title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/109/EØF om fremstilling og markedsføring af visse stoffer, der benyttes ved ulovlig fremstilling af narkotika og psykotrope stoffer«

eurovoc_concepts:
chemical product
drug surveillance
marketing
narcotic
psychotropic substance

text: 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/11 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa- Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/109/EØF om fremstilling og markedsføring af visse stoffer, der benyttes ved ulovlig fremstilling af narkotika og psykotrope stoffer« (98/C 214/04) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 10. februar 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 100 A at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Miljø-, Sundheds- og Forbrugerspørgs- mål, som udpegede Christoph Fuchs til ordfører uden studiegruppe. Sektionen vedtog sin udtalelse den 31. marts 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 354. plenarforsamling af 29. og 30. april 1998, mødet den 29. april 1998, med 117 stemmer for og 3 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. I den verdensomspændende indsats for at forbed- re narkotikabekæmpelsen må foranstaltninger til forhin- dring af ulovlig (illegal) fremstilling af narkotika (1) og psykotrope stoffer (2) tildeles højeste prioritet. Et nøgleelement i den forbindelse er den kendsgerning, at den (illegale) produktion af disse halvsyntetiske (3) eller helsyntetiske (4) stoffer (narkotika), der kontrolleres på internationalt — og eventuelt også af andre, der kontrolleres på nationalt plan, ikke er mulig uden anvendelse (misbrug) af kemikalier. 1. 2. Kriminelle eller forbryderorganisationer dirige- rer på mange forskellige måder de specifikke kemikalier, der er nødvendige for fremstillingen af de forskellige narkotikaformer (slutprodukter), bort fra det til dels vidtforgrenede legale anvendelseskredsløb. 1. 3. Konkret er de globale problemer, der er forbundet med bekæmpelsen af ulovlig anvendelse af kemikalier til narkotikafremstilling, reguleret i »United Nations Convention against Illicit Traffic in Narcotic Drugs and Psychotropic Substances of 1988« (5), særlig artikel 12. Disse bestemmelser indfører bl. a. strenge overvågnings (1) »Single Convention on Narcotic Drugs of 1961« (UN, Treaty Series, vol 520, No 7515). (2) Som »psykotrope stoffer« sammenfattes alle stoffer, der indvirker på psyken (kilde: Goodman og Gilman: The Pharmacological Basis of Therapeutics, 8. Ed. Vol I, s. 383) — Angående liste over psykotrope stoffer se »Convention on Psychotropic Substances of 1971« (UN, Treaty Series, vol 1019, No 14956). (3) F. eks. heroin og kokain. (4) F. eks. met-/amfetamin, LSD, metakvalon, tryptamin, eng- lestøv (PCP), fentanyl, Phetidin. (5) United Nations publication, Sales Nr. E. 94. XI. 5. og kontrolforpligtelser hvad angår de 22 prækursorer (6), der er opregnet i bilaget til konventionen, og som anvendes til illegal fremstilling af halv- og helsyntetisk narkotika, samt de erhvervskredse, der er involveret i handelen med disse prækursorer. De vedrører f. eks. registrering, tildeling af godkendelser, indhentning af udførselstilladelser, men også krav om samarbejde mellem signatarstaterne og foranstaltninger vedrørende de erhvervsdrivendes samarbejde med de nationale myndigheder. 1. 4. Med »Rådets direktiv 92/109/EØF af 14. decem- ber 1992 om fremstilling og markedsføring af visse stoffer, der benyttes ved ulovlig fremstilling af narkotika og psykotrope stoffer« (7) blev bestemmelserne i arti- kel 12 i FN-konventionen fra 1988 senere indført i EU’s lovgivning, for så vidt angår den interne handel (8) med disse 22 prækursorer. 1. 5. På det Europæiske Råds møde i Dublin i decem- ber 1996 blev det gjort klart, at den EF-interne produk- tion og den illegale handel med syntetiske stoffer i medlemsstaterne måtte stoppes. Det blev også fastslået: At problemet nu har fået et globalt omfang, fremgår af, at de relevante internationale organisationer under De Forenede Nationer i stigende grad beskæftiger sig med dette spørgsmål. (6) Begrebet »prækursor« anvendes som overordnet betegnelse for alle 22 stoffer, der er registreret i bilagene til FN- konventionen fra 1988 og i Rådets direktiv 92/109/EØF, og som ofte misbruges i den illegale produktion af narkotika og psykotrope stoffer. Dette er i overensstemmelse med almen praksis, selv om det egentlig ikke er teknisk korrekt at anvende det på alle de stoffer, der er registreret i bilagene til ovennævnte konvention og direktiv. Når begrebet »kemikalie« anvendes i udtalelsen, er der således ikke tale om en prækursor. »Kemikalierne« er ikke omfattet af bilagene til FN-konventionen fra 1988 eller Rådets direktiv 92/109/EØF. (7) EFT L 370 af 19. 12. 1992. (8) For så vidt angår handelen med tredjelande, blev artikel 12 i FN-konventionen fra 1988 omsat til EU-ret ved Rådets forordning EØF nr. 3677/90 (EFT L 357 af 20. 12. 1990). C 214/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 1. 6. Efter mødet i Det Europæiske Råd i Dublin offentliggjorde Kommissionen en »Meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om kontrol med nye syntetiske stoffer (designer drugs)« (1). Denne meddelelse behandler problemet »nye syntetiske stoffer« (2), analyserer eksiste- rende bekæmpelsesmidler på EU- og internationalt plan, præciserer nogle af de forskellige reaktioner på nationalt plan og undersøger elementerne i en løsning på EU-plan. 1. 7. Angående prækursorer/kemikalier, der misbru- ges til fremstilling af disse »nye syntetiske stoffer«, anfører Kommissionen i ovennævnte meddelelse: I begrundelsen (3) til Kommissionens forslag om 1. 10. ændring af Rådets direktiv 92/109/EØF nævnes — i forbindelse med fænomenet helsyntetisk narkotika — de mangfoldige muligheder, der findes for at erstatte de prækursorer, der er omfattet af de nugældende EU-bestemmelser. I denne sammenhæng konstateres det korrekt, at det for yderligere kemikalier ville være urealistisk og uhensigtsmæssigt at anvende kontrol- foranstaltninger, der er lige så restriktive som dem, der med gode resultater — og tilbørlig hensyntagen til den legale handel — anvendes i forbindelse med de 22 registrerede prækursorer. Desuden ville det skade det yderst frugtbare samarbejde mellem de erhvervsdrivende og myndighederne i EU. »Sammenlignet med andre typer narkotika og psyko- trope stoffer rejser de nye syntetiske stoffer et særligt problem. Der er nemlig tale om stoffer, hvis kemiske opbygning ofte ændrer sig, og til hvis fremstilling der kan anvendes et stort antal forskellige prækursorer, hvis egen opbygning ligeledes varierer en hel del. Med udgangspunkt i det faktum, at de kemiske stoffer i de allerfleste tilfælde anvendes til legale formål, må man ved at indføre passende overvåg- ningsforanstaltninger, der både tager hensyn til erhvervslivets retmæssige interesser og de krav, bekæmpelsen af de syntetiske stoffer stiller, forsøge at undgå, at stofferne misbruges til illegal fremstilling af syntetisk narkotika. « 1. 8. Det er derfor nødvendigt at iværksætte foran- staltninger for at modvirke den verdensomspændende tendens til i et vist omfang at omgå de strenge offentlige overvågnings- og kontrolforanstaltninger for de 22 præ- kursorer. I stedet for de 22 prækursorer misbruges andre kemikalier (substitution) til fremstilling af bestemte eller andre narkotiske stoffer (slutprodukter). Inden for EU gælder dette især produktionen af helsyntetisk narkotika. Skal effektiviteten af de strenge kontrolforan- staltninger for de 22 prækursorer bevares, er det derfor absolut nødvendigt at træffe gennemførlige ledsage- foranstaltninger. 1. 9. Meddelelsens vigtigste forslag til foranstaltning på EF-plan mod misbrug af kemiske prækursorer er en ændring af Rådets direktiv 92/109/EØF (jf. punkt 1. 4) for at forbedre de eksisterende overvågningsmekanismer og øge arterne og antallet af stoffer, der skal underkastes frivillig overvågning. (1) KOM(97) 249 endelig udg. af 23. 5. 1997. (2) Begrebet »nye syntetiske stoffer« omfatter for tiden især amfetamin og deraf afledte stoffer, som ofte handles som »Ecstasy«. Som samlebetegnelse anvendes også udtrykket »amfetaminlignende stimulanser« (»Amphetamine Type Stimulants«, forkortet ATS). Begrebet »designer drug« står — især hvad angår ATS — for stoffer, hvis molekylestruk- tur er ændret for at opnå en øget virkning i forhold til det oprindelige stof, f. eks. amfetamin. De fremstilles dog med det formål at omgå bestemmelserne om euforiserende stoffer. Skal der skabes harmoni mellem hensynet til den 1. 11. legale handel og kravet om en ensartet fremgangsmåde på EU-plan, for så vidt angår bekæmpelsen af dette problem, — må der skabes en overvågningsmekanisme for ikke- registrerede kemikalier, der i modsætning til den, der anvendes i forbindelse med de registrerede prækursorer, udelukkende beror på de erhvervsdri- vendes frivillige underretning af myndighederne om mistænkelige leverancer, — må det gøres muligt, at de myndigheder, der er ansvarlige i henhold til direktiv 92/109/EØF, i tilfælde af begrundet mistanke om ulovlig anvendelse af sådanne kemikalier kan gribe rettidigt ind for at forhindre en sådan anvendelse. På den måde tages der også rimeligt hensyn 1. 11. 1. til den indsigt, der danner baggrund for, at der — som supplement til de hidtidige EU-ordninger og de nationale ordninger, der er indført som et resultat heraf — allerede er iværksat nationale frivillige overvågningsmekanismer for ikke-registrerede kemikalier. 1. 12. I overensstemmelse med disse erfaringer og med den målsætning at sikre en ensartet fremgangsmåde inden for EU skal det pålægges det udvalg, der er nævnt i artikel 10 i direktiv 92/109/EØF, at opstille en liste over de ikke-registrerede kemikalier, som man ved ofte misbruges til ulovlig fremstilling af narkotika og psykotrope stoffer. Fra denne omfattende liste skal dette udvalg udvælge de kemikalier, som i tilfælde af mistanke om illegal anvendelse omfattes af bestemmelserne om frivillig anmeldelse til myndighederne. I princippet bliver resultatet, at der opstilles endnu en liste, der ganske vist er betydeligt reduceret (4). Disse lister indebærer ikke yderligere belastende forpligtelser for de erhvervsdriven- de, f. eks. i form af tilladelser eller licenser. De skal kun (3) Punkt 4 i begrundelsen i KOM(1998) 22 endelig udg. (4) Resten af udtalelsen er affattet ud fra den forudsætning, at der i princippet kommer til at foreligge to lister (en samlet liste og en reduceret til anvendelse i EU). 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/13 tjene som orientering for de erhvervsdrivende med henblik på frivillige anmeldelser. således heller ikke en mulig tilføjelse til bilag I til Rådets direktiv 92/109/EØF. 2. Generelle bemærkninger 2. 1. ØSU anser Kommissionens forslag om ændring af direktiv 92/109/EØF for et skridt i den rigtige retning og hilser det velkomment. Forslaget har til formål at udvide direktivet, således at nogle af bestemmelserne også kommer til at gælde for ikke-registrerede kemika- lier. 2. 1. 1. ØSU har flere gange understreget betydningen af en konsekvent bekæmpelse af narkotikamisbrig (1). 2. 2. ØSU kan af følgende grunde (jf. 2. 2. 1-2. 2. 6) støtte, at der opstilles to lister med yderligere kemikalier, som vides at blive misbrugt til produktion af narkotika og psykotrope stoffer ud over eller i stedet for dem, der er registreret i bilag I til direktiv 92/109/EØF. 2. 2. 1. De kemikalier, der er opført i disse lister, resulterer ikke i yderligere belastende administrative kontrolforanstaltninger for de erhvervsdrivende, som f. eks. registrerings-, licens- og godkendelsesforpligtelser. 2. 2. 2. Med henblik på frivillige meddelelser til myn- dighederne om mistænkelige forhold opfylder listerne en vigtig funktion som nødvendig orienteringsmålestok for de erhvervsdrivende i EU. Dermed fremmes erhvervs- livets bevidsthed om konkrete kemikalier, der kan misbruges til illegal produktion af narkotika og især helsyntetisk narkotika. 2. 2. 3. De foreslåede mekanismer til opstilling af den begrænsede liste gør det muligt hurtigt og fleksibelt at optage nye kemikalier, som konkret er konstateret misbrugt, og at reducere listen, hvis det kan fastslås, at tendensen og situationsbilledet af narkotikamisbruget (produktion, handel, forbrug, helbredsrisiko) berettiger det. Det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 10 2. 2. 4. i direktiv 92/109/EØF, og som består af repræsentanter for alle medlemsstater, og den indberetningspligt, som medlemsstaterne har i henhold til artikel 9 i samme direktiv, sikrer, at relevante informationer om leveran- cer, der bliver kendt enten i medlemsstaterne eller de pågældende EU-organer, er umiddelbart tilgængelige. Udvalgets medlemmer kommer fra såvel sundheds- og bevillingsmyndighederne som fra overvågnings- og strafforfølgelsesområdet (toldvæsen, politi, økonomiske kontrolmyndigheder). Dermed sikres tillige en informa- tionsudveksling, der går »på tværs af søjlerne« (2). 2. 2. 5. Optagelsen af kemikalier på den nævnte supple- rende liste foregriber ikke afgørelsen om en senere optagelse i bilagene til FN-konventionen fra 1988, og (1) EFT C 159 af 17. 6. 1991; EFT C 223 af 31. 8. 1992; EFT C 110 af 2. 5. 1995. (2) Første og tredje søjle. 2. 2. 6. Det foreslås ikke, at medlemsstaterne skal iværksætte sanktioner over for de erhvervsdrivende, hvis de ikke frivilligt rapporterer til myndighederne. Sådanne sanktioner ville i væsentlig grad skade det frugtbare samarbejde, der er etableret mellem de er- hvervsdrivende og myndighederne, og som Kommissio- nens forslag har til formål at udvide. 2. 3. ØSU er indforstået med, at de lister, der skal opstilles, ikke offentliggøres. Dermed gøres det så vanskeligt som muligt for kriminelle og forbryderorgani- sationer at få kendskab til, hvilke kemikalier der falder ind under den frivillige overvågningsordning. Det må undgås, at de muligheder for at substituere de registrere- de prækursorer, som de foreslåede udvidede foranstalt- ninger bl. a. skal begrænse, tager overhånd. 2. 3. 1. Selv om det er nødvendigt med visse kriterier for opstillingen af en — af praktiske grunde ret kort — liste over kemikalier, der skal overvåges på frivillig basis, taler den dermed forbundne offentliggørelse imod, at sådanne kriterier optages i selve direktivet. ØSU går ud fra, at det prækursorudvalg, der er nævnt i direktiv 92/109/EØF, anvender logiske kriterier i forbindelse med optagelse på den fleksible og talmæssigt overskueli- ge liste over kemikalier, der skal overvåges på frivillig basis i EU. 2. 4. ØSU understreger, at skal sådanne forebyggende foranstaltninger kunne accepteres, er det af afgørende betydning, at samfundet generelt misbilliger indtagelse af narkotika. 3. Særlige bemærkninger 3. 1. 2. betragtning — Her hedder det: »bilag I til direktivet indeholder en liste over 22 stoffer, der hyppigt benyttes ved ulovlig fremstilling af narkotika«. 3. 1. 1. ØSU gør opmærksom på, at der i overensstem- melse med direktivets titel bør stå »Suchtstoffe und psychotrope Substanzen« i stedet for »Arzneimittel«. 3. 2. Artikel 1, nr. 3 (indsættelse af et stykke 2 i artikel 6). Hvad angår den fremgangsmåde, der er beskrevet i dette stykke: ». kan de kompetente myn- digheder i medlemsstaterne forbyde transaktioner, der vedrører ikke-registrerede stoffer, hvis der er rimelig mistanke om, at disse stoffer er bestemt til ulovlig fremstilling. «, bør det overvejes, om det med henblik på myndighedernes indgriben ikke er bedre at anvende formuleringen »(. ), hvis der er formodning om, at disse stoffer er bestemt til ulovlig fremstilling. «. C 214/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 3. 2. 1. Kommissionens formulering svarer til den prin- cipielt præventive karakter, der præger direktiv 92/109/EØF, der har til formål at forhindre, at prækurso- rer anvendes til illegal produktion af narkotika og psykotrope stoffer. Hvis (som det hedder i artikel 5a) »erhvervsdrivende. giver de kompetente myndigheder meddelelse om. usædvanlige ordrer. , som giver grund til at formode, at disse stoffer kan blive anvendt til ulovlig fremstilling af. «, eller myndighederne på egen hånd eller efter informationer fra andre kilder bliver opmærksomme på en sådan mulighed i et konkret tilfælde, kan et indgreb i henhold til det nye stykke 2 i artikel 6 i direktivet eventuelt være påkrævet. Formålet med denne foranstaltning, som myndigheder »kan« træffe, er at forhindre, at disse stoffer anvendes til illegal narkotikafremstilling. 3. 2. 2. Direktiv 92/109/EØF skal sikre, at der i kon- krete tilfælde af formodning om misbrug udvises den størst mulige omhu i omgangen med de 22 prækursorer, der er nævnt i direktivets bilag, og med andre kemikalier, der kan misbruges til illegal narkotikafremstilling, for at disse stoffer kan fastholdes i det legale økonomiske kredsløb og anvendelseskredsløb. Derfor skal myndig- hederne have mulighed for at gribe ind, »hvis der er formodning om, at disse stoffer er bestemt til ulovlig fremstilling«. 3. 2. 3. Formålet med de foranstaltninger, der skal anvendes, bør være at sikre, at disse stoffer anvendes legalt. Det betyder, at der ved konkret formodning må reageres, inden der er »rimelig mistanke«, for at gøre det muligt at undersøge, om der kan være tale om et legalt anvendelsesformål. Det ville for øvrigt også være i overensstemmelse med, at de meddelelser, som de erhvervsdrivende skal give på frivillig basis i henhold til den foreslåede nye artikel 5a, vedrører enkelttilfælde »som giver grund til at formode, at disse stoffer kan blive anvendt til ulovlig fremstilling. «. 3. 3. Artikel 1, nr. 4 (Indsættelse af et afsnit 2 i artikel 10, stk. 1). Her hedder det: ». , at de hyppigt benyttes til ulovlig frems tilling af narkotika. « (O. a. : I den tyske version mangler ordene »af narkotika«. ) 3. 3. 1. ØSU gør opmærksom på, at der — for at gøre teksten (den tyske version) klarere — efter »Herstellung« bør indføjes »von Suchtstoffen oder psychotropen Stoffen«. Bruxelles, den 29. april 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1320/98 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL til Kommissionen. EURO 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Portugal
budget deficit
budget policy
budgetary discipline (EU)
economic convergence
third stage of EMU

formats: html pdf print

text: 19. 11. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 354/93 (98/C 354/148) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1320/98 af Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: EURO 1999 I medfłr af den stabilitets- og v(cid:230)kstpagt, som Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d vedtog p(cid:229) sit młde i Amsterdam i juni 1997, skal medlemsstaterne p(cid:229) mellemlang sigt słge at n(cid:229) frem til en budgetsaldo, som er »t(cid:230)t p(cid:229) balance eller i overskud«. S(cid:229)fremt medlemsstaterne i de efterfłlgende (cid:229)r forts(cid:230)tter med at justere budgettet, vil de offentlige finansers stilling dermed głre det lettere for medlemsstaterne at h(cid:229)ndtere de budgetm(cid:230)ssige konsekvenser af en eventuel negativ udvikling i łkonomien. Men hvordan mener Kommissionen, at situationen ville have v(cid:230)ret i Portugal i dag, hvis stabilitets- og v(cid:230)kstpagten var blevet gennemfłrt i perioden 1992-1997? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (2. juni 1998) Stabilitets- og v(cid:230)kstpagten er oprettet ved Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds resolution af 7. juni 1997 (1) og R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overv(cid:229)gningen af budgetstillinger samt overv(cid:229)gning og samordning af łkonomiske politikker (2) og R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1467 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemfłrelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsm(cid:230)ssigt store underskud (2). Pagten sigter mod budgetdisciplin i Den (cid:216)konomiske og Monet(cid:230)re Union ((cid:216)MU) for derigennem at skabe de stabilitetsbetingelser, der er nłdvendige for vedvarende v(cid:230)kst. Pagten indeholder et effektivt program, der tilskynder en medlemsstat til at undg(cid:229) et uforholdsm(cid:230)ssigt stort underskud og til hurtigt at korrigere et s(cid:229)dant underskud, hvis det skulle opst(cid:229). I 1992 havde Portugal et offentligt underskud p(cid:229) 3,0% af bruttonationalproduktet (BNP), og i 1993 var underskuddet p(cid:229) 6,1% af BNP. Denne situation resulterede i R(cid:229)dets afgłrelse af 26. september 1994, hvori der konstateredes et uforholdsm(cid:230)ssigt stort underskud i Portugal (EF-traktatens artikel 104 C, stk. 6). I perioden fra 1992 til 1997, som det (cid:230)rede medlems spłrgsm(cid:229)l vedrłrer, var Portugals budgetpolitik hovedsageligt rettet mod konvergens med henblik p(cid:229) at korrigere det uforholdsm(cid:230)ssigt store underskud og derved opfylde konvergenskri- terierne, hvad budgetstillingen ang(cid:229)r. Endvidere blev stk. 9 og 11 i artikel 104 C, som omhandler sanktioner, ikke anvendt i anden fase af (cid:216)MU. (1) EFT C 236 af 2. 8. 1997. (2) EFT L 209 af 2. 8. 1997. (98/C 354/149) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1325/98 af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Udenrigspolitik, beskyttelse af EU og EU(cid:146)s udvidelse Hermed łnskes kendskab til Kommissionens holdning til et basalt problem, der melder sig nu under EU(cid:146)s udvidelsesforhandlinger. Som bekendt er der elleve nye stater, der łnsker at tiltr(cid:230)de EU. Mindre kendt er det, at ansłgerlandene med deres 100 mio indbyggere med sig i EU vil bringe et bruttonationalprodukt af cirka samme stłrrelse som Belgiens, Nederlandenes og Luxembourgs. Alle eksperter forudsiger fłlgelig, at EU i de n(cid:230)ste 20 (cid:229)r som fłlge af udvidelsen vil v(cid:230)re fuldst(cid:230)ndig optaget af at lłse de kolossale problemer, der er forbundet med denne »afstand« navnlig med hensyn til łkonomi, handelssamkvem og sociale og landbrugspolitiske bestemmelser


title: WRITTEN QUESTION No. 1275/98 by Gerhard HAGER to the Commission. Differences between drugs policies

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 1167/98 de Graham WATSON à la Commission. Aviation générale

eurovoc_concepts:
air transport
airport
civil aviation
common transport policy
competition
market access
transport capacity

text: 22. 12. 98 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 402/85 (98/C 402/106) QUESTION (cid:201)CRITE E-1167/98 posØe par Graham Watson (ELDR) (cid:224) la Commission (29 avril 1998) Objet: Aviation gØnØrale L(cid:146)aviation gØnØrale est, de loin, le principal secteur de l(cid:146)aviation en Europe, puisque celui-ci compte le plus grand nombre d(cid:146)appareils, de pilotes et de terrains. Quelle place la Commission accorde-t-elle (cid:224) l(cid:146)aviation gØnØrale dans sa stratØgie pour le transport aØrien et quels travaux conduit-elle afin que ce secteur soit placØ sur un pied d(cid:146)ØgalitØ avec le transport aØrien commercial? (98/C 402/107) QUESTION (cid:201)CRITE E-1353/98 posØe par Graham Watson (ELDR) (cid:224) la Commission (7 mai 1998) Objet: AØronefs d(cid:146)aviation gØnØrale et politique intØgrØe des transports La Commission admet-elle que l(cid:146)aviation gØnØrale est une composante nØcessaire d(cid:146)une politique europØenne intØgrØe des transports? RØponse commune aux questions Øcrites E-1167/98 et E-1353/98 donnØe par M. Kinnock au nom de la Commission (10 juin 1998) En raison de son caractŁre commercial, l(cid:146)aviation gØnØrale est intØgralement couverte par le troisiŁme paquet de mesures de libØralisation du transport aØrien. En consØquence, cette activitØ bØnØficie d(cid:146)un accŁs total au marchØ intØrieur communautaire dans des conditions Øquitables, comme les autres services commerciaux de transport aØrien. (cid:201)tant donnØ l(cid:146)importance de l(cid:146)aviation gØnØrale, la Commission essaie Øgalement de faire en sorte que les opØrateurs disposent d(cid:146)autant d(cid:146)accŁs que possible aux aØroports congestionnØs. Le rŁglement (CEE) 95/93 du Conseil, du 18 janvier 1993, fixant des rŁgles communes en ce qui concerne l(cid:146)attribution des crØneaux horaires dans les aØroports de la CommunautØ (1), est applicable (cid:224) ce secteur. (1) JO L 14 du 22. 1. 1993. (98/C 402/108) QUESTION (cid:201)CRITE E-1168/98 posØe par Graham Watson (ELDR) (cid:224) la Commission (29 avril 1998) Objet: Aviation gØnØrale Un nombre croissant d(cid:146)aØrodromes sont vendus au profit d(cid:146)autres activitØs professionnelles ou fermØs, depuis quelques annØes, dans toute l(cid:146)Union europØenne. L(cid:146)aviation gØnØrale se trouve ainsi de plus en plus souvent dans l(cid:146)obligation d(cid:146)utiliser des terrains qui se font plus rares. S(cid:146)il est nØcessaire d(cid:146)assurer le respect de normes minimales en matiŁre de pollution atmosphØrique et acoustique, la Commission convient-elle que de lourdes contraintes pŁsent sur les aØrodromes toujours moins nombreux qui disposent des Øquipements appropriØs pour l(cid:146)exercice de l(cid:146)aviation gØnØrale?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1252/98 do Deputado Odile LEPERRE- VERRIER à Comissão. A saúde dos jovens europeus

eurovoc_concepts:
World Health Organisation
action programme
educational system
health policy
public health
young person

text: C 354/84 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 19. 11. 98 Resposta dada pelo Sr. Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (3 de Junho de 1998) A Comissa(cid:152)o esta· a proceder a‘ recolha das informa(cid:231)o(cid:152)es necessa·rias para responder a‘ pergunta colocada. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o deixara· de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo. (98/C 354/135) PERGUNTA ESCRITA E-1252/98 apresentada por Odile Leperre-Verrier (ARE) a‘ Comissa(cid:152)o (29 de Abril de 1998) Objecto: A sau·de dos jovens europeus Num momento em que grande nu·mero de estudos revela que os jovens europeus tratam incorrecta ou insuficientemente da sua sau·de, pode a Comissa(cid:152)o indicar como tencionar actuar para desenvolver os servi(cid:231)os de sau·de para os jovens (sau·de escolar e universita·ria, organismos de preven(cid:231)a(cid:152)o, etc. )? Na(cid:152)o considera a Comissa(cid:152)o que, neste a(cid:136)mbito, seria importante criar um programa espec(cid:14)·fico de sau·de pu·blica? Previu a Comissa(cid:152)o empreender ac(cid:231)o(cid:152)es espec(cid:14)·ficas neste dom(cid:14)·nio? Resposta dada por Padraig Flynn em nome da Comissa(cid:152)o (5 de Junho de 1998) A Comissa(cid:152)o esta· consciente de que o investimento na sau·de dos jovens constitui um elemento fundamental das pol(cid:14)·ticas europeias de sau·de pu·blica. Esta convic(cid:231)a(cid:152)o traduz-se nos programas de ac(cid:231)a(cid:152)o europeus de sau·de pu·blica, em a·reas como o cancro, a sida, a droga ou a promo(cid:231)a(cid:152)o da sau·de, onde os jovens sa(cid:152)o os principais destinata·rios. Entre os va·rios projectos apoiados por estes programas, conta-se a rede europeia de escolas promotoras da sau·de, uma iniciativa conjunta da Comissa(cid:152)o, do Conselho da Europa e da Organiza(cid:231)a(cid:152)o Mundial de Sau·de (OMS) na Europa. Esta rede compreende actualmente 38 pa(cid:14)·ses europeus e engloba mais de um milha(cid:152)o de alunos. As escolas promotoras da sau·de visam fomentar estilos de vida sauda·veis entre a popula(cid:231)a(cid:152)o escolar, atrave·s do desenvolvimento de ambientes de apoio que contribuam para a promo(cid:231)a(cid:152)o da sau·de. Oferece ainda oportunidades para a cria(cid:231)a(cid:152)o de um ambiente social e f(cid:14)·sico seguro que favore(cid:231)a a sau·de. Atrave·s da colabora(cid:231)a(cid:152)o activa entre alunos, pessoal afecto a‘s escolas, pais e comunidades locais, as escolas promotoras da sau·de oferecem um vasto leque de vantagens das quais se destaca a promo(cid:231)a(cid:152)o da auto-estima dos alunos, o que lhes permite realizar o seu potencial f(cid:14)·sico, psicolo·gico e social. Alguns pa(cid:14)·ses difundiram com sucesso o conceito a todo o sistema escolar. Outros te(cid:136)m ainda de enfrentar os desafios da sua implementa(cid:231)a(cid:152)o, com a aprova(cid:231)a(cid:152)o dos responsa·veis deciso·rios nas estruturas educativas e pol(cid:14)·ticas. A Comissa(cid:152)o esta· igualmente a trabalhar na elabora(cid:231)a(cid:152)o de um relato·rio sobre o estado da sau·de dos jovens na Comunidade, o qual sera· publicado em devido tempo. (98/C 354/136) PERGUNTA ESCRITA E-1254/98 apresentada por Odile Leperre-Verrier (ARE) a‘ Comissa(cid:152)o (29 de Abril de 1998) Objecto: Gemina(cid:231)a(cid:152)o com cidades dos PECO Pode a Comissa(cid:152)o apresentar um balan(cid:231)o das opera(cid:231)o(cid:152)es de gemina(cid:231)a(cid:152)o que financiou entre a Unia(cid:152)o Europeia e certos munic(cid:14)·pios dos pa(cid:14)·ses da Europa Central e Oriental? Em especial, pode a Comissa(cid:152)o dar conhecimento das ac(cid:231)o(cid:152)es desenvolvidas no a(cid:136)mbito das referidas gemina(cid:231)o(cid:152)es e informar quais os pa(cid:14)·ses particularmente envolvidos nas referidas ac(cid:231)o(cid:152)es?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1250/98 van Iñigo MÉNDEZ DE VIGO aan de Commissie. Programma PHARE-TACIS DEMOCRATIE

eurovoc_concepts:
CIS countries
Central and Eastern European Countries
EU programme
democracy
enlargement of the Union
financial aid
human rights
non-governmental organisation

text: 19. 11. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 354/83 Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (18 mei 1998) In artikel 6, lid 5, van Verordening (EEG) nr. 3887/92 van de Commissie van 23 december 1992 houdende uitvoeringsbepalingen inzake het ge(cid:14)¤ntegreerde beheers- en controlesysteem voor bepaalde communautaire steunregelingen (1) is bepaald dat de aankondiging van een controle ter plaatse slechts zo lang van tevoren mag plaatsvinden als strikt noodzakelijk is, en in de regel niet meer dan 48 uur. Als een controle ter plaatse eenmaal is aangekondigd, moet die controle in beginsel volledig worden uitgevoerd. In dit verband wordt erop gewezen dat de indiener van een aanvraag om communautaire steun voor dieren moet verklaren nota te hebben genomen van de voorschriften die in het kader van de betrokken regeling gelden. Een van die voorschriften betreft de verplichting voor de lidstaten om controles ter plaatse uit te voeren. In artikel 13 van Verordening (EEG) nr. 3887/92 van de Commissie is bepaald dat, behalve in gevallen van overmacht, een steunaanvraag wordt afgewezen indien een controle ter plaatse door toedoen van de aanvrager niet kan plaatsvinden. (1) PB L 391 van 31. 12. 1992. (98/C 354/133) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1250/98 van In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Programma PHARE-TACIS DEMOCRATIE Niet-gouvernementele organisaties spelen een vooraanstaande rol bij de verwezenlijking van de doelstellingen van de programma(cid:146)s PHARE en TACIS via het programma PHARE-TACIS DEMOCRATIE. Uit de goede resultaten blijkt het succes van de deelname van de NGO(cid:146)s aan een proces zoals de uitbreiding dat voor de EU van bijzonder groot belang is. Onderschrijft de Commissie de conclusies van het evaluatierapport van de Universiteit van Sussex? Is zij voornemens de daarin geformuleerde aanbeveling op te volgen en de kredieten voor het programma PHARE-TACIS DEMOCRATIE te verhogen? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (15 mei 1998) De Commissie is het ermee eens dat in het kader van het programma PHARE-TACIS DEMOCRATIE goede resultaten werden geboekt door de deelname van talrijke NGO(cid:146)s. Het evaluatierapport van ISA Consult en het Europees Instituut van Sussex betreffende dit programma heeft in grote mate bijgedragen tot de overwegingen van de Commissie hoe het democratiseringsproces en de eerbiediging van de mensenrechten het best kunnen worden bevorderd in Centraal- en Oost-Europa en in de Nieuwe Onafhankelijke Staten (NOS). De Commissie moet, in het licht van de algemene prioriteiten betreffende het aanwenden van communautaire middelen, de middelen nagaan die beschikbaar zijn voor specifieke begrotingslijnen. (98/C 354/134) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1251/98 van Odile Leperre-Verrier (ARE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Voedselhulp in de Europese Unie Kan de Commissie, nu het einde van de winter nadert, informatie verstrekken over de voedselhulp die zij heeft uitgekeerd of laten uitkeren aan de erkende niet-gouvernementele organisaties? Kan zij bovendien meedelen welke maatregelen zij wil nemen om de toenemende armoede en ondervoeding in de lidstaten van de Europese Unie te bestrijden?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1235/98 del Allan MACARTNEY a la Comisión. Subvenciones a la cría de ganado caprino

eurovoc_concepts:
distribution of aid
goatmeat
production aid
sheepmeat

text: C 354/82 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 11. 98 Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (5 de mayo de 1998) En general, la Comisio·n no dispone de cifras nacionales desglosadas por regio·n. No obstante, en el caso concreto de Espan(cid:152)a que, por tener desde 1997 organismos pagadores autorizados en algunas Comunidades Auto·nomas, declara los gastos desglosados por Comunidad Auto·noma, la Comisio·n puede proporcionar la informacio·n solicitada respecto a Catalun(cid:152)a: 41 millardos de pesetas (aproximadamente 250,3 millones de ecus) en 1997. (98/C 354/131) PREGUNTA ESCRITA E-1235/98 de Allan Macartney (ARE) a la Comisio·n (29 de abril de 1998) Asunto: Subvenciones a la cr(cid:14)·a de ganado caprino ¿Podr(cid:14)·a confirmar la Comisio·n que las subvenciones agr(cid:14)·colas para el ganado caprino tan so·lo esta·n al nivel de las subvenciones al ganado ovino en aquellos Estados miembros con tradicio·n de consumo de carne de cabra, en virtud del re·gimen en materia de carnes ovina y caprina de la Unio·n Europea? ¿Ha investigado la Comisio·n las posibles disparidades resultado de esta pol(cid:14)·tica y el efecto de la misma sobre la cr(cid:14)·a de cabras en pa(cid:14)·ses no clasificados con una tradicio·n de consumo de carne de cabra? ¿Preve· la Comisio·n en el futuro una modificacio·n de esta pol(cid:14)·tica para garantizar una distribucio·n equitativa de las subvenciones al ganado caprino en todos los Estados miembros? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (15 de mayo de 1998) La Comisio·n puede confirmar que el pago de la prima por caprino esta· limitado a aquellas regiones comunitarias en las que la cr(cid:14)·a de caprinos para carne es una pra·ctica tradicional comparable a la cr(cid:14)·a de ovinos. La Comisio·n no considera que el actual re·gimen cree disparidades. El objetivo de la prima anual pagadera en el marco del re·gimen de la carne de ovino y caprino es apoyar a los productores de carne. Para poder beneficiarse de estos pagos, la cr(cid:14)·a de caprinos debe estar orientada esencialmente a la produccio·n de carne y las te·cnicas utilizadas en los sectores ovino y caprino deben ser similares. Esta condicio·n no se da en los Estados miembros en los que no existe un consumo tradicional de carne de caprino, ya que los animales se destinan fundamentalmente a la produccio·n de lana y de productos la·cteos. La Comisio·n no tiene la intencio·n de ampliar el re·gimen de primas para incluir a los productores de caprinos cuya actividad principal no es la produccio·n de carne. (98/C 354/132) PREGUNTA ESCRITA E-1236/98 de Allan Macartney (ARE) a la Comisio·n (29 de abril de 1998) Asunto: Inspecciones en virtud de los reg(cid:14)·menes de prima por vaca nodriza (PVN) y de indemnizaciones compensatorias para el ganado de montan(cid:152)a (ICGM) En relacio·n con las disposiciones para poder acogerse a los reg(cid:14)·menes de prima por vaca nodriza y de indemnizaciones compensatorias para el ganado de montan(cid:152)a, ¿esta· al tanto la Comisio·n de las pautas que se siguen para la aplicacio·n de la norma segu·n la cual las inspecciones se producira·n sin previo aviso (PVN/1998 › ICGM/1998)? ¿Se puede rechazar la inspeccio·n si existen circunstancias atenuantes, tales como falta de personal para cuidar el ganado?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1164/98 von den Abgeordneten Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA an die Kommission. Finanzierung von Projekten zum Schutz der Wälder

eurovoc_concepts:
Italy
air quality
financial aid
fire protection
forest conservation
project evaluation

text: C 354/74 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 19. 11. 98 2. Wa¤re es nicht angebracht, die US-Beho¤rden um Erla¤uterungen zur derzeitigen Rechtsstellung der Piloten zu ersuchen? 3. Wa¤re es nicht angebracht, die US-Beho¤rden um einen mo¤glichst schnellen Urteilsspruch zur Gewa¤hrleistung von Gerechtigkeit gegenu¤ber den Familienangeho¤rigen der Opfer zu ersuchen? Antwort von Herrn Santer im Namen der Kommission (12. Juni 1998) Wie die Kommission bereits in ihrer Antwort auf die vorhergehende Anfrage E-545/98 (1) der Frau Abgeordneten festgestellt hat, fallen alle den Unfall betreffenden rechtlichen Schritte in die Zusta¤ndigkeit der nationalen Milita¤rbeho¤rden. Die Europa¤ische Gemeinschaft und damit die Kommission verfu¤gen daher u¤ber keinerlei Zusta¤ndigkeit und diesbezu¤gliche Meinungsa¤u(cid:223)erungen sind nicht angebracht. (1) ABl. C 310 vom 9. 10. 1998, S. 83. (98/C 354/121) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1164/98 von Amedeo Amadeo (NI) und Salvatore Tatarella (NI) an die Kommission Betrifft: Finanzierung von Projekten zum Schutz der Wa¤lder (29. April 1998) Die Europa¤ische Kommission hat Mittel in Ho¤he von 13,4 Mio Ecu fu¤r Projekte zum Schutz der Wa¤lder vor Luftverschmutzung und vor Bra¤nden vorgesehen. Kann die Kommission mitteilen, welche Projekte fu¤r Italien vorgesehen sind und auf welche Ho¤he sich die dafu¤r zur Verfu¤gung gestellten Mittel belaufen? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (14. Mai 1998) Im Jahr 1997 hat die Kommission Projekte zum Schutz der Wa¤lder gegen die Luftverschmutzung fu¤r einen Betrag von 7,1 Mio. Ecu (davon 1 Mio. Ecu fu¤r Vorhaben in Italien) sowie Vorhaben zum Schutz vor Waldbra¤nden fu¤r einen Betrag von 12,5 Mio. Ecu (davon 2,3 Mio. Ecu fu¤r Vorhaben in Italien) genehmigt. Insgesamt belaufen sich die fu¤r das Jahr 1997 zugunsten beider Waldschutzma(cid:223)nahmen gewa¤hrten Zuschu¤sse also auf 19,6 Mio. Ecu, wovon 3,3 Mio. Ecu fu¤r Italien vorgesehen sind. Somit ist der fu¤r diese Vorhaben bereitgestellte Betrag ho¤her als der von den Herren Abgeordneten genannte. Die Kommission u¤bermittelt den Herren Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments direkt die gewu¤nschten Angaben zu den 1997 genehmigten Projekten in Italien. (98/C 354/122) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1172/98 von Gerhard Hager (NI) an die Kommission (2. April 1998) Betrifft: Erweiterung › Justiz und Inneres Der Besitzstand der Union im Bereich Justiz und Inneres in den Beitrittspartnerschaften und die Art und Weise seiner U¤ bernahme in den Kandidatenla¤ndern sollen nach den informellen Gespra¤chen von Birmingham besondere Beru¤cksichtigung bei der Erweiterung finden. In diese Richtung gehen daher folgende Fragen: 1. Verfu¤gt die Kommission u¤ber statistische Daten in folgenden Bereichen der organisierten Kriminalita¤t: Auto-Diebstahl, Menschenhandel, Drogenhandel, Geldwa¤sche, Markenschutz, Korruption, und kann sie mir diese u¤bermitteln?


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission ehdotus maataloustuotteiden hinnoista (1998/1999) - Osat I, II ja III"

eurovoc_concepts:
EU act
agricultural product
fixing of prices
intervention price
marketing year

text: 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/67 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission ehdotus maataloustuotteiden hinnoista (1998/1999) – Osat I, II ja III” (1) (98/C 214/17) Neuvosto päätti 19. helmikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuk- sesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 2. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli Pedro Barato Triguero. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 106 ääntä puolesta, 2 ääntä vastaan, ja 14 pidättyi äänestämästä. 1. Komission asiakirjan esittely 1. 1. Maatalouden tuotanto ja suhdanteet vuonna 1997 1. 1. 1. Komission ehdotuksessa esitetään seuraava tiivistelmä maatalouden tuotannosta ja suhdanteista vuonna 1997: – Maatalouden suhdanteet olivat vuonna 1997 paljon vakaammat kuin vuonna 1996. – Huolimatta sianlihamarkkinoiden vakavasta sikarut- tokriisistä alan markkinatilanne oli yleisesti ottaen suotuisa suurimmalle osalle EU:n tuottajista. – O¨ ljysiementen, sokerijuurikkaan ja siipikarjan osalta maatalousvuosi oli melkoisen suotuisa. – Ilmasto-olosuhteet eivät olleet yhtä suotuisat kuin edellisenä vuonna, mutta eivät myöskään niin tuhoisat kuin pelättiin. – Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia (joiden va- luuttojen arvo nousi vuonna 1997 huomattavasti) lukuunottamatta maatalouden muuntokurssit eivät muuttuneet merkittävästi vuonna 1997. – Viljojen tuotannoksi arvioidaan 202 miljoonaa tonnia, mikä on vähemmän kuin vuonna 1996, vaikka viljelya- la kasvoi 2 %. Tämä puolestaan johtuu pakollisen kesannoinnin vähenemisestä (10:stä 5:een prosent- tiin). – O¨ ljysiementen tuotannossa saavutettiin ennätykselli- set 14,7 miljoonaa tonnia. – Valkuaiskasvien tuotanto lisääntyi 20 prosenttia. – Myös sokerin tuotannossa saavutettiin 17 miljoonan tonnin ennätystaso. – Oliiviöljyä tuotettiin ennätykselliset 1 859 400 tonnia, minkä vuoksi oliiviöljyn hinta laski tasaisesti. – Viinin tuotanto supistunee 5 prosenttia erityisesti Italian ja Ranskan tuotannon laskun vuoksi. Toisaalta viinin laatua pidetään poikkeuksellisen hyvänä. (1) EYVL C 87, 23. 3. 1998. – Maidontuotannon odotetaan pysyvän samalla tasolla kuin vuonna 1996 (121 miljoonaa tonnia). Myös hinnat pysyivät vakaina. – Naudanlihan tuotanto pysyi vakaana (7 950 miljoonaa tonnia). Naudanlihan vienti on edistänyt markkina- hintojen vahvistumista. – Sianlihan tuotantomäärät vaihtelivat Alankomaissa ja Espanjassa esiintyneen sikaruttoepidemian vuoksi. Tämä aiheutti myös hintojen vaihtelua. – Siipikarjanlihan tuotanto nousi 3,4 prosenttia vuoteen 1996 verrattuna. – Lampaanlihan ja vuohenlihan tuotanto laski hieman. laski Tuottajahintaindeksi 1. 1. 2. reaalihintoina 3,4 prosenttia. Erityisen paljon – 5,3 prosenttia – laski peltokasvien tuottajahintaindeksi pääasiassa oliiviöljyn (- 36 prosenttia) ja viljan (- 8,9 prosenttia) hintojen laskun vuoksi. Eläintuotteiden tuottajahinnat laskivat keskimäärin 3,1 prosenttia. Komission tietojen mukaan maataloustulo 1. 1. 3. laski 3,1 prosenttia vuonna 1997. On muistettava, että maataloustulon lasku koko EU:ssa johtuu hyvin erilaisista tilanteista maatalouden eri tuotantoaloilla ja eri jäsenvaltioissa. 1. 2. Talousarviokehys 1. 2. 1. EMOTR:n tukiosaston määrärahoiksi vuodek- si 1998 on vahvistettu 40 596 miljoonaa ecua, joka on vähemmän kuin vuonna 1997 (40 805 miljoonaa ecua). Kyseinen budjettikohta vuodeksi 1998 on 43 263 miljoo- naa ecua, mikä merkitsee 2 667 miljoonan ecun margi- naalia. 1. 3. Komission ehdotus 1. 3. 1. edellisenä markkinointivuonna seuraavin muutoksin: Komission ehdotus on pääosin sama kuin – Peltokasvit: Aluekohtaisiin perusviljelyaloihin liittyen komissio antaa jäsenvaltioiden vahvistaa tuottajille tiedottamista koskevan määräajan ennen syyskuun 15. päivää eikä ennen toukokuun 15. päivää. C 214/68 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 – Riisi: Tämän alan yhteisen markkinajärjestelyn uudis- tuksen yhteydessä sovitun mukaisesti komissio ehdot- taa, että raakariisin hinta markkinointivuodeksi 1998/1999 vahvistettaisiin 315,5 ecuksi tonnia kohti, mikä on 5,3 prosenttia vähemmän kuin edellisenä markkinointivuonna. korotuk- set – 2,0 ecua tonnia kohti – säilytetään kuitenkin ennallaan. Kuukausittaiset – Sokeri: Viimeisimmät tilastot osoittavat, että Italia ei ole alituotantoalue, joten valkoiselle sokerille ei ehdoteta johdettua interventiohintaa. – Kuitupellava: Odottaen neuvoston päätöstä YMJ:n muuttamisesta komissio ehdottaa hehtaarituen säi- lyttämistä nykyisellä tasolla. – Hamppu: Hehtaarikohtaista tukea alennetaan vilje- lyalan lisääntymisen vuoksi. – Oliiviöljy: Komissio valmistelee parhaillaan nykyi- sestä järjestelmästä riippumatonta uudistusta, joka sisältää hintojen vahvistamisen markkinointivuosiksi 1998/1999 ja 1999/2000. Tämän vuoksi se ei ehdota kyseistä alaa koskevia hintoja tässä toimenpidepake- tissa. – Viini: Uutta ehdotusta odotettaessa on tarpeen välttää lainsäädännöllinen tyhjiö, ja sen vuoksi uusien istutus- ten kieltoa sekä pysyviä lopettamistoimenpiteitä kos- kevaa järjestelmää ehdotetaan jatkettavaksi yhdellä vuodella. – Tupakka: YMJ:n uudistusta koskevan komission ehdotuksen hyväksymistä odotettaessa alaa koskevia nykyisiä määräyksiä jatketaan. – Naudanliha: Espanjan ja Portugalin enimmäismääriä ehdotetaan nostettaviksi siten, että hakemukset eivät ylitä enimmäismääriä yli kymmenellä prosentilla. Lisäksi vuonna 1996 päätettyä erityispalkkioon oikeu- tettujen urospuolisten nautojen enimmäismäärän pie- nentämistä vuosina 1997 ja 1998 ehdotetaan jatketta- vaksi vuodella. – Lampaan- ja vuohenliha: Komissio ehdottaa perushin- nan säilyttämistä entisellä tasolla sekä vakauttajan säilyttämistä 7 prosentissa. 2. 1. 3. Valitettavasti komissio ei tee ehdotuksia, jotka koskisivat muita maatalouden tuotteita kuin elintarvike- tuotteita, kuten uusiutuvia ja kestäviä energialähteitä. Komission tulisi laatia tehokas politiikka tällaisten uudentyyppisten maataloustuotteiden edistämiseksi. Tämä voisi tapahtua myöntämällä näiden raaka- aineiden kehittämiseksi ylimääräisiä suoria tukia ja erilaisia verohelpotuksia sekä suosimalla näitä raaka- aineita polttoainetuotannossa. 2. 1. 4. On käsittämätöntä, ettei komissio mainitse perusteluissaan Välimeren alueen tuotteita ja erityisesti äskettäin uudistettua hedelmä- ja vihannesalaa. Komis- sion tulee tutkia perusteellisesti ja puolueettomasti alan uudistuksen toimeenpanon vaikutukset asianomaisiin viljelijöihin ja alueisiin. Tutkimuksessa tulisi ottaa huomioon suosituimmuusasemaan perustuvan, EU:n ulkopuolisten maiden tuonnin vaikutukset. 2. 2. Erityistä 2. 2. 1. P e l t o k a s v i t Satoennusteet huomioonottaen komitea ke- 2. 2. 1. 1. hottaa komissiota vahvistamaan kesannointikiintiön ajoissa ja selvästi alemmalle tasolle kuin perusasetuk- sessa 1765/92. 2. 2. 1. 2. Komitea katsoo myös, että viljojen ja val- kuaiskasvien tasaustukien maksupäivä on syytä aikais- taa lokakuun 31. päivään (joulukuun 31. päivän sijasta). 2. 2. 1. 3. jelyalat tulisi komitean mielestä vahvistaa. Lisäksi Saksan uusien osavaltioiden perusvil- 2. Huomioita komission ehdotuksesta 2. 2. 2. V i l j a t 2. 1. Alustavia huomioita 2. 1. 1. Komission ehdotuksessa ei oteta huomioon hintojen vahvistamisen vaikutuksia maataloustuloon eikä sen seurauksia eurooppalaisille kuluttajille. Niinpä komitea kehottaa komissiota tutkimaan perusteellisesti maataloustuotteiden hintapolitiikan kuluttajavaikutuk- sia EU:ssa. 2. 1. 2. Komission ehdotus merkitsee useimpien tuot- teiden kohdalla hintojen ja liitännäistoimien jäädyttä- mistä edellisen markkinointivuoden tasolle. Komissio ei kuitenkaan ota huomioon vuonna 1997 tapahtunutta maatalousalan tulon pienenemistä 3,1 prosentilla. Tämä seikka on erityisen vakava, kun otetaan huomioon, että varoja on käytetty yli 2 500 miljoonaa ecua vähemmän kuin budjettikohdassa on varattu. 2. 2. 2. 1. Kuukausittaisia korotuksia vahvistettaessa komission tulisi ottaa korkotason lisäksi huomioon muitakin, viljan todellisiin varastointikustannuksiin liit- tyviä näkökohtia. 2. 2. 2. 2. Tuen aloittamisessa komission tulisi muistaa, että eräillä EU:n alueilla sato korjataan useita kuukausia ennen tuen aloittamispäivämäärää. 2. 2. 2. 3. Komission tulisi olla jokseenkin joustava laadullisia tukikelpoisuusvaatimuksia määrittäessään, varsinkin jos ne perustuvat poikkeuksellisiin ilmasto- olosuhteisiin. 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/69 Ilmasto-olosuhteet 2. 2. 2. 4. tulisi ottaa huomioon myös päätettäessä perusviljelyalan ylittämisen seuraa- saattavat pakottaa viljelijät Ilmasto-olot muksista. muuttamaan viljelysuunnitelmiaan. 2. 2. 3. R i i s i 2. 2. 3. 1. Komitea on huolissaan Euroopan riisintuo- tantoalan kriisistä. Alalla on suuria vaikeuksia taata tuottajien tulot EU:n sisäisten markkinahintojen jatku- van laskun vuoksi, joka puolestaan johtuu suurimmaksi osaksi valkoriisin massiivisesta tuonnista EU:n ulkopuo- lisista maista. Tätä tilannetta ei voida korjata ainoastaan pitämällä kuukausittaiset korotussummat ennallaan, kuten komissio näyttää väittävän, sillä hintojen laskettua komission ennakkoarviota enemmän hehtaarikohtaista tukea ei ole korotettu riittävästi, kuten olisi pitänyt tehdä. 2. 2. 4. V a l k u a i s k a s v i t Viljelyalan väheneminen on riittävä syy 2. 2. 4. 1. näiden viljelykasvien viitetuen korottamiseen. Lisäksi palkokasveihin tulee sisällyttää eräitä viljelykasveja, kuten tarhapapu, ja lisätä vastaavasti niiden taattua enimmäisviljelyalaa viljelyn kannattavuuden takaami- seksi. 2. 2. 5. O¨ l j y s i e m e n e t 2. 2. 5. 1. Ottaen huomioon korvausten merkityksen sekä alan satojen ja maailmanmarkkinahintojen kehityk- sen tulisi palkkiosta maksaa etukäteen 80 prosenttia ehdotetun 50 prosentin sijasta. 2. 2. 5. 2. Vahvistetun viitehinnan tulisi heijastaa kun- kin alueen tuottajien kuukausittain saamia reaalihintoja. 2. 2. 6. H a m p p u 2. 2. 7. S o k e r i Komitea muistuttaa sokerijuurikkaan viljeli- 2. 2. 7. 1. jöille sokerijuurikkaan puristusleikkeen myynnissä ai- heutuneista tulonmenetyksistä, jotka johtuivat viljan hinnan laskusta. 2. 2. 7. 2. Lisäksi komitea muistuttaa neuvoston komis- siolle osoittamasta kehotuksesta laatia tutkimus eri alojen välisistä suhteista. 2. 2. 8. H e d e l m ä t j a v i h a n n e k s e t Komitea pahoittelee, että komissio on ehdo- 2. 2. 8. 1. tuksessaan jättänyt tämän alan tyystin huomiotta eikä ole tutkinut alan uudistuksen vaikutuksia sen ensimmäi- sen soveltamisvuoden jälkeen. Komitea muistuttaa tilan- teesta jalostettujen sitrushedelmien alalla, joka kärsi huomattavasti siitä, ettei sen tuotantomahdollisuuksia otettu huomioon, kun kynnyshinnat vahvistettiin uudis- tuksen yhteydessä. Komitea painottaa myös tarvetta laatia me- 2. 2. 8. 2. huille yhteisönlaajuiset selvät ja objektiiviset määrittely-, tunnistus- ja luokitteluperusteet, joilla parannetaan ku- luttajain tiedonsaantia tuotteen laadusta ja alkuperästä. 2. 2. 9. E l ä i n t u o t t e e t Komitea on yleisesti ottaen sitä mieltä, että 2. 2. 9. 1. EU:n eläintuotteiden kilpailukyky maailmanmarkki- noilla on taattava. Tämän vuoksi komitea muistuttaa, että tasaustoimet ovat tarpeen, jos eläinten- tai ym- päristönsuojelumääräykset ovat tuontituotteilta vaadit- tavia tiukemmat. 2. 2. 9. 2. EU:n on myös pyrittävä hyödyntämään täysi- mittaisesti kaikki vientimahdollisuudet, jotta tuottei- tamme on saatavilla kansainvälisillä markkinoilla, ot- taen huomioon kehitysmaiden maatalous. 2. 2. 6. 1. Hampun tuotantotuen vähentäminen 25 pro- sentilla ei ole paras keino vakiinnuttaa hampun viljelya- la, sillä se vaarantaa hampuntuotannon kannattavuuden tuotantoalueilla. Vähennys on perusteeton, sillä hamppu on ekologinen viljelykasvi, jonka kysyntä kasvaa voi- makkaasti sen käytön jätteettömyyden vuoksi ja johon sekä tuottajat että jalostajat ovat investoineet voimak- kaasti. Komitea katsoo, että hampun käytön ja kulutuk- sen suurten mahdollisuuksien vuoksi komission tulisi päinvastoin kannustaa sen tuotantoa. 2. 2. 6. 2. Odottaen, että komissio esittää hampun tuo- tannon valvontaa koskevat ehdotuksensa lähikuukausi- na, komitea katsoo, ettei hampun tuotantotukia tulisi muuttaa. 2. 2. 10. N a u d a n l i h a 2. 2. 10. 1. Komission ehdotus erityispalkkioon oikeu- tettujen urospuolisten nautojen kiintiön korottamisesta Espanjan ja Portugalin osalta ei vastaa sen esittämiä lukuja. Tämän vuoksi tulee selvittää, kuinka paljon palkkioon oikeutettujen urospuolisten nautojen määrä todella kasvaa. On muistettava, että koko EU:n alueella 85 prosenttia urosnaudoista on tukikelpoisia, kun Espan- jassa ja Portugalissa vastaava osuus on vain 60 prosent- tia. Yleensä ottaen palkkioiden jakaminen tulisi saada entistä tasapainoisemmaksi. Komitea pahoittelee myös sitä, ettei komis- 2. 2. 10. 2. sio mainitse Saksan uusissa osavaltioissa sovellettavien C 214/70 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 nautapalkkioiden enimmäismääriä koskevien poikkeus- toimien jatkamista 90-päisten karjojen osalta. täysimittaisesti. Tätä ei saisi estää vientitukien vahvista- miseen liittyvillä hallintotoimilla. 2. 2. 11. L a m p a a n - j a v u o h e n l i h a Perushinnan 2. 2. 11. 1. viidentenä peräkkäisenä vuotena merkitsee käytännössä, että lam- paan- ja vuohenlihan palkkiota on mahdotonta ko- rottaa. jäädyttäminen 2. 2. 11. 2. Toisaalta palkkioon oikeutettujen eläinten viitemäärien vahvistaminen tekee vakauttajasta tarpeet- toman, minkä vuoksi ehdotamme sen lakkauttamista. 2. 2. 12. M a i t o 2. 2. 12. 1. Komitea kannattaa komission ehdotusta hintojen pitämisestä ennallaan markkinointivuonna 1998/99. Komitea katsoo kuitenkin, että YMJ:n velvoit- teiden puitteissa vientitukijärjestelmää tulisi käyttää Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. 2. 2. 13. O l i i v i ö l j y 2. 2. 13. 1. Komitea muistuttaa, että tämän alan hin- noista tulee laatia ehdotus, sillä ei ole takuita siitä, että neuvostossa käytävä keskustelu oliiviöljyn YMJ:n uudistuksesta saadaan päätökseen ennen uuden markki- nointivuoden alkamista. 2. 2. 14. P u u v i l l a Komitea muistuttaa, että tämän alan taattu- 2. 2. 14. 1. ja enimmäismääriä tulee muuttaa koko EU:ssa, ja siten myös kansallisia viitearvoja tulee mukauttaa EU:n tärkeimpien puuvillantuottajamaiden todelliseen tuo- tantoon. 2. 2. 14. 2. Lisäksi komitea katsoo, että tukiennakoiden laskutapaa on tarpeen parantaa. Näin voidaan – enna- koiden maksupäiviä lykkäämättä – pienentää komission tällä hetkellä käyttämää 15 prosentin marginaalia arvioi- dun tuotannon lisäämiseksi. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1319/98 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL aan de Commissie. EURO 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Netherlands
budget deficit
budget policy
budgetary discipline (EU)
economic convergence
euro
third stage of EMU

text: C 354/92 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 19. 11. 98 Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie (2 juni 1998) Het stabiliteits- en groeipact bestaat uit een resolutie van de Europese Raad van 7 juni 1997 (1), Verordening (EG) nr. 1466/97 van de Raad van 7 juli 1997 over versterking van het toezicht op begrotingssituaties en het toezicht op en de coo¤rdinatie van het economisch beleid (2), en Verordening (EG) nr. 1467/97 van de Raad van 7 juli 1997 over de bespoediging en verduidelijking van de procedure bij buitensporige tekorten (2). Het pact heeft ten doel begrotingsdiscipline in de economische en monetaire unie (EMU) te bewerkstelligen en aldus het geschikte stabiele klimaat voor duurzame groei tot stand te brengen. Het pact voorziet in een adequate regeling die een lidstaat aanspoort tot het vermijden van een buitensporig tekort of tot het snel corrigeren ervan indien het zich toch zou voordoen. Met name dankzij een krachtige economische groei is sinds het begin van het decennium in Luxemburg voortdurend sprake geweest van een overschot op de overheidsbegroting. De Raad heeft Luxemburg dan ook nooit als een lidstaat met een buitensporig tekort beschouwd. (1) PB C 236 van 2. 8. 1997. (2) PB L 209 van 2. 8. 1997. (98/C 354/147) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1319/98 van Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: EURO 1999 Dankzij het stabiliteits- en groeipact dat in juni 1997 door de Raad van Amsterdam werd goedgekeurd streven de lidstaten op middellange termijn naar (cid:132)begrotingssituaties die vrijwel in evenwicht zijn of een overschot vertonen(cid:148). Indien zij hun begrotingsinspanningen de komende jaren voortzetten, zullen de lidstaten dankzij gezondere overheidsfinancie¤n beter het hoofd kunnen bieden aan de gevolgen van mogelijke ongunstige economische ontwikkelingen voor de begroting. Wat zou volgens de Commissie de huidige situatie in Nederland zijn indien het stabiliteitspact in de periode 1992-1997 was toegepast? Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie (2 juni 1998) Het stabiliteits- en groeipact bestaat uit een resolutie van de Europese Raad van 7 juni 1997 (1), Verordening (EG) nr. 1466/97 van de Raad van 7 juli 1997 over versterking van het toezicht op begrotingssituaties en het toezicht op en de coo¤rdinatie van het economisch beleid (2), en Verordening (EG) nr. 1467/97 van de Raad van 7 juli 1997 over de bespoediging en verduidelijking van de procedure bij buitensporige tekorten (2). Het pact heeft ten doel begrotingsdiscipline in de economische en monetaire unie (EMU) te bewerkstelligen en aldus het geschikte stabiele klimaat voor duurzame groei tot stand te brengen. Het pact voorziet in een adequate regeling die een lidstaat aanspoort tot het vermijden van een buitensporig tekort of tot het snel corrigeren ervan indien het zich toch zou voordoen. In 1992 bedroeg het tekort van de totale overheid in Nederland 3,9% van het bruto binnenlands product (BBP). In 1993 kwam dit tekort uit op 3,2% van het BBP. Deze situatie resulteerde in de vaststelling van de Beschikking van de Raad van 26 september 1994 betreffende het bestaan van een buitensporig tekort in Nederland (arti- kel 104 C, lid 6, van het EG-Verdrag). De beschikking werd in juni 1997 ingetrokken. In de periode waarop de vraag van het geachte parlementslid betrekking heeft, namelijk 1992 tot en met 1997, stond het Nederlandse begrotingsbeleid vooral in het teken van de convergentie, dat wil zeggen het corrigeren van het buitensporige tekort teneinde aan de convergentiecriteria met betrekking tot de begrotingssituatie te voldoen. Bovendien waren de bepalingen van artikel 104 C, leden 9 en 11, van het EG-Verdrag (die in sancties voorzien) tijdens de tweede fase van de EMU niet van toepassing. (1) PB C 236 van 2. 8. 1997. (2) PB L 209 van 2. 8. 1997


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1226/98 del Roberta ANGELILLI a la Comisión. Agencias de seguros en Italia

eurovoc_concepts:
Italy
freedom to provide services
insurance occupation
national law
right of establishment


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi ilmassa olevien rikkidioksidin, typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista"

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
air quality
environmental protection
pollutant
quality of the environment

text: 10. 7. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 214/1 II (Valmistavat säädökset) TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi ilmassa olevien rikkidioksidin, typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista” (1) (98/C 214/01) Neuvosto päätti 12. joulukuuta 1997 EY:n perustamissopimuksen 130 s artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ympäristönsuojelu-, kansanterveys- ja kuluttajajaosto antoi lausuntonsa 31. maaliskuuta 1998. Esittelijänä oli Klaus Boisserée. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 104 ääntä puolesta, 2 vastaan, ja 3 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Neuvoston 1. helmikuuta 1993 hyväksymä viides ympäristötoimintaohjelma sisältää ilmansuojeluun liit- tyviä yhteisön määräyksiä, jotka koskevat mm. ilman- laadun raja-arvojen asettamista ja niiden valvontaa. Ohjelman toteuttamiseen liittyen neuvosto antoi 27. syyskuuta 1996 ilmanlaadun arviointia ja hallintaa koskevan direktiivin 96/62/EY (2) (puitedirektiivi). Sen 4 artiklan mukaan komissio esittää neuvostolle tiettyjä ilman ”epäpuhtauksia koskevia raja-arvoja ja varoitus- kynnyksiä”. Komissio toteuttaa saamansa toimeksiannon 1. 2. esittämällä: – rikkidioksidin (SO2), – typen oksidien (NOx), – hiukkasten (particulate matters), ja – lyijyn, pitoisuuksien raja-arvoja koskevan direktiiviehdo- tuksen. (1) EYVL C 9, 14. 1. 1998, s. 6. (2) EYVL L 296, 21. 11. 1996. 1. 3. Muita puitedirektiivissä 96/62/EY mainittuja ilman epäpuhtauksia koskevat vastaavat ehdotukset on tarkoitus tehdä lähitulevaisuudessa. 2. Komission ehdotuksen pääsisältö 2. 1. Ehdotus muuttaa rikkidioksidin, typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn osalta nykyisiä ilmanlaadun raja- arvoja ja varoituskynnyksiä koskevaa yhteisön lain- säädäntöä. Ehdotetut säännökset perustuvat tieteellisiin ja 2. 2. teknisiin tietoihin, jotka koskevat: – mainittujen haitallisten aineiden vaikutusta ihmisten terveyteen, ja – rikkidioksidin ja typen oksidien haitallista vaikutusta kasvillisuuteen. Komission ehdottamat raja-arvot perustuvat Maailman terveysjärjestön (WHO) vuonna 1996 kansainvälisesti määrittelemiin ohjearvoihin, jotka pohjautuvat haitallis- ten aineiden ihmisten terveydelle aiheuttaman haitan arviointiin. WHO ei määritellyt hiukkasia koskevia ohjearvoja, vaan esitti ainoastaan ”annos-vaikutus -suh- teita”, jotka komission ehdotuksessa on otettu huo- mioon. C 214/2 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 Kaiken kaikkiaan komission tavoitteena on ”suojelun korkea taso”. Esitettyjen raja-arvojen saavuttamiselle asetetut 2. 3. määräajat vaihtelevat vuosien 2005 ja 2010 välillä. Muilta osin viitataan tämän lausunnon kohdassa 2. 6 taulukkona esitettyyn yleiskatsaukseen, jossa yksittäisiä raja-arvoja verrataan nykyisiin määräyksiin. asiantuntijalausuntojen pohjalta. Työryhmät koostuivat mm. jäsenvaltioiden, teollisuuden ja ympäristöjärjestö- jen edustajista. Riippumaton asiantuntijaryhmä laati kustannus-hyöty -selvityksen saadakseen selville, mitä lisätoimia ehdotet- tujen raja-arvojen noudattaminen edellyttää ja arvioi- dakseen kuinka paljon ne kustannustehokkainta vaihto- ehtoa soveltaen tulisivat maksamaan. Sitä verrataan hyötyyn, jota raja-arvojen noudattamisesta voidaan odottaa. 2. 4. Yksittäisiä haitallisia aineita koskevat raja-arvot valmisteltiin neljän eri työryhmän neuvottelujen ja Lopuksi ehdotus sisältää mittaamista ja valvon- 2. 5. taverkon perustamista koskevia määräyksiä. 2. 6. Taulukko ilman rikkidioksidin, typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista Raja-arvo Viiteaika Nykyinen raja-arvo Ehdotus uudeksi raja-arvoksi ja aikataulu Huomautuksia SO2 – ihmisten terveys 1 tunti – 24 tuntia 250-350 (cid:237)g/m3, (saa ylittyä seitsemän kertaa vuodessa) SO2 – kasvillisuus (ekosys- teemit) vuoden arvo keski- – 350 (cid:237)g/m3 (saa ylittyä 24 tuntia vuodessa) 125 (cid:237)g/m3 (saa ylittyä kolmena päivänä vuo- dessa) molemmat alkaen 1. 1. 2005 20 (cid:237)g/m3 kaksi vuotta direktiivin voimaan tulon jälkeen NO2 – ihmisten terveys 1 tunti 200 (cid:237)g/m3 (saa ylittyä 175 tuntia vuodessa) 200 (cid:237)g/m3 (saa ylittyä Mikäli 175 tunnin ylitys sallittaisiin uuden raja- kahdeksan tuntia vuo- arvon osalta edelleen se dessa) vastaisi noin 100 (cid:237)g/m3. vuoden arvo keski- – NOx (NO + NO2 = NOx) kasvillisuus vuoden arvo keski- – 40 (cid:237)g/m3 molemmat alkaen 1. 1. 2010 30 (cid:237)g/m3, NOx (NO + NO2) kaksi vuotta direktiivin voimaan tulon jälkeen Hiukkaset (PM10) ihmisten terveys ensim- mäinen vaihe vuodesta 2005 alkaen 24 tuntia vuoden arvo keski- Hiukkaset (PM10) ihmisten terveys vaihe 2 vuodesta 2010 alkaen 24 tuntia vuoden arvo keski- ei vertailukelpoinen tähän asti käytetyn eri- laisen mittaustavan vuoksi – ei vertailukelpoinen tähän asti käytetyn eri- laisen mittaustavan vuoksi – lyijy – ihmisten terveys vuoden arvo keski- 2 (cid:237)g/m3 50 (cid:237)g/m3 25:nä päivänä vuodessa) (saa ylittyä Kyseessä kaikille on enintään 10 (cid:237)m kokoisille hiukkasille asetettu raja- arvo. 30(cid:237)g/m3 molemmat 1. 1. 2005 50 (cid:237)g/m3 (saa ylittyä seit- Kyseessä semänä päivänä vuo- dessa) kaikille on enintään 10 (cid:237)m kokoisille hiukkasille asetettu raja- arvo. 1. 1. 2010 20 (cid:237)g/m3 molemmat alkaen 0,5 (cid:237)g/m3 1. 1. 2005 alkaen 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/3 3. Yleistä TSK kannattaa käsiteltävää direktiiviehdotusta 3. 1. jäljempänä esitetyin varauksin. 3. 1. 1. Komission ehdotus on ymmärrettävä osana yleistä ympäristöpolitiikka (etenkin ilmansuojelupoli- jonka mukaan ympäristön laatuun (ilman tiikkaa), laatu) täy- dentävät toisiaan. TSK on toistuvasti kannattanut tätä ”kaksoisstrategiaa” (esim. lausunto nk. IPPC-direk- tiivistä) (1). ja päästörajoitukset liittyvät raja-arvot 3. 1. 2. Komission ehdotusta on tarkasteltava lisäksi yhteydessä muihin ympäristön laadun parantamiseen tähtääviin toimiin, kuten esim. happamoitumisen estä- miseen tähtäävään yhteisön strategiaan (2). 3. 2. Myönteistä on komission ehdotuksen teknis- tieteellisten perusteiden valmistelussa sovellettu menet- tely. Kaikkien asianomaisten tahojen edustajista koostu- vien asiantuntijaryhmien ottaminen mukaan valmiste- luun näyttää kannattaneen. Samankaltainen menettely voisi toimia mallina muun vastaavan yhteisön lainsäädännön valmistelulle, asiantuntijoiden ja kansa- laisjärjestöjen piirin vaihtuessa lainsäädännön aiheen mukaan. 3. 3. Komission ehdotuksen perusteluissa esittämä kustannus-hyöty -analyysi ei kuitenkaan ole vielä tyy- dyttävä. Etenkin ympäristöhyödyn (= raja-arvojen nou- dattamisen myötä odotettavissa oleva vahinkojen välttäminen ja pienentyminen) määrittelyssä ja arvioin- nissa on puutteita: – Ilmansaasteiden terveydelle aiheuttamista vahingoista on otettu huomioon vain osa. Lisäksi terveydelle aiheutuneiden vahinkojen määrän ilmaiseminen ra- hassa on vaikeaa. – Aineellisia vahinkoja (esim. korroosiota) ei aina voida ilmaista määrällisesti, vaikka saatavilla onkin suhteel- lisen hyvät tiedot. – Ekosysteemien osalta on tarkasteltu ainoastaan kas- villisuudelle aiheutuvia vahinkoja, vaikka raja- arvojen yhteydessä puhutaan osittain ”ekosystee- meistä”. Ekosysteemille kokonaisuutena aiheutuvien häiriöiden kartoittamiseksi puuttuu tietoja ja arvioin- tiperusteita. – Lopuksi ei ”elämänlaadun” heikkenemistä (ei myöskään kuormituksesta johtuvaa) oteta huomioon. On kuitenkin vaikea esittää tietoja, joiden avulla elämänlaadun heikkenemisen osoittaminen määrälli- sessä muodossa olisi mahdollista. Komission selvityksen mukaan ehdotetun direktiivin toimeenpanossa voidaan lähteä siitä, että hyöty ylittää (1) Proposal for a Council Directive on integrated pollution prevention and control – TSK:n lausunto, EYVL C 195, 18. 7. 1994. (2) Komission tiedonanto KOM(97) 88 lopull. , 12. 3. 1997. Ks. myös TSK:n 1. 10. 1997 antama lausunto, EYVL C 355, 21. 11. 1997. tarvittavista toimista aiheutuvat kulut. Toteamus pitää paikkansa, vaikka pidettäisiinkin mielessä, ettei ehdotet- tujen toimien toteuttamiskustannuksia ole mahdollista arvioida täydellisesti. Sama koskee vielä enemmän toimien kautta saatavan hyödyn selvittämistä ja ar- viointia. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että se on jo aiemmin (4:ttä ja 5:ttä ympäristönsuojelun toiminta- ohjelmaa käsittelevät lausunnot) (3) ilmaissut mielipi- teenään, ettei järkiperäisesti todennettavia ja yhteis- ymmärrykseen perustuvia kustannus-hyöty -analyysi- keinoja ole vielä olemassa. Komitea on toistuvasti vaatinut em. kaltaisten arviointimenetelmien laatimista [viimeksi 5:nnen toimintaohjelman tarkistuksen yhtey- dessä (4)]. 3. 4. Ympäristöpoliittisten päätösten asiaperusteluil- ta ei talous- ja sosiaalikomitean mielestä ole mahdollista odottaa 100-prosenttista varmuutta. Epävarmoissa ta- pauksissa on palattava EY:n perustamissopimuksen ympäristöpoliittisiin periaatteisiin, etenkin 130 r artiklan 2 alakohdassa mainittuun suojelun korkeaan tasoon ja ennalta varautumisen periaatteeseen [viidennen toimin- taohjelman tarkistamista koskeva TSK:n lausunto (4)]. 3. 5. EY:n perustamissopimuksen mainitut määräyk- set koskevat yhteisötason säädöksiä. Perustamissopi- muksen 130 t artiklaan perustuvat jäsenvaltioiden val- tuudet soveltaa tiukempia suojatoimenpiteitä eivät voi korvata riittäviä ennalta varautumista ja suojelua koske- via yhteisön tason säännöksiä, koska ilman saasteet eivät kunnioita valtioiden rajoja. Tämän vuoksi on paikallaan, että raja-arvot asetaan EY-sopimuksen 130 r artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteisöntason direktiivillä riittävän tiukoiksi, jotta ne takaavat suojelun korkean tason. 3. 6. TSK on tyytyväinen, että direktiiviehdotuksen 1 artiklan tavoitteena on sekä ilman laadun parantami- nen että ilman laadun ylläpitäminen silloin kun se on hyvä. Tämä merkitsee, että vaikka raja-arvot vielä alittuisivatkin, huonontumista välttää. olosuhteiden tulee 3. 7. TSK on tyytyväinen, että valittaessa raja-arvoille suojelukohteita on ihmisten terveys asetettu etusijalle ja että tiettyjen raja-arvojen tavoitteena on myös kasvilli- suuden suojelu. Viitatessaan paikoittain ”ekosysteemien suojeluun” komissio tarkoittanee kasvillisuutta. Ilman saasteiden aiheuttamia aineellisia vahinkoja ei ole otettu raja-arvoissa huomioon, vaikka joissain jäsenval- tioissa vahinkoja jo kartoitetaankin kattavasti ja vaikka ne voivat olla taloudellisesti huomattavia. (3) EYVL C 180, 8. 7. 1987; EYVL C 287, 4. 11. 1992. (4) EYVL C 212, 22. 7. 1996. C 214/4 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 7. 98 3. 8. Raja-arvojen mittaaminen WHO:n tekemän esi- työn mukaisesti vastaa 5:nnen toimintaohjelman tavoit- teita ja siltä osin erityisesti TSK:n lausuntoa (1). WHO:n esittäminen arvojen kohdalla on kyse kansainvälisestä yhteisymmärryksestä. Arvot ovat suosituksia, joita ei pitäisi ylittää, mikäli halutaan välttyä ihmisten tervey- delle aiheutuvilta haitoilta. 3. 8. 1. TSK kannattaa komission ehdotusta ottaa WHO-suositukset puitedirektiivin mukaisesti osaksi yh- teisön lainsäädäntöä seuraavista syistä: – niiden omaksuminen osaksi yhteisön lainsäädäntöä vastaa EU:n ympäristöpolitiikan perusajatusta, jonka TSK on toistuvasti ilmaissut hyväksyvänsä (ks. tämän lausunnon kohta 3. 1. 1), – ainoastaan omaksumalla WHO-suositukset osaksi yhteisön lainsäädäntöä jäsenvaltiot voidaan velvoit- taa toimimaan yhdenmukaisesti samanlaisissa oloissa ja samalla yhdenmukaistetaan terveyden ja ym- päristön suojelutoimien suojelun taso EY-sopimuksen mukaisesti, – direktiiviin, joka koskee ympäristön ”pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämistä” (2) 10 artiklaan perustuvat hallinnolliset päätökset voivat perustua ainoastaan lainsäädäntöön. Ilmassa olevia haitallisia aineita koskevien 3. 8. 2. raja-arvomääräysten on tarkoitus toimia perustana pui- tedirektiivin 8 artiklan mukaisille jäsenvaltioiden suun- nitelmille tilanteen parantamiseksi. Artiklan mukaan jäsenvaltioiden tulee laatia luettelo alueista ja taajamista, joilla raja-arvo tai ylitysmarginaali yhden tai useamman haitallisen aineen osalta ylittyy ja laatia suunnitelmat tilanteen parantamiseksi kyseisillä alueilla. Suunnitel- mien on taattava, että raja-arvoihin päästään tietyn määräajan kuluessa. TSK olettaa, että mainitut paran- nussuunnitelmat voidaan toteuttaa myös ympäristösopi- muksilla (3). Kasvillisuuden suojelua koskevien raja-arvojen 3. 9. kohdalla on paikallaan tehdä ero taajamien ja muiden alueiden välillä. Komission ehdotuksen rajaus on kuiten- kin epätarkka. Toteuttaminen kuuluu läheisyysperiaat- teen mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. On kuiten- kin epäilty riittääkö tämä. TSK ehdottaa, että jäsenval- tioita varten laaditaan suosituksia. Uusien raja-arvojen voimaanastumisaikojen 3. 10. porrastusta on pidettävä kompromissiratkaisuna. Määräaikojen soveltuvuus on tarkistettava alakohtai- sesti: (1) Ks. TSK:n lausunto aiheesta 5. toimintaohjelma, kohta 5. 3, EYVL C 287, 4. 11. 1992. (2) Direktiivi 96/61/EY, 24. 9. 1996, EYVL L 257, s. 26. (3) Komission tiedonanto KOM(96) 561 lopull. , 27. 11. 1996. 4. Erityistä 4. 1. Haitta-ainekohtaiset raja-arvot 4. 1. 1. R i k k i d i o k s i d i n r a j a - a r v o t TSK pyytää varmistamaan, onko raja-arvojen kiristämi- nen tarpeen: – ihmisten terveyden suojeluun tähtäävät raja-arvot eivät riitä vähentämään ratkaisevasti terveysriskejä etenkään taajama-alueilla, – aineellisten vahinkojen (esim. korroosio, ulkomaa- lauksen vahingoittuminen jne. ) torjumiseksi rikki- dioksidille ja hiukkasille asetettavat raja-arvot ovat TSK:n ehdotuksen mukaan osittain ihmisten tervey- den suojelua tiukempia, mikä vuoksi kustannus-hyöty -analyysi on tässä yhteydessä erityisen tärkeä. 4. 1. 2. T y p p i o k s i d i n r a j a - a r v o t TSK pyytää varmistamaan terveydelliset ja taloudelliset näkökohdat huomioon ottaen, onko mahdollista aikais- taa tämän ihmisten terveyden suojeluun tähtäävän raja-arvon voimaantuloa ehdotetusta vuodesta 2010 vuoteen 2005, jolloin muitakin haitallisia aineita koske- vat raja-arvot tulevat voimaan. 4. 1. 3. H i u k k a s t e n r a j a - a r v o t – TSK:sta pitää tärkeänä, että raja-arvot koskevat aluksi halkaisijaltaan enintään 10 (cid:237)m suuruisia hiuk- kasia ja että tätä pienemmille hiukkasille (2,5 (cid:237)m) asetetaan ainoastaan ”toimintataso”, koska unionita- solla ei vielä ole saatavilla mittaustuloksia pienten hiukkasten osalta. Kun mittaustekniikka on kehitty- nyt nykyistä tarkemmaksi ja kun mittaustuloksia on saatavilla niin kaupunki-, teollisuuskuin maaseutu- alueilta on nämä viitekoot paikallaan tarkistaa. Ko- mission tulisi tiedottaa asiasta viimeistään kahden vuoden kuluttua direktiivin voimaantulosta. Tämä on entistä tärkeämpää, koska WHO:n tekemät ja yhdysvaltalaiset tutkimukset osoittavat, että em. pie- net hiukkaset muodostavat erityisen huomattavan terveysriskin. – Myös raja-arvojen voimaantulon määräaikoja on paikallaan tarkistaa samoin kuin sitä, kuinka usein raja-arvojen suuruisia pitoisuuksia saa esiintyä. Vuon- na 2010 voimaan tulevaksi suunnitellut raja-arvot tulevat eräissä jäsenvaltioissa voimaan jo vuonna 2005. – Hiukkasten kohdalla aineellisiin vahinkoihin liitty- vien raja-arvojen (mahdollisesti eri arvot taajama- ja haja-asutusalueille) puuttuminen on erityisen rele- vanttia, etenkin koska hiukkaset ja rikkidioksidi vaikuttavat yhdessä ja koska ihmisten terveyden suojelua varten asetetut raja-arvot eivät ole aineellis- ten vahinkojen kannalta täysin riittävät. – Eurooppalaiseen, kansalliseen tai alueelliseen kulttuu- riperintöön lukeutuvien, historiallisesti arvokkaiden kaupunginosien tai rakennusten suojelemiseksi olisi kehitettävä kokemukseen ja tieteellisiin tutkimustu- loksiin perustuvat ohjearvot tai riittävät suojelusuosi- tukset, jotka jäsenvaltioiden tulisi omaksua. 10. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 214/5 4. 1. 4. L y i j y n r a j a - a r v o t Komission ehdotuksia on pidettävä ainoastaan ensim- mäisenä askelena ihmisten terveyden suojelussa. Direk- tiiviehdotuksen 10 artiklassa säädetään perustellusti, että myös lyijylaskeumien vaikutus tulee tarkistaa direk- tiivin soveltamisesta saatuun kokemukseen perustuvaa kertomusta (2003) varten. Lyijylaskeumat voivat ravin- toketjun kautta vahingoittaa ihmisten terveyttä. 4. 2. Muut ehdotuksen määräykset 4. 2. 1. Luonnoksen 7 artiklan 6 kohdan mukaan ja puitedirektiivin 12 artiklaan liittyen komission tulee sopeuttaa mittaukseen ja näytteenottoon liittyvät tekni- set yksityiskohdat saatuihin kokemuksiin ja kehitykseen nk. komitologiamenettelyä soveltaen. Puitedirektiivin 12 artiklan 1 kohdan toisen virkkeen mukaan tulee muutokset, jotka suoraan tai epäsuorasti muuttaisivat raja-arvoja tai varoituskynnyksiä käsitellä normaalissa lainsäädäntäjärjestyksessä. Tämä koskee todennäköi- sesti myös ehdotuksen liitteisiin VI ja VII tehtäviä muutoksia, mikäli ne ovat suorassa yhteydessä raja- arvoihin. vaan direktiiviin 90/313/ETY (1) perustuvat kaikkia koskevat tiedonsaantimahdollisuudet säilyvät luonnolli- sesti muuttumattomina. 5. Loppuhuomautukset 5. 1. Komission ehdotuksessa käsitellään vain muuta- mien haitallisten aineiden raja-arvoja. TSK ehdottaa, että myös muiden puitedirektiivin ohjelmaan kuuluvien aineiden raja-arvoja koskeva valmistelu saatettaisiin pikaisesti loppuun, ja että niistä esitettäisiin vastaavan- laiset direktiiviehdotukset. Kun direktiiviä laajennetaan haitallisten aineiden raja-arvojen osalta on myös varoi- tuskynnyksiä koskevia säännöksiä laajennettava, sillä toistaiseksi varoituskynnykset koskevat ainoastaan rik- kidioksidia. Euroopan unionin ilmanlaatua koskeviin raja- 5. 2. arvoihin sopeutuminen on haaste tuleville jäsenmaille. Jäsenyysneuvotteluissa tulisi ottaa ajoissa esille ilman- laatua koskevien rajojen omaksuminen tietyn siirtymäa- jan kuluessa. 5. 3. Komission laatimien kokemuskertomusten (eh- dotuksen 10 artikla), joiden valmisteluun myös Euroo- pan (puitedirektiivin 11 artiklan 3 kohta) tulisi olla myös TSK:n käytettävissä. ympäristökeskus osallistuu 4. 2. 2. Ehdotuksen 8 artiklassa jäsenvaltiot velvoite- taan tiedottamaan väestölle. TSK on erittäin tyytyväi- nen, että myös ympäristö- ja kuluttajajärjestöt ja muut asianomaiset järjestöt on otettu tiedotuksen piiriin. Jaettavan tiedon tulisi olla yleisesti ymmärrettävässä muodossa. Ympäristötiedon saannin vapautta koske- Tulisi pohtia olisiko kokemuskertomus mahdollista liittää aina direktiivin tarkistus- tai laajennusehdotuk- siin. Tällaista käytäntöä sovelletaan muiden ympäristö- poliittisten säädösten kohdalla. (1) EYVL L 158, 23. 6. 1990. Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1313/98 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL til Kommissionen. EURO 1999

eurovoc_concepts:
Community budget
Spain
budget deficit
coordination of EMU policies
currency adjustment
economic convergence
economic growth
economic stabilisation
multilateral surveillance
public finance


title: WRITTEN QUESTION No. 1318/98 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. EURO 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Luxembourg
budget policy
budgetary discipline (EU)
economic convergence
euro
profit
third stage of EMU

text: 19. 11. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 354/91 (98/C 354/145) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1317/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: EURO 1999 Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyva¤ksyi kesa¤kuussa 1997 vakaus- ja kasvusopimuksen. Sen mukaisesti ja¤senvaltiot asettavat keskipitka¤n aikava¤lin tavoitteeksi la¤hes tasapainoisen tai ylija¤a¤ma¤isen talousarvion. Mika¤li ja¤senvaltiot jatkavat budjettisopeutusta la¤hivuosina, niiden julkinen rahoitus antaa mahdollisuuden ka¤sitella¤ talouden mahdollisen epa¤suotuisan kehityksen vaikutuksia talousarvioon. Mutta millainen olisi komission mielesta¤ nykyinen tilanne Italiassa, jos vakaussopimusta olisi sovellettu vuodesta 1992 vuoteen 1997? Komission ja¤senen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (2. kesa¤kuuta 1998) Vakaus- ja kasvusopimus muodostuu Eurooppa-neuvoston 17 pa¤iva¤na¤ kesa¤kuuta 1997 (1) antamasta pa¤a¤to¤slau- selmasta, julkisyhteiso¤jen rahoitusaseman valvonnan seka¤ talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 pa¤iva¤na¤ heina¤kuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1466/97 (2) seka¤ liiallisia alija¤a¤mia¤ koskevan menettelyn ta¤yta¤nto¤o¤npanon nopeuttamisesta 7 pa¤iva¤na¤ heina¤kuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1467/97 (2). Sopimuksen tavoitteena on julkistalouden kurinalaisuus talous- ja rahaliitossa, mika¤ luo vakaat edellytykset kesta¤va¤lle kasvulle. Se toimii vahvana kannustimena ja¤senvaltiolle va¤ltta¤a¤ liiallista alija¤a¤ma¤a¤ ja korjata tilanne nopeasti, jos liiallinen alija¤a¤ma¤ kuitenkin syntyy. Italian julkistalouden alija¤a¤ma¤ vuonna 1992 oli 9,7 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT) ja vuonna 1993 9,5 prosenttia BKT:sta¤. Tilanne johti 26 pa¤iva¤na¤ syyskuuta 1994 tehtyyn neuvoston pa¤a¤to¤kseen liiallisen alija¤a¤ma¤n olemassaolosta Italiassa (EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohta). Arvoisan parlamentinja¤senen kysymyksessa¤a¤n mainitsemana ajanjaksona eli vuosina 1992(cid:150)1997 Italian finanssipolitiikassa keskityttiin pa¤a¤asiassa la¤hentymiseen eli liiallisen alija¤a¤ma¤n tilanteen korjaamiseen ja julkisyhteiso¤jen rahoitusasemaa koskevien la¤hentymisperusteiden saavuttamiseen. Sita¤ paitsi EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 9 ja 11 kohdassa ma¤a¤ra¤ttyja¤ seuraamuksia ei sovellettu viela¤ talous- ja rahaliiton toisessa vaiheessa. (1) EYVL C 236, 2. 8. 1997. (2) EYVL L 209, 2. 8. 1997. (98/C 354/146) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1318/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: EURO 1999 Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyva¤ksyi kesa¤kuussa 1997 vakaus- ja kasvusopimuksen. Sen mukaisesti ja¤senvaltiot asettavat keskipitka¤n aikava¤lin tavoitteeksi la¤hes tasapainoisen tai ylija¤a¤ma¤isen talousarvion. Mika¤li ja¤senvaltiot jatkavat budjettisopeutusta la¤hivuosina, niiden julkinen rahoitus antaa mahdollisuuden ka¤sitella¤ talouden mahdollisen epa¤suotuisan kehityksen vaikutuksia talousarvioon. Mutta millainen olisi komission mielesta¤ nykyinen tilanne Luxemburgissa, jos vakaussopimusta olisi sovellettu vuodesta 1992 vuoteen 1997?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1266/98 af Ernesto CACCAVALE til Kommissionen. Lovforvirring omkring dyrkningen af hampefibre

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
aid system
hemp
narcotic
production aid

text: C 31/30 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 5. 2. 1999 (1999/C 31/036) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1266/98 af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Lovforvirring omkring dyrkningen af hampefibre Den italienske narkotikalovgivning indeholder et forbud mod dyrkning af cannabis indica (T. U. 309/1990). Ifłlge fremtr(cid:230)dende toksikologer svinger indholdet af tetrahydrocannabinol (THC) i indisk hamp fra 3,4 % til 4,8 %. Indholdet af THC p(cid:229)virkes selv inden for samme sort i udpr(cid:230)get grad af vejr- og klimaforhold. Da det er umuligt at foretage en skelnen mellem sorter p(cid:229) den ene side og morfologiske og botaniske kendetegn p(cid:229) den anden, og da der mangler specifikke EU-bestemmelser, har den italienske Kassationsdomstol fastlagt nogle strafferetlige retningslinjer, hvorefter hamp med et THC-indhold p(cid:229) over 0,3 % betragtes som cannabis indica. Disse retningslinjer ligger p(cid:229) linje med EU-bestemmelserne, der som betingelse for tildeling af stłtte til dyrkning af hamp s(cid:230)tter, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende frłsort er godkendt som tilhłrende en af de sorter, der er anfłrt i bilaget til forordning E(cid:216)F nr. 1164/89 (1), og at indholdet af THC i gennemsnit ikke overstiger 0,3 %. Disse retningslinjer (der ikke tager hłjde for, at THC-indholdet i de italienske hampesorter under s(cid:230)rlige vejr- og klimaforhold kan n(cid:229) op p(cid:229) 1 %) er blevet fulgt af politiet, hvilket har resulteret i, at produktionen er blevet opgivet, de fleste italienske sorter g(cid:229)et tabt og hampebranchen og den dermed forbundne teknologi tilintetgjort, alt sammen til skade for łkonomien og miljłet. Genindfłrelsen af hampefibre i Italien og navnlig af hampefibre, der tilhłrer de traditionelle italienske sorter, betragtes enstemmigt som v(cid:230)rende af vital betydning for beskyttelsen af miljłet og for łkonomien i vidtstrakte omr(cid:229)der i landet. Hvilke initiativer vil Kommissionen overveje for at s(cid:230)tte en stopper for, at der med en uretm(cid:230)ssig henvisning til EU-bestemmelser fasts(cid:230)ttes strafferetlige retningslinjer for afgrłder, der hidrłrer fra certificerede frłsorter tilhłrende traditionelle italienske hampesorter? (1) EFT L 121 af 29. 4. 1989, s. 4. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. juni 1998) EF-bestemmelserne om ydelse af stłtte for hamp indeholder en r(cid:230)kke strenge krav. Der kan s(cid:229)ledes kun ydes stłtte for certificerede frł af sorter, hvis indhold af tetrahydrocannabinol ikke overstiger 0,3 %. Der er opstillet en EF-liste over sorter, der overholder dette kriterium, og for hvilke en EF- metode til bestemmelse af den kemiske sammens(cid:230)tning kan garantere resultatet. Listen omfatter for tiden 18 sorter, herunder de italienske sorter »Carmagnola«, »CS« og »Fibranova«. Det kr(cid:230)ves endvidere, at frłene leveres med officielle etiketter, og at hłst sker efter frłdannelse. Kommissionen har tidligere taget stilling til det forhold, at et nationalt forbud mod dyrkning af hamp er uforeneligt med anvendelsen af en f(cid:230)lles markedsordning. En medlemsstat kan dog frit tr(cid:230)ffe de strafferetlige foranstaltninger, den finder nłdvendige, s(cid:229)fremt disse ikke umuliggłr dyrkningen. Ifłlge de oplysninger, som Kommissionen r(cid:229)der over, er der i de senere (cid:229)r dyrket hamp p(cid:229) fłlgende arealer i Italien: 3 ha i 1994, 20 ha i 1995 og 10 ha i 1996


title: WRITTEN QUESTION No. 1249/98 by Glenys KINNOCK to the Commission. Meat inspection costs for farmers

eurovoc_concepts:
financing method
health control
meat
veterinary inspection

text: C 402/100 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 12. 98 (98/C 402/128) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1243/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): BÆrbara D(cid:252)hrkop D(cid:252)hrkop (PSE) komissiolle (9. huhtikuuta 1998) Aihe: ETA:n rahoitusmekanismista Burgosin kaupungille my(cid:246)nnetty tuki Euroopan investointipankki my(cid:246)nsi joulukuussa 1996 350 miljoonan pesetan tuen Burgosin linnan ymp(cid:228)rist(cid:246)n kunnostushankkeelle. Napoleonin joukkojen tuhottua linnan j(cid:228)ljell(cid:228) on en(cid:228)(cid:228) vain muutamia raunioita muistona paikalla seisseest(cid:228) linnoituksesta, jotka on suojeltu sellaisenaan julistamalla ne kulttuuriperint(cid:246)(cid:246)n kuuluvaksi. Kulttuuriasioista ja kyseisest(cid:228) hankkeesta vastaava kaupunginvaltuutettu on ilmoittanut aikeistaan muuttaa tuen kohdetta ja k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) sen uuden linnan rakentamiseen nykyisille raunioille, jonka j(cid:228)lleenrakennus on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) aloittaa viipym(cid:228)tt(cid:228): Toteutuessaan hankkeella olisi vakavia seurauksia maiseman kannalta, ja se muuttaisi merkitt(cid:228)v(cid:228)sti kuvaa Burgosin katedraalista, jonka UNESCO on julistanut (cid:148)Maailman kulttuuriperint(cid:246)(cid:246)n(cid:148) kuuluvaksi. Voisiko komissio selvent(cid:228)(cid:228), voiko yhteis(cid:246), jolle on my(cid:246)nnetty ETA:n rahoitusmekanismista tukea EIP:n kanssa tehdyll(cid:228) sopimuksella, yksipuolisesti muuttaa tuen kohdetta? Mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on siit(cid:228), ett(cid:228) kulttuuriperinn(cid:246)n suojeluun my(cid:246)nnetty(cid:228) EU:n rahoitusta voidaan p(cid:228)invastoin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kulttuuriperint(cid:246)(cid:228) vahingoittaviin hankkeisiin? Komission j(cid:228)senen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 1998) Euroopan talousalueen rahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) my(cid:246)nnettiin yhteens(cid:228) 5 200 miljoonaa pesetaa Castilla y Leonin kaupunkialueen uudistamista varten lokakuussa 1996. T(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) rahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228)komitea antoi 310 miljoonaa pesetaa Burgosin kaupungille Burgosin linnan raunioiden kaivaus- ja lujitust(cid:246)ihin. Komissio vahvistaa, ett(cid:228) Burgosin kaupunki ei voi yksipuolisesti muuttaa tuen tavoitetta ja tuetun hankkeen suunnittelua ja toteutusta. Komissio vakuuttaa lis(cid:228)ksi arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) rahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228)- komitea on toteuttanut tarvittavat toimet varmistaakseen, ett(cid:228) Euroopan investointipankki seuraa tiiviisti hankkeen edistymist(cid:228). (98/C 402/129) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1249/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Lihan tarkastamisesta aiheutuvat kustannukset maanviljelij(cid:246)ille Voiko komissio ilmoittaa, onko olemassa suunnitelmia, joiden avulla lihan tarkastamiseen liittyvist(cid:228) j(cid:228)rjestel- mist(cid:228) aiheutuvat kustannukset yhdenmukaistettaisiin siten, ett(cid:228) kaikkien j(cid:228)senvaltioiden hallitukset vastaisivat aiheutuneista kuluista, vai tuleeko k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) vaihtelemaan eri j(cid:228)senvaltioissa my(cid:246)s tulevaisuudessa? Komission j(cid:228)senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. toukokuuta 1998) Yhteis(cid:246)ll(cid:228) on lihan tarkastuksesta ja valvonnasta aiheutuvien kulujen rahoitusta koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) viitata direktiiveiss(cid:228) 89/662/ETY, 90/425/ETY, 90/675/ETY ja 91/496/ETY (1) tarkoi- tettujen el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastusten ja -valvonnan rahoittamisesta annettuun neuvoston direktiiviin 85/73/ETY ja erityisesti sen liitteen A ensimm(cid:228)iseen lukuun, joka koskee direktiivien 64/433/ETY, 71/118/ETY, 91/495/ETY ja 92/45/ETY soveltamisalaan kuuluvaan lihaan sovellettavia maksuja


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1213/98 του Jose GARCIA-MARGALLO Y MARFIL προς την Επ τροπή. Ανταγωνιστικότητα

eurovoc_concepts:
European industrial area
Japan
United States
competitiveness
economic analysis
market access
productivity
single market

text: C 386/94 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 11. 12. 98 (98/C 386/127) GRAPTH ERVTHSH E-1212/98 ypobolh· : JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Antagvnistiko·thta Sthn e·kuesh toy Koinoboyli·oy A-0113/97 sxetika· me thn Anakoi·nvsh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio o·son afora· th sy·gkrish tvn apotelesma·tvn (Benchmarking) thw eyrvpai¤kh·w biomhxani·aw ston tome·a thw antagvni- stiko·thtaw (COM(96)0463 › C-622/96) kai to e·ggrafo ergasi·aw tvn yphresiv· n thw Epitroph·w gia mi·a eyrvpai¤kh· politikh·, h opoi·a na yposthri·zei thn poio·thta me skopo· thn ay·jhsh toy antagvnismoy· sthn Eyrv· ph (SEC(96)2000), zhtei·tai apo· thn Epitroph· na paroysia·sei apotele·smata gia toyw lo·goyw gia toyw opoi·oyw sygkekrime·noi eyrvpai¤koi· tomei·w o·pvw aytoi· tvn trofi·mvn, tvn potv· n, toy kapnoy· kai tvn akinh·tvn, leitoyrgoy·n kaly·tera apo· toyw anti·stoixoyw tomei·w stiw HPA kai thn Iapvni·a, o·son afora· thn prostiue·menh biomhxanikh· aji·a. Me poio· tro·po leitoyrgoy·n oi en lo·gv tomei·w se sxe·sh me aytoy·w stiw HPA; (98/C 386/128) GRAPTH ERVTHSH E-1213/98 ypobolh· : JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Antagvnistiko·thta Sthn e·kuesh toy Koinoboyli·oy A-0113/97 sxetika· me thn Anakoi·nvsh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio o·son afora· th sy·gkrish tvn apotelesma·tvn (Benchmarking) thw eyrvpai¤kh·w biomhxani·aw ston tome·a thw antagvni- stiko·thtaw (COM(96)0463 › C-622/96) kai to e·ggrafo ergasi·aw tvn yphresiv· n thw Epitroph·w gia mi·a eyrvpai¤kh· politikh·, h opoi·a na yposthri·zei thn poio·thta me skopo· thn ay·jhsh toy antagvnismoy· sthn Eyrv· ph (SEC(96)2000), zhtei·tai apo· thn Epitroph· na paroysia·sei apotele·smata gia toyw lo·goyw gia toyw opoi·oyw sygkekrime·noi eyrvpai¤koi· tomei·w o·pvw ayto·w tvn trofi·mvn, leitoyrgoy·n kaly·tera apo· toyw anti·stoixoyw tomei·w stiw HPA kai thn Iapvni·a, o·son afora· thn prostiue·menh biomhxanikh· aji·a. Po·te proti·uetai na paroysia·sei h Epitroph· ta sympera·smata· thw; (98/C 386/129) GRAPTH ERVTHSH E-1214/98 ypobolh· : JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Antagvnistiko·thta Sthn e·kuesh toy Koinoboyli·oy A-0113/97 sxetika· me thn Anakoi·nvsh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio o·son afora· th sy·gkrish tvn apotelesma·tvn (Benchmarking) thw eyrvpai¤kh·w biomhxani·aw ston tome·a thw antagvni- stiko·thtaw (COM(96)0463 › C-622/96) kai to e·ggrafo ergasi·aw tvn yphresiv· n thw Epitroph·w gia mi·a eyrvpai¤kh· politikh·, h opoi·a na yposthri·zei thn poio·thta me skopo· thn ay·jhsh toy antagvnismoy· sthn Eyrv· ph (SEC(96)2000), zhtei·tai apo· thn Epitroph· na paroysia·sei apotele·smata gia toyw lo·goyw gia toyw opoi·oyw sygkekrime·noi eyrvpai¤koi· tomei·w o·pvw ayto·w tvn potv· n, leitoyrgoy·n kaly·tera apo· toyw anti·stoixoyw tomei·w stiw HPA kai thn Iapvni·a, o·son afora· thn prostiue·menh biomhxanikh· aji·a. Po·te proti·uetai na paroysia·sei h Epitroph· ta sympera·smata· thw; (98/C 386/130) GRAPTH ERVTHSH E-1215/98 ypobolh· : JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Antagvnistiko·thta Sthn e·kuesh toy Koinoboyli·oy A-0113/97 sxetika· me thn Anakoi·nvsh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio o·son afora· th sy·gkrish tvn apotelesma·tvn (Benchmarking) thw eyrvpai¤kh·w biomhxani·aw ston tome·a thw antagvni- stiko·thtaw (COM(96)0463 › C-622/96) kai to e·ggrafo ergasi·aw tvn yphresiv· n thw Epitroph·w gia mi·a eyrvpai¤kh


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1336/98 af Glyn FORD til Kommissionen. Modstand mod yderligere udbygning af atomkraftværker i Litauen

eurovoc_concepts:
EBRD
EU financing
Lithuania
nuclear policy
nuclear power station
nuclear safety

text: C 13/28 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 1. 1999 (1999/C 13/038) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1336/98 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Modstand mod yderligere udbygning af atomkraftv(cid:230)rker i Litauen Kan Kommissionen oplyse, om der ydes stłtte til Litauen til udvikling af atomkraftv(cid:230)rker, og om der ydes nogen form for stłtte til udvikling af andre typer br(cid:230)ndsel eller ej? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (2. juni 1998) Kommissionen kan oplyse det (cid:230)rede medlem om, at EU ikke yder stłtte til Litauen til udvikling af atomkraftv(cid:230)rker og heller ikke nogen form for stłtte til udvikling af andre typer br(cid:230)ndsel. Den bistand, EU yder til den nukleare sektor enten direkte eller gennem kontoen for nuklear sikkerhed, som forvaltes af Den Europ(cid:230)iske Bank for (cid:216)konomisk Genopbygning og Udvikling (EBRD), er direkte rettet mod en forbedring af sikkerheden i det eksisterende atomkraftv(cid:230)rk i Ignalina. (1999/C 13/039) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1345/98 af Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) og Alonso Puerta (GUE/NGL) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Tegn p(cid:229) ukorrekt anvendelse af EU-midler i forbindelse med parken »Parque Lineal del Manzanares« i Madrid, Spanien Parken »Parque Lineal del Manzanares« i Madrid har siden 1985 v(cid:230)ret genstand for forskellige tiltag fra de kommunale myndigheders side, idet man bl. a. har forsłgt at omdanne den trłsteslłse park til et vandland. Resultatet er blevet et enormt affaldsbjerg, som skulle danne fundament for vandlandet, og som łdel(cid:230)gger udsigten fra de omkringliggende kvarterer og for(cid:229)rsager lugtgener. De lokale beboerforeninger har udfoldet bestr(cid:230)belser p(cid:229) at f(cid:229) omr(cid:229)det udlagt som et (cid:229)bent parkomr(cid:229)de, der stilles til r(cid:229)dighed for foreninger og andre ikke-kommercielle erhvervsaktiviteter i et omr(cid:229)de, der er i łkonomisk tilbagegang, og som udviser sociale sygdomssymptomer. Det er gennem en betydelig indsats lykkedes foreningerne at f(cid:229) Madrids kommune til at słge om samhłrighedsmidler til genopretning af omr(cid:229)det inden for den samlede saneringsplan. Det har givet anledning til bekymring hos beboerforeningerne, at den regionale regering i Madrid har fremlagt planer om at privatisere parken og opdele den i jordlodder, som skal tilbydes kommercielle virksomheder. Der er opst(cid:229)et mistanke om, at en v(cid:230)sentlig EU-investering nu vil blive udnyttet i spekulationsłjemed og anvendt til andre planer. Desuden głres der forsłg p(cid:229) at skabe en form for opbakning til projektet, hvor hverken beboerforeningerne eller miljłorganisationerne tages med p(cid:229) r(cid:229)d. Der tages heller ikke hensyn til bestemmelserne i grłnbogen om bymiljł i EU, hvad ang(cid:229)r inddragelse af de mennesker, der berłres af projektet. 1. Har Kommissionen kendskab til denne situation? 2. Hvad kan Kommissionen głre for at sikre, at de spanske myndigheder overholder f(cid:230)llesskabsreglerne p(cid:229) miljłomr(cid:229)det, herunder konkret direktiv 85/337/E(cid:216)F (1) om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning p(cid:229) miljłet? Kan Kommissionen oplyse, om dette projekt har modtaget strukturstłtte fra EU? Kan Kommissionen 3. oplyse, om »Parque Lineal« har modtaget strukturstłtte, og i givet fald til hvad?