuni istituti finanziari hanno deciso di creare diverse strutture di sostegno al lavoro autonomo giovanile, in modo da inserire nel mondo del lavoro un gran numero di disoccupati in giovane et(cid:224). I risultati sono certamente incoraggianti, in quanto gli istituti finanziari hanno destinato parte dei loro profitti straordinari alla promozione del funzionamento e dello sviluppo delle suddette strutture di sostegno, al fine di creare nuovi canali di promozione dell(cid:146)occupazione giovanile, in particolare per quanto concerne l(cid:146)imprenditoria. La Commissione pensa di dover utilizzare le positive esperienze raccolte al riguardo per mettere a punto formule che consentano agli istituti finanziari di destinare parte dei loro profitti straordinari alla promozione del lavoro autonomo giovanile, facendo cos(cid:236) in modo che anche la societ(cid:224) possa beneficiarne, sotto forma di dividendo sociale? Risposta data dal sig. Flynn a nome della Commissione (25 maggio 1998) La nuova strategia europea per l(cid:146)occupazione, iniziata con il Consiglio straordinario di Lussemburgo nel mese di novembre 1997, nonchØ l(cid:146)adozione delle linee di orientamento per l(cid:146)occupazione che ne sono derivate, manifestano in maniera chiara la priorit(cid:224) attribuita al problema della disoccupazione giovanile. La strategia europea, segnatamente per quanto riguarda il miglioramento della capacit(cid:224) di inserimento dei giovani, pone fra l(cid:146)altro l(cid:146)accento sullo sviluppo di nuove partnership, in particolare con le parti sociali e con il mondo delle imprese. L(cid:146)esempio citato dall(cid:146)Onorevole parlamentare Ł un(cid:146)illustrazione del tutto interessante del contributo che gli operatori economici possono fornire ai fini dell(cid:146)inserimento dei giovani tramite la creazione diretta dei loro posti di lavoro. Lo scambio di informazioni, di esperienze e di buone procedure Ł stato sempre un elemento centrale dell(cid:146)attivit(cid:224) comunitaria. Tale attivit(cid:224) conoscer(cid:224) un nuovo impulso in esito alla decisione 98/171/CE del Consiglio del 23 febbraio 1998 (1) riguardante le attivit(cid:224) comunitarie relative all(cid:146)analisi, alla ricerca e alla cooperazione fra gli Stati membri nel settore dell(cid:146)occupazione e del mercato del lavoro. La futura attuazione dell(cid:146)articolo 129 del Trattato di Amsterdam dovr(cid:224) del pari stimolare progetti di innovazione in grado di sostenere la strategia europea per l(cid:146)occupazione. Il tema dell(cid:146)imprenditorialit(cid:224) e dell(cid:146)auto-occupazione dei giovani ha fornito uno degli esempi di buone procedure segnalate nel rapporto congiunto sull(cid:146)occupazione del 1997 (2). Ci(cid:242) potrebbe costituire uno dei settori in cui incoraggiare gli scambi e far beneficiare tutti gli Stati membri dell(cid:146)esperienza di quelli che hanno gi(cid:224) una significativa esperienza in materia. Oltre allo scambio di esperienze suindicato, il programma d(cid:146)azione comunitaria «Servizio volontario europeo per i giovani», che dovrebbe essere adottato prossimamente (3), sostiene direttamente l(cid:146)iniziativa di giovani che, dopo un periodo di servizio volontario europeo, desiderino avviare un(cid:146)attivit(cid:224), creando cos(cid:236) il proprio posto di lavoro. In esito all(cid:146)esperienza positiva svolta nel quadro del programma «Giovani per l(cid:146)Europa», la cui valutazione intermedia ha dimostrato che un terzo delle iniziative dei giovani sostenuti dalla Comunit(cid:224) d(cid:224) luogo alla creazione di posti di lavoro, l(cid:146)aiuto comunitario erogato nel quadro degli sviluppi delle attivit(cid:224) dei giovani volontari europei potrebbe rappresentare un incoraggiamento importante per le iniziative finanziarie in favore dell(cid:146)occupazione giovanile, nonchØ un complemento adeguato al sostegno finanziario che tali iniziative consentono. (1) GU L 63 del 4. 3. 1998. (2) SEC (97) 1769 def. (3) COM(98) 201 def


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Grönboken om konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen - En strategi för informationssamhället"

eurovoc_concepts:
competition law
economic convergence
information industry
information technology
telecommunications
trade licence

text: 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/79 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Grönboken om konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen — En strategi för informationssamhället” (98/C 214/23) Den 5 december 1997 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén yttrande om ovanna¨mnda gro¨ nboken. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster som ansvarat för det förberedande arbetet antog sitt yttrande den 1 april 1998. Föredragande var Peter Morgan. Vid sin 354:e plenarsession den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 91 röster för, 5 röster emot och 6 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. ESK anser att grönboken är ett viktigt initiativ som anknyter till ”Europa i ledningen för det globala informationssamhället: Löpande åtgärdsplan” (1) och som samtidigt skapar ett nytt regelverk för det framtida informationssamhället. 1. 2. Konvergens är en fråga som har avgörande betydelse för den ekonomiska och sociala framgången i Europa. Denna fråga är omfattande och komplex. Om Europa kan dra fördel av denna utveckling genom att skapa en miljö som uppmuntrar till förändring kommer det att skapas en drivkraft som för med sig ekonomisk tillväxt, nya arbetstillfällen, ökat konsumentutbud samt främjar den kulturella mångfalden. Om Europa inte klarar av att omfatta konvergensen tillräckligt snabbt (och Europa släpar redan efter inom nyckelområdet Internet) finns det risk att företag och medborgare kommer att hamna på efterkälken när det gäller den informationsrevolution som stimulerar företag, använ- dare och regeringar över hela världen. Enligt vår uppfattning kommer den ständigt 1. 3. ökande konvergensen mellan de enskilda områdena att vara motor och banbrytare för informationssamhället. I samband med detta kommer levnads- och arbetsvillko- ren, arbetsförhållandenas art och omfattning och pro- duktionen av varor och tjänster att förändras. Den rättsliga ramen på dessa områden är avgörande för en säker och förbättrad innovationskraft i gemenskapens företag, för sysselsättningen samt för de framtida arbets- och levnadsvillkoren i Europa. europeiska eftersläpningen. I svaren på de följande frågorna har kommittén inriktat sig på detaljerna kring konvergens och lagstiftning. Kommittén menar att andra aspekter på informationssamhället har blivit (och kommer att bli) behandlade i kommitténs yttranden om andra delar i den löpande åtgärdsplanen. 1. 5. Den centrala frågan i grönboken är följande: Om konvergensen kräver en anpassning av befintlig lagstiftning, bör denna anpassning: (i) (ii) bygga vidare på och, om det är relevant, utvidga de befintliga ramarna snarare än att det skapas nya ramar, skapa ramar för flera online-tjänster och interaktiva tjänster vid sidan av nuvarande bestämmelser för traditionella telekommunikations- och radio/TV- verksamheter eller (iii) skapa ett övergripande regelverk med likartade bestämmelser för alla tre sektorer. 1. 6. Kommittén är emot det andra synsättet när det gäller reglering och stöder en kombination av det första och tredje synsättet i den mån som det är tillämpligt på lång sikt. Inom den närmaste framtiden skall regleringen baseras på befintliga principer, men efter hand som konkurrens uppkommer kan regleringen bli mindre betungande. När de nya infrastrukturerna och tjänsterna är mer etablerade och de nya användarnas prioriteringar är kända kan hela regelverket beaktas på nytt. 1. 4. Mot bakgrund av den löpande åtgärdsplanen är detta en grönbok om konvergens och konvergensregle- ring. Att komma till rätta med lagstiftningen anses vara en av nyckelfaktorerna när det gäller att hämta in den 2. Sammanfattning av grönboken (1) EGT C 296, 29. 9. 1997. 2. 1. Informationssamhället håller på att förverkligas. Dess utveckling stärks av de snabba tekniska förändring- arna som håller på att omvandla informationssektorn. C 214/80 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 Omvandlingens karaktär och hastighet kan innebära nya utmaningar för de politiskt ansvariga. 2. 2. En av de viktigaste faktorerna är den ökade användningen av samma teknik inom olika sektorer, särskilt inom telekommunikations-, media- och informa- tionstekniksektorn (IT). Tecken på sådan konvergens har ökat under de senaste åren i och med utvecklingen av Internet och de befintliga nätverkens ökade kapacitet att erbjuda både telekommunikationstjänster och radio- och TV-tjänster. Konvergensfenomenet är en relativt ny företeelse och en rad olika uppfattningar finns när det gäller dess innebörd för samhället och det ekonomiska livet. 2. 3. De flesta är eniga om att den digitala elektroni- kens och mjukvarornas utveckling skapar tekniska möjligheter för nya synsätt när det gäller leverans och utnyttjande av informationstjänster. Meningarna går dock isär när det gäller i vilken omfattning denna utveckling kommer att förändra befintlig verksamhet och vilka tidsperspektiv som gäller. 2. 3. 1. Somliga anser att konvergensen kommer att leda till en fullständig och snabb omvandling av befintli- ga telekommunikations-, media- och IT-tjänster så att dessa sektorer, som för närvarande utgör separata grupper, kommer att smälta samman, vilket innebär att de tidigare så klara gränserna kommer att suddas ut. 2. 3. 2. Andra anser att specialiseringen inom de olika sektorer som finns idag kommer att begränsa konvergen- sens omfattning inom tjänstesektorn och att mediaindu- strin har en bärande roll som förmedlare av sociala, kulturella och etiska värden inom vårt samhälle oberoen- de av vilken teknik som används för att nå ut till kunden. Detta skulle betyda att reglering av de ekonomiska villkoren och informationstjänsternas innehåll måste hållas åtskilda för att säkerställa effektivitet och kvalitet. 2. 3. 3. Andra tror att om konvergensen verkligen äger rum så kommer den att sträcka sig över en längre tidsperiod. 2. 4. Det står dock klart att konsekvenserna av denna utveckling kan få långtgående effekter. Framväxandet av nya tjänster och utvecklingen av de befintliga tjänsterna förväntas utvidga den totala marknaden för informa- tionstjänster. Detta kommer att innebära nya möjlighe- ter när det gäller ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Samtidigt kommer också den nya miljön för kommuni- kationstjänster att öka möjligheterna när det gäller att förbättra de europeiska medborgarnas livskvalitet genom att öka konsumenternas valmöjligheter, underlät- ta tillgången till informationssamhällets fördelar och främja den kulturella mångfalden. 2. 5. Därför är denna utveckling positiv för Europas ekonomiska och sociala utveckling och bör uppmuntras. Den allmänna politiken måste tillföra en gynnsam ram för konvergensen så att möjligheterna kan tas tillvara när de dyker upp. Vad som nu behövs är en djupgående debatt 2. 6. med stor spännvidd om konvergensfenomenet och dess effekter. En sådan debatt kan tjäna som utgångspunkt när det gäller att utforma konvergenspolitiken. Målsätt- ningen med grönboken är att inleda en sådan debatt. Denna debatt måste sättas in i ett sammanhang med avseende på andra viktiga kommissionsåtgärder inom telekommunikations-, media- och IT-sektorerna. Debat- ten är särskilt viktig när det gäller den nya situation inom kommunikationsområdet som följer av att tele- kommunikationstjänsterna och infrastrukturerna är av- reglerade sedan den 1 januari 1998. Vid översynen av effektiviteten hos 1998 års 2. 6. 1. åtgärdspaket för telekommunikationer (som skall äga rum i slutet av år 1999) skall den process som satts igång genom grönboken säkerställa att konvergensens betydelse inom denna sektor kan beaktas fullt ut. Den granskning av kabel-TV-sektorn (1) som 2. 6. 2. genomförts mot bakgrund av avregleringen och närmare bestämt som en följd av de åtaganden som anges i kabeltelevisionsdirektivet (2) och direktivet om full konkurrens (telekommunikationer) (3) behandlas också i ett särskilt meddelande från kommissionen. Gransk- ningen syftar till att skapa en öppen och konkurrensfräm- jande marknadsstruktur för tillhandahållande av nät för telekommunikationer och kabel-TV vilket kan ha stor betydelse för de marknader som påverkas av konvergen- sen. Detta kommer i synnerhet att uppmuntra konkur- rensen och förhindra att vissa företag får positioner som gör det omöjligt eller mycket svårt för andra företag att komma in på området. Effektiv konkurrens inom dessa områden kommer att stimulera utvecklingen av innovati- va nya tjänster som kommer att gynna konsumenterna inom Europeiska gemenskapen och ge den europeiska industrin och tjänsteleverantörerna kunskaper för att kunna konkurrera på de globala marknaderna. 2. 7. En grundläggande marknadsstruktur med kon- kurrensinriktning måste säkerställas. För närvarande kan nya marknader utvecklas snabbt och kommer i huvudsak att ha global omfattning och därför är denna grönbok angelägen. Om gällande regelverk i de enskilda medlemsstaterna eller inom EU inte är anpassat till utvecklingen på dessa nya marknader och till och med hindrar deras utveckling, kan det innebära konkurrens- mässiga nackdelar i förhållande till de mer flexibla globala konkurrenterna. Detta skulle kunna innebära ett minskat intresse från konsumenternas sida, genom (1) SEK(97) 2390 slutlig. (2) EGT L 256, 26. 11. 1995. (3) EGT L 74, 22. 3. 1996. 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/81 att valmöjligheterna begränsas och konsumenternas förtroende för de nya tjänsterna försvagas. Det skulle också kunna innebära negativa konsekvenser för den ekonomiska tillväxten och skapandet av sysselsättning i Europa. 2. 8. Grönboken redogör för konvergensfenomenet och koncentrerar sig på tillhandahållande av tjänster och de nät som används för överföringen. Den tar också upp hur konvergensen kan komma att påverka både utformningen av och innehållet i regelverket. A¨ ven om grönboken tar upp vissa aspekter av lagstiftningen om tjänster, kommer ytterligare initiativ inom detta område inte att påverka kommissionens pågående arbete eller genomförandet av befintlig gemenskapslagstiftning. 2. 9. I grönboken tas ingen definitiv ställning när det gäller ny reglering men det medges att konvergensen kan leda till mindre reglering av telekommunikations- och mediasektorerna och att den inte bör leda till större reglering inom sådana områden som IT-sektorn (utom när det gäller sådana områden som inte omfattas av grönboken). Snarare görs en analys av konvergensfeno- menet som ett faktum på marknaden, det vill säga frågor om reglering som uppstår genom denna utveckling tas upp och olika frågeställningar rörande dessa ämnen framställs. 3. Fråga 1 Konvergensens natur och dess effekter idag: 3. 1. Fråga 1A Sektorerna konvergerar på teknisk nivå, men i vilken omfattning och hur snabbt sker konvergensen på indus- triell nivå, tjänstenivå och marknadsnivå? Kommittén räknar med att denna fråga kommer att besvaras av industrin under rådfrågningsförfarandet. 3. 2. Fråga 1B 3. 2. 1. Om man skulle göra en ungefärlig indelning av befolkningen i följande fyra klasser; (i) tjänstemän som befinner sig på arbetet, (ii) tjänstemän (och pensionerade tjänstemän) som befinner sig hemma, (iii) ungdomar, (iv) resten av befolkningen (cirka hälften av den totala befolkningen) som befinner sig på arbetet och hemma, är effekterna på den första gruppen mycket stora och på den andra gruppen är de betydelsefulla. För den tredje gruppen har det blivit ett sätt att leva, medan inverkan på den fjärde gruppen inte är så stor ännu. 3. 2. 2. När det gäller den första gruppen, tjänstemän på arbetet, finns det en persondator på varje skrivbord. Bärbara datorer och mobiltelefoner är standardutrust- ning för anställda med rörliga arbeten och multimedia- presentationer är viktiga hjälpmedel i affärslivet. E-post från skrivbordet eller den bärbara datorn, och mobil- kommunikation i allmänhet gör att kompatibel teknik är en förutsättning för affärskommunikation idag. Dess- utom håller datorstödd publicering och elektronisk handel snabbt på att bli normala affärsförfaranden. Elektronisk handel mellan företag är säkert mer betydel- sefullt än elektronisk handel mellan företag och konsu- ment. 3. 2. 3. När det gäller den andra gruppen, som i huvudsak överensstämmer med grupp 1, men som befinner sig i en annan miljö, blir hemmet en förlängning av kontoret. Persondatorer hemma kan naturligtvis även användas för familjeändamål och personliga ändamål av till exempel pensionärer och dessutom har ordbehand- lare sin givna plats i många hem. 3. 2. 4. Ungdomar har idag, genom skolan, spel, fritids- sysselsättningar och ordbehandling, börjat betrakta persondatorer som ett nödvändigt hjälpmedel i det dagliga livet. Ungefär hälften av befolkningen stöter inte på 3. 2. 5. någon annan teknik hemma än telefon och TV. Kanske kommer denna grupp att låta sig övertygas att använda Internet och andra mervärdestjänster när dessa erbjuds via TV. A¨ n så länge finns det dock inga bevis som man kan dra några slutsatser av. A¨ r konvergensens effekter redan märkbara inom nä- ringslivet och våra dagliga liv och om så är fallet på vilket sätt? 3. 2. 6. När det gäller fullskalig utveckling av kompa- tibla tjänster hemma kommer ökningar av bandbredden genom xDSL (x-Digital Subscriber Loop) via tvinnade C 214/82 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 parkablar och koaxialkabel och, så småningom, genom trådlös bandbredd att få en avgörande betydelse. 4. Fråga 2 Konvergensens inverkan på samhälle, ekonomi, företag och konsumenter: 4. 1. Fråga 2A Kommer konvergensen att i större omfattning inverka på skapandet av sysselsättning och på utbildningen i Europeiska unionen? Hur är det troligt att konvergensen kommer att inverka på vårt sätt att arbeta? Kommer effekterna att fördelas jämnt över Europeiska unionen? 4. 1. 1. Konvergensen påverkar redan sysselsättningen avsevärt och kommer förmodligen att få en allt större inverkan i takt med att konvergerade tjänster sprids i det europeiska samhället. Kommissionen behandlade utförligt i ”Europa i ledningen för det globala informa- tionssamhället: Löpande åtgärdsplan” inverkan på före- tagsstrukturer, arbetsorganisation, utbildning, social sammanhållning och andra socioekonomiska aspekter. Föreliggande yttrande behandlar visserligen regleringen som gäller de tre sektorer som berörs av konvergensen, men kommittén vill ändå uppmärksamma den betydelse som konvergensens socioekonomiska aspekter har och behovet av reglering även på det området. En av fördelarna är att det säkerligen kommer 4. 1. 2. att vara en omåttlig efterfrågan på ”utbud”, när det gäller såväl filmer, shower, sport och spel etc. Till exempel så skapar avgifterna för TV-rättigheter mer professionella idrottsmän och idrottskvinnor. Discovery och National Geographic kanalerna presenterar natur i ett audiovisuellt sammanhang. Audiovisuell publicering har en enorm potential. A˚ andra sidan kommer den elektronisk handeln 4. 1. 3. och den datorstödd publiceringen troligtvis att vara omvälvande när virtuell tillgång ersätter verkliga försälj- ningsställen. Bankerna är den sektor man kommer att tänka på först. Trots det kommer vissa försäljningsstäl- len att fortsätta att utvecklas i ny form. Till exempel har biografer med flera salonger ökat kraftigt parallellt med filmerna på TV och bokhandlare som också driver café har utvecklas vid sidan av bokförsäljningen på Internet. inte alla lämpade att arbeta med teknik. Det är alltså viktigt att inte glömma bort behovet av att utbilda en del av befolkningen i traditionella yrken, som dock i allt större utsträckning kräver grundläggande IT-utbildning. Internet är naturligtvis ett kraftfullt utbildnings- och fortbildningsinstrument vilket även framgången med Internet University i USA visar. 4. 1. 5. Vårt arbetssätt kommer troligtvis att förändras på ett kvalitativt sätt. Ett sätt att se på denna förändring är att beakta de senaste 20 årens framsteg. För 20 år sedan fanns inte persondatorer, ordbehandlare, färgskärmar, färgskrivare, cd-spelare, cd-rom, fax-apparater, mobil- telefoner, satellitsändningar, videokonferenser eller In- ternet. ATM (Asynchronous Transfer Mode) och kredit- kort hade inte dagens internationella dimension. Denna utveckling har gjort yrkesarbete mer effektivt och minskat avstånden, men själva arbetet har inte förän- drats särskilt. Det är svårt att förutsäga om det kommer att komma en sådan förändring i framtiden. 4. 1. 6. Naturligtvis kommer vissa arbeten att förän- dras. Färre personal på bankerna, mer personal i olika centrum för kundrådgivning etc. Det kommer också att finnas större möjligheter till distansarbete, arbete i hemmet och till mer högkvalitativt arbete i egna företag. Skillnaden mellan egenföretagare och anställd blir allt- mer utsuddad. Därmed uppkommer nya frågor om arbetstagarnas ställning (t. ex. arbetstagarnas ansvar, dataskydd för arbetstagare, lagen om medbestämmande- rätt). 4. 1. 7. O¨ vergången till informationssamhället kom- mer att främja färdigheter inom informationsteknikens område. Om inte ett tillräckligt antal hårdvaru- och mjukvaruingenjörer utbildas i Europa kommer viktiga arbetstillfällen att exporteras, till exempel så kommer produktion av mjukvaror att förläggas till Indien. Det finns ingen anledning att tro att dessa 4. 1. 8. effekter inte kommer att kännas av i alla EU:s regioner. Målsättningen skall dock vara att inte koncentrera de negativa sysselsättningseffekterna till Europa på ett oproportionellt sätt, medan enbart icke-europeiska re- gioner får dra nytta av nya arbetstillfällen. För att alla regioner skall 4. 1. 9. få tillgång till informationsamhället är det av avgörande betydelse att allmän tillgång till bredband erbjuds till konkurrenskraf- tiga priser. Det är otvivelaktigt så att Internets framgång- ar i USA har uppmuntrats av det allmängiltiga systemet med låga avgifter för lokalsamtal. 4. 1. 4. Det finns även en generationseffekt. De unga har lätt för att vänja sig vid tekniken, medan övertaliga 50-åringar inte har lika lätt. När det gäller utbildning är 4. 1. 10. En ytterligare förutsättning för en lyckad utveckling av multimediatjänster är att konsumenter och arbetskraft kan hantera den nya tekniken (se 4. 3. 4). 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/83 4. 2. Fråga 2B Vilka effekter kommer den nuvarande utvecklingen sannolikt att ha inom telekommunikations-, media- och IT-sektorerna när det gäller de ekonomiska aspekterna, de tjänster som erbjuds och de sannolika tjänsteleveran- törerna? 4. 2. 1. Det verkar troligt att de traditionella offentliga telekommunikationsoperatörerna som baserar sin verk- samhet på kopparkabel kommer att drabbas värst. A˚ ena sidan beror det på World Com-fenomenet som innebär att nya leverantörer av Internettjänster utmanar de aktuella offentliga telekommunikationsoperatörer- nas verksamhet. A˚ andra sidan beror det på att en del av de befintliga offentliga telekommunikationsoperatö- rerna är förhindrade av lagstiftning att gå in på kabel- och mobiltelefonmarknaderna, vilket innebär att de inte kan förändra sin verksamhet för att utnyttja konvergensen så snabbt som de egentligen skulle vilja. Det kanske kan bli nödvändigt att omstrukturera dessa offentliga telekommunikationsoperatörer för att de skall kunna diversifiera och konkurrera på nya marknader, vilket även påpekas i kabeldirektivet (1). Vad som än händer i detta avseende är införandet av xDSL-teknik för att öka bandbredden via tvinnade parkablar strategiskt viktigt för de offentliga telekommunikationsoperatö- rerna. 4. 2. 2. När hindren för de analoga sändningarnas kapacitet har avskaffats genom större digitala spektra kommer de allmännyttiga radio- och TV-bolagens unika ställning att förändras. Grundsynen och målsättningar- na när det gäller allmännyttiga radio- och TV- sändningar kommer inte att förändras, men medlen för att uppnå dem måste kanske anpassas till denna nya situation. Detta bör inte påverka befintliga nationella system för allmännyttiga sändningar som är förenliga med gemenskapslagstiftningen. 4. 2. 3. I fråga om konsumentutrustning kommer troli- gen kostnaden för set-top-boxar att begränsa spridning- en av digital-TV. Tillverkningsindustrins förmåga att fortsätta att åstadkomma allt mindre format och minska kostnaderna talar för att det till sist finns få hinder för den kapacitet, rörlighet eller multimediala funktion som skulle kunna uppnås. Vad som behövs är en användarvänlig persondator som kan ta emot sändning- ar och en sådan kommer säkerligen att produceras så småningom. 4. 3. Fråga 2C Vilka bevis finns det för att det sker förändringar när det gäller tillgången till tjänster, information, underhållning (1) EGT L 256, 26. 11. 1995. och kultur i hemmen och på arbetet? Vilka följder får den nuvarande nivån av persondatorernas utbredning, användningen av Internet och utbredningen av TV för införandet av nya tjänster? Vilka eventuella åtgärder krävs för att övervinna den dåliga genomslagskraften för multimediedatorerna och användningen av Internet? 4. 3. 1. överblick av den aktuella situationen: Följande sammanställning skall ge en snabb Kontor Hem Tjänster Många Information Mycket Underhållning Ej tillämplig Kultur Ej tillämplig Få Lite Många TV- kanaler/Spel Många TV- kanaler 4. 3. 2. Effekterna av persondatorenas aktuella genom- slagskraft, användningen av Internet och TV:s genom- brott när det gäller utnyttjandet av nya tjänster överens- stämmer med vad som tidigare nämnts. Tjänstemän som arbetar på eller utanför kontoret eller med hjälp av mobiltelefon har ökande möjligheter att använda nya tjänster, i synnerhet Internet, inbegripet e-post. Den digitala televisionens genomslagskraft är minimal och få nya tjänster finns tillgängliga. För att de konvergerade tjänsterna skall kunna 4. 3. 3. utnyttjas fullt ut, i synnerhet i hemmet, krävs en ”användarvänlig” revolution. Persondatorns gränssnitt är oacceptabelt för lekmannen. samband med att Teoretisk och yrkesinriktad utbildning är en 4. 3. 4. central främja ökad fråga i användning av multimedia och Internet. Den snabba tekniska utvecklingen understryker behovet av livslångt lärande och sätter press på det befintliga utbudet av utbildning. Statsmakterna måste förstärka utbildningen i datakunskap och dataanvändning på alla skolnivåer och lägga extra resurser på vuxenutbildning. Inom större, såväl offentliga som privata företag bör det finnas resurser för att utbilda de anställda, medan mindre företag kan utnyttja kurser som anordnas av bransch- och arbetsgivarorganisationer eller utbild- ningsinstitut. Inom ramen för de allmänna åtgärderna för arbetslösa bör man även uppmärksamma och satsa på dem som har fallenhet för data. ESK anser att det behövs en stor satsning inom hela unionen och skulle välkomna ett initiativ i den riktningen från kommissionen. C 214/84 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 4. 4. Fråga 2D Vilka typer av gemenskapsprojekt för FoTU bör genom- föras i samband med konvergensen mot bakgrund av de ställningstaganden som har framförts i gemenskapens femte ramprogram? 4. 4. 1. ESK har redan yttrat sig om det femte rampro- grammets prioriteringar (FoTU 1998-2002) (1) och håller på att utarbeta ett yttrande om ramprogrammets delpro- gram (2). 5. Fråga 3 Hinder mot konvergensen: 5. 1. Vilken betydelse kommer de hinder som har identifierats sannolikt att få? Finns det några andra hinder eller faktorer som kan få avgörande betydelse för konvergensprocessen i Europa? 5. 1. 1. Kommissionen har på ett riktigt sätt påvisat en rad verkliga och möjliga hinder för konvergensen. I de fall då kommittén har identifierat särskilda problem tas dessa upp under fråga 4-9 nedan. 6. 1. 3. Vid sidan av ett marknadsperspektiv kan det vara nödvändigt med en reglering för att uppfylla de mål som ligger i allmänhetens intresse (se punkterna 7. 5. 1 och 8. 2. 3 nedan). 6. 2. Fråga 4B Innebär konvergensen en utmaning mot de principer som ligger till grund för den nuvarande regleringen inom telekommunikations-, media- och IT-sektorerna och i så fall i vilken omfattning? 6. 2. 1. Konvergens kan innebära att man går emot nuvarande reglering. Rösttelefoni via Internet är ett belysande exempel. Röstlicensiering kom till under en period då näten i princip bara användes för rösttelefoni och då licensiering innebar en kvalitetsgaranti samtidigt som det säkrade ett visst mått av monopolställning som krävdes för att investeringen skulle löna sig. I och med den digitala infrastrukturens tillkomst har rösttelefoni kommit att utgöra endast ett digitalt bitflöde bland många andra. Frågan huruvida det skall krävas licens för rösttelefonitjänster bör utredas på nytt. I princip skulle kommittén föredra att konkurrerande rösttjänster helt enkelt utsätts för marknadskrafternas konkurrens- tryck. 6. Fråga 4 7. Fråga 5 Konvergensens inverkan på nuvarande reglering: 6. 1. Fråga 4A Kräver den nuvarande utvecklingen mer eller mindre reglering inom de sektorer som påverkas av konvergen- sen, mer eller mindre förlitan på konkurrensreglerna och mer eller mindre tilltro till marknadskrafterna för att de uppställda målen skall uppnås? 6. 1. 1. hetens förtroende i två hänseenden. En reglering behövs för att säkerställa allmän- Ur ett marknadsperspektiv är det endast nöd- 6. 1. 2. vändigt med en reglering där det ännu inte råder konkurrens eller där konkurrenssituationen inte helt uppfyller de mål som gäller för marknaden. För övrigt skall man förlita sig på endast konkurrensreglerna. De aktuella marknadstendenserna visar på fördelarna med att avskaffa monopolen och skapa alternativa sätt att tillhandahålla tjänster som är av ekonomisk betydelse för allmänheten. Detta förutsätter dels att man kan garantera tillgång till nät och obegränsade konkurrens- marknader, dels öppen prissättning så att konsumenter- na kan garanteras högsta möjliga kvalitet. (1) EGT C 355, 21. 11. 1997. (2) KOM(97) 553 slutlig och KOM(98) 8 slutlig. Bortskaffande av hindren — att ta fram ett lämpligt regelverk för företag och konsumenter: 7. 1. Fråga 5A A¨ r definitionerna inom telekommunikations-, media- och IT-sektorerna inom den nationella lagstiftningen och/eller gemenskapslagstiftningen anpassade till kon- vergensprocessen? Av exemplet i punkt 6. 2. 1 ovan framgår att 7. 1. 1. man i lagstiftningen måste göra en begreppsmässig åtskillnad mellan infrastruktur- och utbudstjänster, och att man måste inse att de digitala infrastrukturerna utgör något helt nytt. Helt klart bör man se till att en sådan åtskillnad avspeglas i den översyn av EU- lagstiftningen på telekommunikationsområdet som skall företas under 1999, samt att de definitioner som används för närvarande uppdateras. Vad gäller framväxten av sådana nya ”konver- 7. 1. 2. gerade” tjänster som elektronisk handel kommer det inte att behövas någon ny typ av lagstiftning. I allmänhetens intresse och för att säkerställa en fortsatt växande marknad bör konsumentskydd, integritetsfrågor o dyl kunna täckas genom en anpassning av befintliga bestäm- melser. 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/85 7. 2. Fråga 5B Kommer konvergensfenomenet att kräva en anpassning av befintlig reglering eller antagande av nya bestämmel- ser för tillämpning när det gäller frågor om marknadstill- träde och licensiering, tillgång till nät, kunder (inkl. villkorad tillgång), innehåll och prissättning? L i n c e n s i e r i n g Att ge en bredbandsoperatör exklusiva licens- 7. 2. 1. rättigheter för en begränsad tidsperiod kan vara berätti- gat för att ge operatören tillträde till infrastrukturmark- naden, vare sig det gäller telekommunikations-, kabel- eller satellitsändningstjänster. Det kan även vara berätti- gat med restriktioner för vad som får sändas via de befintliga näten om operatören innehar en dominerande ställning eller om nya aktörer skall uppmuntras att komma ut på marknaden. Som kommissionen framhål- ler i grönboken utgör markbaserad digitalkommunika- tion ett nytt område där det krävs ett nytänkande vad gäller licensiering för att locka nya operatörer till marknaden. Det vore lämpligt att utarbeta gemensamma 7. 2. 2. licensieringsprinciper för hela EU, i synnerhet om de är avsedda att främja marknadstillträde. M a r k n a d s t i l l t r ä d e 7. 2. 3. Operatörer som tillhandahåller IT-tjänster bör erbjudas samma möjlighet till marknadstillgång som operatörer som tillhandahåller andra tjänster. De inte skall omfattas av förpliktelsen att tillhandahålla sam- hällsomfattande tjänster. Kommunikation via kabel, trådlösa telefoner 7. 2. 4. och elnätet utgör några alternativ till den lokala slingan. A˚ tgärder bör vidtas på regleringsområdet så att man kan främja en hållbar konkurrens bland tillhandahållare av lokal infrastruktur. 7. 2. 5. Kommittén ställer sig bakom den inställning som uttrycks i direktivet om TV-standarder och system för villkorad tillgång (1) och stöder även en utvidgning av de grundläggande principerna i detta direktiv till att omfatta även den nya tjänstemiljön. 7. 2. 6. Utvecklingen vad gäller såväl den kommersiella situationen som regleringsfrågan för webbläsar- och sökmotorsystem går mycket fort. Kommittén anser att man måste förhindra att dominerande operatörer missbrukar sin ställning. Kommittén godtar den parallell som dras 7. 2. 7. mellan system för elektroniska programguider (EPG) och datasystem för reservation av flygresor. EPG-system som används inom traditionell sändningsverksamhet bör vara icke-diskriminerande. EPG-system i Internetmiljö skall utsättas för samma konkurrensvillkor som webblä- sarsystemen. Vad gäller Application Programming Interface 7. 2. 8. (API) godtar kommittén den parallell som dras mellan pc och set-top-boxar. Det är dock viktigt att en standardi- sering inte tvingas på industrin utifrån. Man bör ge marknadskrafterna den tid som behövs för att en naturlig standard för set-top-boxar skall växa fram. I n n e h å l l 7. 2. 9. Utbud och rättigheter har helt klart med kommersiella avtal och konkurrenslagstiftning att göra. Marknadskrafterna har skapat en snedvridning vad gäller sändningsverksamhetens vertikala integration. Denna snedvridning har att göra med det pris som en distributör av betal-TV-tjänster är beredd att betala för ensamrätten i syfte att stärka sin infrastruktur. Det återstår att se huruvida utvecklingen av infrastrukturens ägandeförhållanden och användning samt utvecklingen vad gäller utsändning av attraktiva evenemang kommer att leda till att allmänheten får ökad tillgång till ett sådant attraktivt utbud. För närvarande används ett attraktivt innehåll för att gynna försäljningen av nya konvergerade tjänster. En ökad tillgång för allmänheten kan dock uppnås genom återsändningsrättigheter. I medlemsstaterna håller man på att göra en översyn av situationen mot bakgrund av direktivet om gränslös TV-sändningsverksamhet (2). 7. 2. 10. Kommittén anser inte att det skulle finnas någon grundläggande princip inom den kommersiella sporten som ger allmänheten fri tillgång till sportsänd- ningar. A˚ skådarna måste på ett eller annat sätt betala för att få se ett sportevenemang. Eftersom en sändning med ensamrätt bidrar till att öka försäljningen av betalteveabonnemang kan detta bli mer värdefullt för vissa sändningsföretag än andra. Så småningom måste sportarrangörer väga intäkterna från en tv-publik som betalar för att se evenemanget mot reklamintäkterna vid en allmän sändning. I många fall kan reklam riktad till en större publik vara värd mer än en exklusiv sändning för en mindre publik. Bortsett från detta anser kommittén att sändning av tävlingar på toppnivå och andra stora evenemang även inom den kommersiella sporten hör till den grundläggande information befolk- ningen har rätt till. Enligt direktivet om television utan gränser har medlemsstaterna möjlighet att välja sportevenemang och andra stora evenemang som bör kunna ses på gratiskanaler. (1) KOM(97) 356 slutlig, 16. 10. 1997. (2) KOM(97) 523 slutlig, 24. 10. 1997. C 214/86 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 P r i s s ä t t n i n g Kommittén accepterar i stort den inställning 7. 2. 11. som uttrycks i grönboken och som innebär att marknads- krafter och konkurrens bestämmer vilken prissättning som gäller för att kunna tränga in på marknaden. Det kan bli motiverat med en reglering för att säkra prisjämförbarheten där marknaden själv inte kan garan- tera detta. 7. 5. 2. Vad gäller personer med funktionshinder utgör pc:n det viktigaste användarmediet. Persondatorer har redan anpassats för funktionshindrade. I takt med utvecklingen på pc-området bör man kunna förbättra gränssnitten för funktionshindrade användare. 8. Fråga 6 7. 3. Fråga 5C Säkerställande av mål som ligger i allmänhetens intresse med hänsyn till konvergensen: Kommer konvergensen att kräva förändringar av regler- na när det gäller tilldelning och prissättning av frekvens- spektrumet? Vilka åtgärder bör vidtas mot bakgrund av konvergensen när det gäller frågan om att fullborda övergången från analoga till digitala tjänster? Behövs en tidsplan för avvecklingen av den analoga tekniken? 7. 3. 1. En tidsgräns bör sättas för en fullständig övergång från analoga till digitala tjänster. Det verkar lämpligt med en tidsgräns för hela gemenskapen liknande den 1992. 7. 4. Fråga 5D 8. 1. Fråga 6A Innebär konvergensfenomenet ett stöd för eller en utmaning mot uppnåendet av de mål som ligger i allmänhetens inom telekommunikations-, media- och IT-sektorerna? intresse 8. 1. 1. På telekommunikationsområdet utgör konver- gensfenomenet en neutral faktor eftersom näten redan existerar oberoende av tjänsterna, men det krävs dock fortsatt reglering för att användarna skall garanteras tillgång till nya tjänster. Detta uppnås bäst genom att säkra tillgången till bredbandsnäten. Vilka mål bör standardiseringen ha mot bakgrund av konvergensen och vilket förhållande bör råda mellan regional och internationell standardisering? 8. 1. 2. När det gäller sändning leder konvergensen — eller snarare utvecklingen av en digital plattform — till en vertikal integration. En sådan utveckling utgör en utmaning för regleringsinsatser. Standardiseringen bör ledas av industrin, även 7. 4. 1. om vissa standarder kan bestämmas utifrån krav från offentliga myndighetsorgan. ESK lade nyligen fram ett yttrande om standardisering (1). 7. 5. Fråga 5E Vilka ytterligare (eventuella) åtgärder krävs för att säkerställa att konsumenternas och de funktionshindra- de användarnas intressen respekteras mot bakgrund av konvergensen? Generellt sett skyddas konsumenterna redan 7. 5. 1. av de lagar och bestämmelser som gäller för exempelvis informations- och TV-tjänster. Internet intar en special- ställning eftersom det där är fråga om att erbjuda individer tjänster som innebär att man relativt anonymt kan kommunicera med andra individer och grupper. ESK har antagit yttranden om ”En handlingsplan för att stödja en säker användning av Internet” (2) och ”Skyddet av minderåriga och den mänskliga värdigheten inom de audiovisuella tjänsterna och informationstjänsterna” (3). (1) EGT C 89, 19. 3. 1997. (2) KOM(97) 582 slutlig, 26. 11. 1997. (3) KOM(97) 570 slutlig, 18. 11. 1997. 8. 1. 3. Inom IT-sektorn är huvudfrågan hur man kan kontrollera såväl de standarder som redan gäller som de prispaket som erbjuds. Principfrågor i detta samman- hang är exempelvis Microsoft/Sun Microsystems tvist om Java samt prispaketet Microsoft Internet Explorer och Windows. För att främja konkurrens och nyskapan- de krävs det såväl allmänt tillgängliga standarder och gränssnitt som restriktioner mot sådana prispaket som innebär att dominerande operatörer begränsar använ- darnas valmöjligheter. Samma sak gäller för Windows CE. 8. 2. Fråga 6B Bör dessa mål identifieras tydligare och, i de fall de innebär särskilda skyldigheter, bör en större grupp aktörer kunna ta på sig dessa skyldigheter? 8. 2. 1. Vad gäller media- och IT-områdena finns det anledning att identifiera målen tydligare och fastställa särskilda skyldigheter. Som redan nämnts ovan måste mål av ekonomiskt intresse för allmänheten förr eller senare fastställas för operatörer inom bredbandsnät. Det kanske är för tidigt fastställa skyldigheter i samband med tillgång till utveckling av bredbandsnät, men detta är något som måste ses som ett långsiktigt mål. i dagsläget att 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/87 8. 2. 2. I takt med att kanalerna blir alltmer tematiska kommer målen om att tillhandahålla allmänna tjänster inom mediasektorn kanske inte att kunna uppfyllas av de traditionella allmänna kanalerna. Varje förändring kommer att vara beroende av erfarenheten från en flerkanalmiljö. 8. 2. 3. Den ökade mångfalden och globaliseringen på media- och informationstjänsteområdena kommer oundvikligen att leda till ett ökat intresse bland allmän- heten vad gäller utbudet. Det ligger utanför syftet med detta yttrande att uttala sig för eller emot en ny reglering, men kommittén hoppas kunna avge yttranden om dessa frågor senare. Kommittén håller redan på att utarbeta ett förslag vad gäller skydd av minderåriga. 9. Fråga 7 Regleringens framtida utformning: 9. 1. Fråga 7A Kräver den nuvarande utvecklingen en omvärdering av det sätt på vilket reglerna tillämpas inom telekommuni- kations-, radio/TV- och IT-sektorerna? 9. 1. 1. Kommittén anser att kommissionen ställer de rätta frågorna. Kommittén håller i stort med om att en reglering skall baseras på de principer som grönboken tar upp, det vill säga: (i) Ingen reglering för regleringens egen skull. (ii) En reglering måste baseras på inre marknadens frihetsprinciper. (iii) En reglering måste ta hänsyn till den verklighet som råder på marknaden. (iv) En reglering måste på ett effektivt sätt svara emot sociala målsättningar och de mål som satts upp i allmänhetens intresse. 9. 1. 2. Konkurrens inom bredbandsinfrastrukturen är något som framför allt blir aktuellt på en konvergerad marknad. Konvergensen innebär därför att man får tillfälle att överväga den ståndpunkt som kommissionen tagit vad gäller en reglering av telekommunikationssek- torn samt att återigen ta ställning till huruvida man skall tillåta en monopolställning i andra fall än under helt exceptionella omständigheter. Traditionella leverantö- rer av samhällsomfattande telekommunikationstjänster kommer att vilja införa bredbandstjänster, medan kon- kurrensen kommer att komma från områden som digitala kablar, trådlös telekommunikation samt såväl mark- som satellitbunden digital överföring. 9. 2. Fråga 7B Ger förekomsten av flera olika reglerande myndigheter eller departement som ansvarar för olika aspekter inom telekommunikations-, media- och IT-verksamheterna en fungerande kontrollstruktur mot bakgrund av kon- vergensen? 9. 2. 1. I en situation där det råder konvergens inom industrin och på marknaden och där det finns klart definierade målsättningar kommer en uppsplittring av den reglerande kompetensen på olika regeringsdeparte- ment eller olika nationella reglerande myndighetsorgan antagligen att leda till att ett effektivt tillhandahållande av gamla och nya tjänster till konsumenterna hindras. Där en reglering behövs bör faktorer som hur bestämmel- serna skall tillämpas och hur de efterlevs vara beroende av de mål som satts upp, och inte av vilken typ av verksamhet som regleras. En reglering skall inte verka hindrande utan snarare stimulerande på effektiviteten och den ekonomiska utvecklingen. 9. 2. 2. Ovanstående resonemang talar för ett enda eller gemensamt reglerande organ för nätverksamhet. Detta gäller dock inte för mediainnnehåll. 9. 3. Fråga 7C Kommer konvergensen att innebära att det krävs en omvärdering av det reglerande ansvaret på nationell nivå, gemenskapsnivå eller internationell nivå, och i så fall inom vilka områden? 9. 3. 1. Man måste göra en utvärdering av huruvida enbart konkurrensregler räcker till som kontrollmeka- nism i en framtida konvergerad miljö. När konvergensen (tack vare digitaliseringen) väl undanröjt flera av skälen för en reglering inom berörda sektorer (t. ex. begränsad tillgång till frekvensspektrum, nätkapacitet, industri- och marknadsstruktur) kan det eventuellt räcka med att ha konkurrensregler. EU:s konkurrensregler kan dessutom utgöra en bättre plattform än en reglering för att uppnå enhetlig kontroll av de konvergerade sektorerna på gemenskapsnivå. 9. 3. 2. Kommittén stöder inställningen att subsidiari- tetsprincipen skall respekteras inom den övergripande gemenskapslagstiftningen. 10. Fråga 8 Konvergensens internationella aspekter: 10. 1. Fråga 8A Krävs det ytterligare åtgärder på internationell nivå mot bakgrund av konvergensen? 10. 1. 1. USA:s regering har nyligen lagt fram en ”grönbok” om de tekniska aspekterna på Internet. ESK anser att kommissionen bör fullfölja den åtgärdspolitik C 214/88 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 som man föreslog i det nyligen framlagda meddelandet om behovet av att stärka det internationella samarbetet. Det rör sig här om grundläggande frågor, och ESK anmodar kommissionen att gå vidare med detta initiativ. För att man skall kunna garantera öppen 10. 1. 2. tillgång till infrastruktur för nya och konvergerade tjänster kommer det att behövas fortsatt stöd för konvergensen inom WTO och andra relevanta interna- tionella organ. 11. 1. 4. P r i n c i p 3 Reglerande beslut bör styras av behovet av ett tydligt och förutsägbart ramverk. Kommittén stöder denna princip. I synnerhet bör en klar distinktion göras mellan infrastruktur och utbud. 11. 1. 5. P r i n c i p 4 10. 2. Fråga 8B Säkerställa fullt deltagande i en konvergerad miljö. Vilka ytterligare (eventuella) steg krävs för att uppmun- tra andra länder, framför allt i centrala och östra Europa, att skapa förutsättningar för att kunna utnyttja den pågående utvecklingen? Ett villkor för medlemskap och för förhand- 10. 2. 1. ling om anslutning är att länderna i centrala och östra Europa så snart som möjligt anpassar sin lagstiftning till EU:s regelverk. Kommittén stöder denna ståndpunkt, i synnerhet vad gäller infrastrukturnäten. Kommittén anser att nyckeln till detta är allmän tillgång till bredbandstjänster. 11. 1. 6. P r i n c i p 5 Oberoende och effektiva reglerande organ kommer att vara av central betydelse för en konvergerad miljö. Kommittén stöder särskilt förslaget att de reglerande organen skall vara självständiga. 11. Fråga 9 Principer och möjliga inriktningar mot bakgrund av konvergensen: 11. 2. Fråga 9B 11. 1. Fråga 9A Vilken effekt kommer konvergensen att ha på de principer för en framtida reglering av telekommunika- tions-, media- och IT-sektorerna? Bör dessa principer anpassas med tanke på konvergensen? 11. 1. 1. I grönboken formuleras fem principer: 11. 1. 2. P r i n c i p 1 En reglering bör begränsas till vad som är strikt nödvändigt för att uppnå tydligt fastställda mål. Kommittén stöder särskilt ståndpunkten att varje regel som införs skall ha skräddarsytts för att kunna uppfylla klart identifierade mål på ett proportionerligt sätt. 11. 1. 3. P r i n c i p 2 En framtida reglering bör tillgodose användarnas behov. Kommittén anser att viktiga frågor här är bredbandstill- gång, användarvänlighet, prisöverskådlighet och det tillgängliga utbudet. Om konvergensen kräver en anpassning av befintlig reglering, bör denna anpassning: (i) (ii) bygga vidare på och, om så behövs, utvidga de befintliga ramverken, snarare än att det skapas nya ramverk, skapa ett nytt ramverk för flera onlinetjänster och interaktiva tjänster vid sidan av nuvarande bestämmelser för traditionella telekommunika- tions- och radio/TV-verksamheter eller (iii) skapa ett övergripande regelverk med likartade bestämmelser för alla tre sektorer? 11. 2. 1. Kommittén anser att man i samband med formuleringen av ett regelverk för en framväxande konvergerad miljö bör försöka hitta rätt balans mellan försiktighet och nytänkande. Man bör försöka se till att det inte kommer att behövas ytterligare en avreglerings- /regleringsomgång. De regler som för närvarande gäller inom telekommunikations- och radio/TV-sektorerna bör kunna fortsätta att gälla där så är lämpligt, efter att ha getts en enhetlig tolkning för att kunna anpassas till de förändringar som sker på det tekniska området och inom industrin. En definition av sådana tjänster bör baseras på marknadsinsikter, snarare än på ett traditio- nellt regleringsinriktat synsätt. Den nuvarande vertikala regleringen skulle kunna anpassas och successivt integre- ras i den nya miljön. Kommittén anser att frågan om 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/89 med vilken hastighet som nya regler bör införas och det nuvarande regelsystemet bör anpassas bör bestämmas av marknadsutvecklingen. Ett sådant tillvägagångssätt bör utgöra den bästa garantin för att de principer för en reglering som presenterats ovan respekteras. 11. 2. 2. Kommittén ställer sig negativ till det andra synsättet när det gäller reglering och stöder en kombina- tion av det första och tredje synsättet i den mån som det är tillämpligt på lång sikt. Inom den närmaste framtiden skall regleringen baseras på befintliga principer, men efter hand som konkurrens uppkommer kan regleringen bli mindre betungande. När de nya infrastrukturerna och tjänsterna är mer etablerade och de nya användarnas prioriteringar är kända kan hela regelverket beaktas på nytt. Bryssel den 29 april 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS BILAGA till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande Följande ändringsförslag som erhöll mer än en fjärdedel av de avgivna rösterna avslogs under diskussionerna. Punkt 7. 2. 10 Stryk allt efter andra meningen och ersätt med följande text: ”Bortsett från detta anser kommittén att sändning av tävlingar på toppnivå och andra stora evenemang hör till den grundläggande information befolkningen har rätt till. Där det finns en heltäckande eller nästan heltäckande nationell, samhällsägd tv-kanal — och alla enligt lag är skyldiga att betala avgifter till den — har allmänheten rätt att begära att de stora idrottsevenemang som landsmän deltar i skall sändas i denna kanal, men inte nödvändigtvis uteslutande i denna kanal. ” Ny punkt 7. 2. 11 Lägg till följande: ”På det kommersiella området kan sändning med ensamrätt som ökar försäljningen av betal-tv- abonnemang bli mer värdefull för vissa sändningsföretag än andra. Så småningom måste sportarrangörer väga intäkterna från en tv-publik som betalar för att se evenemanget mot reklamintäkterna vid en allmän sändning. I många fall kan reklam riktad till en större publik vara värd mer än en exklusiv sändning för en mindre publik. ” Numrera om befintliga 7. 2. 11 till 7. 2. 12. Motivering I tredje meningen under punkt 7. 2. 10 sägs det att det ”enda problemet” i samband med idrottsrapportering i media är kommersiellt, och detta problem beskrivs i det följande. Detta stämmer inte. Det är en central rättighet för allmänheten att kunna se större idrottsevenemang (och andra begivenheter) i de nationella kanaler som ägs och betalas av alla, och detta gäller överallt där sådana kanaler finns. Punkt 7. 2. 10 har formulerats om för att tydliggöra detta och föra upp det i första rummet. Den mindre betydelsefulla kommersiella frågan förs sedan till en ny punkt 7. 2. 11, och befintliga punkt 7. 2. 11 numreras om till 7. 2. 12. Resultat av omröstning För: 42, emot: 45, nedlagda: 12


title: WRITTEN QUESTION No. 1324/98 by Jean-Antoine GIANSILY to the Commission. Establishment of a European climate agency

eurovoc_concepts:
action programme
air quality
climate
environmental protection
hydrocarbon
oil pollution

text: 11. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 386/113 jatkuvuus ja tehokkuus t(cid:228)ll(cid:228) alalla, komissio jatkaa edelleen ponnistelujaan saadakseen neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen monivuotisesta ohjelmasta Euroopan matkailun edist(cid:228)miseksi, kuten jo vuonna 1996 esitettiin ehdotuksessa neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseksi ensimm(cid:228)isest(cid:228) monivuotisesta ohjelmasta Euroopan matkailun edist(cid:228)miseksi (cid:150) Philoxenia (1997›2000) (1) ja muutetussa ehdotuksessa neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseksi ensimm(cid:228)isest(cid:228) monivuotisesta ohjelmasta Euroopan matkailun edist(cid:228)miseksi (cid:150) Philoxenia (1997›2000) (2). Lis(cid:228)ksi erityisesti komission toimivallan huomioon ottaen komissio ei katso asianmukaiseksi Euroopan matkailuviraston perustamista. (1) (2) EYVL C 222, 31. 7. 1996. EYVL C 13, 14. 1. 1997. (98/C 386/153) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1324/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jean-Antoine Giansily (UPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Euroopan ilmastoviraston perustaminen Voiko komissio, viitaten kannanottoon, jonka Euroopan parlamentin ymp(cid:228)rist(cid:246)valiokunta on tehnyt komission metaanip(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen v(cid:228)hent(cid:228)misstrategiaa koskevaan tiedonantoon, kertoa meille, mit(cid:228) ajatuksia ymp(cid:228)rist(cid:246)valio- kunnan pyynt(cid:246) Euroopan ilmastoviraston perustamisesta komissiossa her(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) ja kuinka pian komissio arvioi t(cid:228)llaisen toimiston mahdollisesti syntyv(cid:228)n? Komission j(cid:228)senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (19. kes(cid:228)kuuta 1998) Euroopan ilmastoviraston perustamista k(cid:228)siteltiin metaanip(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen v(cid:228)hent(cid:228)misstrategiaa koskevasta komission tiedonannosta (1) annetussa parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassa. Keskusteltaessa edell(cid:228) mainitusta tiedonannosta komissio piti Euroopan ilmastoviraston perustamisesta esitetty(cid:228) ajatusta mielenkiintoisena ja harkinnan arvoisena. Komissio ei voi kuitenkaan ottaa asiaan kantaa ennen kuin asiaa on tarkasteltu perinpohjaisesti, sill(cid:228) t(cid:228)llaisen toimiston teht(cid:228)v(cid:228) her(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) monenlaisia k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)llisi(cid:228) ja institutionaalisia kysymyksi(cid:228). Komissio ei k(cid:228)sittele t(cid:228)t(cid:228) kysymyst(cid:228) viel(cid:228) nyt, sill(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) sen t(cid:228)rkeimp(cid:228)n(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on Kioton ymp(cid:228)rist(cid:246)konferenssin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten k(cid:228)sittely. (1) KOM(96) 557 lopullinen. (98/C 386/154) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1328/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Pakollinen tarjouskilpailu: Oldhamin kaupunginvaltuuston tapaus Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa Onko komissio tietoinen (cid:228)skett(cid:228)in Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa esille tulleesta tapauksesta, jossa Oldhamin kaupunginvaltuusto my(cid:246)nsi er(cid:228)(cid:228)n rakennuksen kunnossapitosopimuksen omalle palveluorganisaatiolleen (Di- rect Services Organisation) j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) asiaankuuluvaa tarjouskilpailua? T(cid:228)m(cid:228) tapaus edellytti vuoden 1988 pakollista ilmoituksen paikallishallintolain julkaisemista elokuussa 1995, joka kumottiin Yhdistyneen kuningaskunnan seuraavalla hallituskaudella (vuoden 1998 alussa). pyk(cid:228)l(cid:228)n mukaisen tarjouskilpailua koskevan 14


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 923/98 af 29. april 1998 om fastsættelse af restitutionssatserne for visse produkter fra sukkersektoren, der udføres i form af varer uden for traktatens bilag II

eurovoc_concepts:
export refund
isoglucose
raw sugar
syrup
white sugar

formats: pdf print

text: 30. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 128/61 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 923/98 af 29. april 1998 om fastsættelse af restitutionssatserne for visse produkter fra sukkersektoren, der udføres i form af varer uden for traktatens bilag II KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning nr. 1785/81 af 30. juni 1981 om den fælles markedsordning for sukker (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1599/96 (2), særlig artikel 17, stk. 5, litra a) og stk. 15, og ud fra følgende betragtninger: produkter omhandlede I henhold til artikel 17, stk. 1 og 2, i forordning (EØF) nr. 1785/81 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne for de i artikel 1, stk. 1, litra a), c), d), f), g) og h), i nævnte forordning og EF-priserne udlignes ved en eksportrestitution, n(cid:134)r disse produkter udføres i form af varer, der er angivet i bilaget til nævnte forordning i Kommissionens forordning (EF) nr. 1222/94 af 30. maj 1994 om fastsættelse af almindelige gennemfø- relsesregler for ydelse af eksportrestitutioner og om fast- læggelse af kriterierne for fastsættelse af restitutionsbe- løbet for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, som ikke omfattes af traktatens bilag II (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1909/97 (4), præciseres det, for hvilke af disse produkter der skal fastsættes en restitu- tionssats, der gælder ved disse produkters udførsel i form af varer, der er anført i bilag I til forordning (EØF) nr. 1785/81; i henhold til artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1222/94 skal restitutionssatsen fastsættes for hver m(cid:134)ned pr. 100 kg af hvert af basisprodukterne; artikel 17, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 1785/81 samt artikel 11 i den landbrugsaftale, der blev indg(cid:134)et i forbin- delse med de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, indebærer, at eksportrestitutionen for et produkt, der er iblandet en vare, ikke m(cid:134) være større end restitutionen for dette produkt, n(cid:134)r det udføres i uændret stand; (1) EFT L 177 af 1. 7. 1981, s. 4. (2) EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 43. (3) EFT L 136 af 31. 5. 1994, s. 5. (4) EFT L 268 af 1. 10. 1997, s. 20. de restitutioner, der er fastsat i nærværende forordning, kan forudfastsættes; markedssituationen for de kommende m(cid:134)neder kan ikke forudses p(cid:134) nærværende tidspunkt; de forpligtelser, der blev indg(cid:134)et om restitutioner, der kan ydes ved udførsel af landbrugsprodukter, der er iblandet varer uden for traktatens bilag II, kan bringes i fare ved forudfastsættelsen af høje restitutionssatser; der bør derfor i disse situationer træffes beskyttelsesforanstaltninger uden dermed at langfristede kontrakter; fastsættelsen af en specifik restitutionssats for forudfastsættelsen af restitutionerne er en foranstaltning, der kan sikre disse forskellige m(cid:134)lsætninger; forhindre indg(cid:134)elsen af artikel 4, stk. 5, litra b), i forordning (EF) nr. 1222/94 fastsl(cid:134)r, at i mangel p(cid:134) bevis, som omtalt i artikel 4, stk. 5, litra a), i samme forordning, skal en nedsat eksportrestitu- tion fastsættes, idet der tages hensyn til produktionsresti- forordning tutionen i overensstemmelse med R(cid:134)dets (EØF) nr. 1010/86 (5), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1126/96 (6), for det anvendte basispro- dukt i den for varen antagne produktionsperiode; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Sukker (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De restitutionssatser, der gælder for de i bilag A til forord- ning (EF) nr. 1222/94 og de i artikel 1, stk. 1 og 2, i forordning (EØF) nr. 1785/81 nævnte basisprodukter, som udføres i form af varer, der er nævnt i bilag I til forord- ning (EØF) nr. 1785/81, fastsættes som angivet i bilaget til nærværende forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 1. maj 1998. (5) EFT L 94 af 9. 4. 1986, s. 9. (6) EFT L 150 af 25. 6. 1996, s. 3. L 128/62 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 4. 98 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 29. april 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Martin BANGEMANN Medlem af Kommissionen 30. 4. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 128/63 BILAG til Kommissionens forordning af 29. april 1998 om fastsættelse af de restitutionssatser, der skal anvendes for visse produkter fra sukkersektoren, der udføres i form af varer uden for traktatens bilag II Produkt Restitutionssatser i ECU/100 kg i tilfælde af forudfastsæt- telse af restitutionerne i andre tilfælde Hvidt sukker: (cid:190) i medfør af artikel 4, stk. 5, litra b) i forordning (EF) nr. 1222/94 (cid:190) i alle andre tilfælde R(cid:134)sukker: (cid:190) i medfør af artikel 4, stk. 5, litra b) i forordning (EF) nr. 1222/94 (cid:190) i alle andre tilfælde Roe- eller rørsirup, undtagen sirupper fremstillet ved opløsning af hvidt sukker eller r(cid:134)sukker i fast form med et indhold i tør tilstand p(cid:134) 85 vægtprocent saccharose eller derover invertsukker, beregnet som saccharose): (cid:190) i medfør af artikel 4, stk. 5, litra b) i forordning (herunder (EF) nr. 1222/94 (cid:190) i alle andre tilfælde 9,64 44,63 8,87 41,06 9,64 44,63 8,87 41,06 9,64 (4) · S (1) 100 44,63 (4) · S (1) 100 9,64 (4) · S (1) 100 44,63 (4) · S (1) 100 sirupper For fremstillet ved opløsning af hvidt sukker eller r(cid:134)sukker i fast form, uanset om opløs- ningen efterfølges af en invertering: Satsen fastsat ovenfor pr. 100 kg hvidt sukker eller r(cid:134)sukker anvendt ved opløsning Melasse (cid:190) (cid:190) Isoglucose (2) (cid:190) i medfør af artikel 4, stk. 5, litra b) i forordning (EF) nr. 1222/94 (cid:190) i alle andre tilfælde (1) »S« angiver: 9,64 (3) 44,63 (3) 9,64 (3) 44,63 (3) (cid:190) indholdet af saccharose (herunder invertsukker, beregnet som saccharose), s(cid:134)fremt den p(cid:134)gældende sirup har en renhed p(cid:134) 98 vægtprocent og derover (cid:190) indholdet af sukker, der kan ekstraheres, s(cid:134)fremt den p(cid:134)gældende sirup har en renhed p(cid:134) 85 vægtprocent og derover, men under 98 vægtprocent. pr. 100 kg sirup. (2) Produkter fremstillet ved isomerisering af glucose, som i tør tilstand har et vægtindhold p(cid:134) mindst 41 % fructose og et samlet vægtindhold af polysaccharider og oligosaccharider, inklusive indholdet af di- eller trisaccharider, som ikke overstiger 8,5 %. (3) Restitutionssats pr. 100 kg tørstof. (4) Basisbeløbet anvendes ikke for det produkt, der er defineret i punkt 2 i bilaget til Kommissionens forordning (EØF) nr. 3513/92 (EFT nr. 355 af 5. 12. 1992, s. 12)