title: Règlement (CE) n° 766/98 de la Commission du 7 avril 1998 fixant les prix communautaires à la production et les prix communautaires à l'importation pour les oeillets et les roses pour l'application du régime à l'importation de certains produits de la floriculture originaires de Chypre, d'Israël, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza

eurovoc_concepts:
common price policy
floriculture
import price
originating product
producer price
third country

text: 8. 4. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 109/5 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 766/98 DE LA COMMISSION du 7 avril 1998 fixant les prix communautaires (cid:133) la production et les prix communautaires (cid:133) l’importation pour les œillets et les roses pour l’application du r(cid:130)gime (cid:133) l’impor- tation de certains produits de la floriculture originaires de Chypre, d’Isra(cid:137)l, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 4088/87 du Conseil, du 21 d(cid:130)cembre 1987, d(cid:130)terminant les conditions d’application des droits de douane pr(cid:130)f(cid:130)rentiels (cid:133) l’importation de certains produits de la floriculture originaires de Chypre, d’Isra(cid:137)l, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1300/97 (2), et notamment son article 5 paragraphe 2 point a), consid(cid:130)rant que, en application de l’article 2 paragraphe 2 et de l’article 3 du r(cid:138)glement (CEE) no 4088/87 pr(cid:130)cit(cid:130), des prix communautaires (cid:133) l’importation et des prix communautaires (cid:133) la production sont fix(cid:130)s tous les quinze jours pour les œillets uniflores (standard), les œillets multiflores (spray), les roses (cid:133) grande fleur et les roses (cid:133) petite fleur, applicables pour des p(cid:130)riodes de deux semaines; que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 1er ter du r(cid:138)gle- ment (CEE) no 700/88 de la Commission, du 17 mars 1988, portant certaines modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime applicable (cid:133) l’importation dans la Communaut(cid:130) de certains produits de la floriculture originaires de Chypre, d’Isra(cid:137)l, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2062/97 (4), ces prix sont fix(cid:130)s pour des p(cid:130)riodes de deux semaines sur la base des donn(cid:130)es pond(cid:130)- r(cid:130)es fournies par les (cid:144)tats membres; qu’il est important que ceux-ci soient fix(cid:130)s sans d(cid:130)lai pour pouvoir d(cid:130)ter- miner les droits de douane (cid:133) appliquer; que, (cid:133) cet effet, il est opportun de pr(cid:130)voir la mise en vigueur imm(cid:130)diate du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier les prix Les prix communautaires (cid:133) la production et communautaires (cid:133) l’importation pour les œillets uniflores (standard), les œillets multiflores (spray), les roses (cid:133) grande fleur et les roses (cid:133) petite fleur vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er ter du r(cid:138)glement (CEE) no 700/88, pour une p(cid:130)riode de deux semaines, sont fix(cid:130)s en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 8 avril 1998. Il est applicable du 8 au 21 avril 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 7 avril 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 382 du 31. 12. 1987, p. 22. (2) JO L 177 du 5. 7. 1997, p. 1. (3) JO L 72 du 18. 3. 1988, p. 16. (4) JO L 289 du 22. 10. 1997, p. 1. L 109/6 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 8. 4. 98 ANNEXE P(cid:130)riode: 8 – 21 avril 1998 (en (cid:130)cus par 100 pi(cid:138)ces) Prix communautaires (cid:133) la production Œillets uniflores (standard) Œillets multiflores (spray) Roses (cid:133) grande fleur Roses (cid:133) petite fleur 11,68 10,23 27,37 14,27 Prix communautaires (cid:133) l’importation Isra(cid:137)l Maroc Chypre Jordanie Cisjordanie et bande de Gaza Œillets uniflores (standard) 10,91 15,85 (cid:190) (cid:190) (cid:190) Œillets multiflores (spray) 10,94 14,20 (cid:190) (cid:190) (cid:190) Roses (cid:133) grande fleur Roses (cid:133) petite fleur 12,31 10,88 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190)


title: Reglamento (CE) nº 783/98 del Consejo de 7 de abril de 1998 que modifica el Reglamento (CE) nº 45/98 por el que se fijan los totales admisibles de capturas de determinadas poblaciones y grupos de poblaciones de peces para 1998 y determinadas condiciones en que pueden pescarse

eurovoc_concepts:
EU Member State
authorised catch
catch quota
fishery management
fishing area
fishing regulations

formats: html pdf print

text: L 113/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 15. 4. 98 REGLAMENTO (CE) No 783/98 DEL CONSEJO de 7 de abril de 1998 que modifica el Reglamento (CE) no 45/98 por el que se fijan los totales admisi- bles de capturas de determinadas poblaciones y grupos de poblaciones de peces para 1998 y determinadas condiciones en que pueden pescarse EL CONSEJO DE LA UNI(cid:222)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 3760/92 del Consejo, de 20 de diciembre de 1992, por el que se establece el sistema comunitario de la pesca y de la acuicultura (1) y, en parti- cular, el apartado 4 de su art(cid:146)culo 8, Vista la propuesta de la Comisi(cid:155)n, Considerando que el Reglamento (CE) no 45/98 (2) esta- blece los totales admisibles de capturas de determinadas poblaciones y grupos de poblaciones de peces para 1998 y determinadas condiciones en que pueden pescarse; Considerando que conviene fijar los nuevos totales autori- zados de capturas (TAC) para 1998 con el fin de limitar las capturas de una serie de poblaciones adicionales de peces o grupos de peces del Mar del Norte; que dichos TAC deben distribuirse entre los Estados miembros de conformidad con lo dispuesto en el apartado 4 del ar- t(cid:146)culo 8 del Reglamento (CEE) no 3760/92; Considerando que, por consiguiente, el Reglamento (CE) no 45/98 debe modificarse en consonancia, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Los cuadros que figuran en los anexos I y II del presente Reglamento se incluir(cid:145)n, respectivamente, en los anexos I y III del Reglamento (CE) no 45/98 en las especies apro- piadas. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el tercer d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Ser(cid:145) aplicable a partir del 1 de enero de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Luxemburgo, el 7 de abril de 1998. Por el Consejo El Presidente D. BLUNKETT (1) DO L 389 de 31. 12. 1992, p. 1. Reglamento modificado por el Acta de adhesi(cid:155)n de 1994. (2) DO L 12 de 19. 1. 1998, p. 1. 15. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 113/9 Especies: Gallos Zona: IIa (1), Mar del Norte (1) Lepidorhombus spp. ANEXO I (1) Aguas comunitarias Zona: IIa (1), Mar del Norte (1) (1) Aguas comunitarias Zona: IIa (1), Mar del Norte (1) (1) Aguas comunitarias (2) Incluido el r(cid:130)mol (Scophthalmus rhombus) Belgi(cid:137)/Belgique Danmark Deutschland Ekk(cid:145)da Espa(cid:157)a France Ireland Italia Luxembourg Nederland (cid:153)sterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom CE TAC 10 10 10 50 40 2 880 3 000 3 000 Especies: Rape Lophiidae 160 780 1 720 840 Belgi(cid:137)/Belgique Danmark Deutschland Ekk(cid:145)da Espa(cid:157)a France Ireland Italia Luxembourg Nederland (cid:153)sterreich Portugal Suomi/Finland Sverige 20 United Kingdom 17 960 590 CE TAC 22 070 22 070 Especies: Rodaballo (2) Psetta maxima Belgi(cid:137)/Belgique Danmark Deutschland Ekk(cid:145)da Espa(cid:157)a France Ireland Italia Luxembourg Nederland (cid:153)sterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom CE TAC 660 1 410 360 170 5 000 10 1 390 9 000 9 000 L 113/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 15. 4. 98 Zona: IIa (1), Mar del Norte (1) (1) Aguas comunitarias Especies: Rayas Rajidae Belgi(cid:137)/Belgique Danmark Deutschland Ekk(cid:145)da Espa(cid:157)a France Ireland Italia Luxembourg Nederland (cid:153)sterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom CE TAC 1 020 40 50 160 870 3 920 6 060 6 060 Especies: Limanda (2) Limanda limanda Zona: IIa (1), Mar del Norte (1) (1) Aguas comunitarias (2) Incluida la platija (Platichthys flesus) Belgi(cid:137)/Belgique Danmark Deutschland Ekk(cid:145)da Espa(cid:157)a France Ireland Italia Luxembourg Nederland (cid:153)sterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom CE TAC 820 3 080 4 620 320 18 630 10 2 590 30 070 30 070 Especies: Mendo Lim(cid:155)n (2) Microstomus kitt Zona: IIa (1), Mar del Norte (1) (1) Aguas comunitarias (2) Incluido el mendo (Glyptocephalus cynoglossus) Belgi(cid:137)/Belgique Danmark Deutschland Ekk(cid:145)da Espa(cid:157)a France Ireland Italia Luxembourg Nederland (cid:153)sterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom CE TAC 650 1 790 230 490 1 490 20 7 330 12 000 12 000 15. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 113/11 Poblaci(cid:155)n Especie Nombre com(cid:156)n Nombre cient(cid:146)fico ANEXO II Tipo de TAC A = anal(cid:146)tico P = cautelar Zona Art(cid:146)culos 3 y 4 del Reglamento (CE) no 847/96 aplicables (1/0 = s(cid:146)/no) Deducciones previstas en el apartado 2 del art(cid:146)culo 5 del Reglamento (CE) no 847/96 aplicables (1/0 = s(cid:146)/no) Gallos Rape Lepidorhombus spp. IIa (1), Mar del Norte (1) Lophius spp. IIa (1), Mar del Norte (1) Rondaballo y r(cid:130)mol Psetta maxima & scophthalmus rhombus IIa (1), Mar del Norte (1) Rayas Limanda y platija Falsa limanda y mendo (1) Aguas comunitarias Rajidae spp. IIa (1), Mar del Norte (1) Limanda limanda & Platichthys flesus Microstomus kitt & Glyptocephalus cynoglossus IIa (1), Mar del Norte (1) IIa (1), Mar del Norte (1) C C C C C C 1 1 1 1 1 1 0 0 0 0 0 0


title: Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om avregleringen av energimarknaderna

eurovoc_concepts:
competition
competitiveness
energy policy
liberalisation of the market
single market

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION it te tr -6- ir -ir Bryssel den 07. 04. 1998 KOM(1998) 212 slutlig RAPPORT FRÄN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET om avregleringen av energimarknaderna Innehåll • Inledning • Kommissionens mål • Hinder för den inre energimarknaden - skälen till avreglering • Kommissionens uppfattning • Den första fasen: Direktivet om öppenhet beträffande prissättning och transiteringsdirektivet • Den andra fasen: Kolvätedirektivet • Den tredje fasen: Kommissionens förslag till direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för el och naturgas • Direktiv 96/92/EG • Läget i medlemsstaterna: • Sammanfattning • Översikt per land • Gemensam ståndpunkt om naturgas • Slutsats - Är framstegen tillräckliga? • Kompletterande och uppföljande åtgärder - 2- Kommissionens mål energiförsörjning Kommissionens viktigaste mål avseende utvecklingen av den inre energimarknaden har varit att uppnå en bättre integration av de nationella energimarknaderna för att förbättra försörjningstryggheten, sänka kostnaderna och öka konkurrenskraften. En gemenskapsomfattande marknad utan inre gränser ger en flexiblare och mer diversifierad en högre grad av försörjningstrygghet för gemenskapen som helhet. Mer konkurrens inom energisektorn leder också inom EU och därmed bättre konkurrenskraft. Konkurrensen leder också till sänkta priser för energikonsumenterna, vilket hjälper dem att få en konkurrensfördel i sin produktion. Den gemensamma marknaden har bidragit till tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. För Europeiska gemenskapen är frågan därför inte huruvida det är nödvändigt att förverkliga en inre energimarknad utan hur den kan förverkligas så effektivt som möjligt. till en effektivare energiindustri och bidrar därför till Hinder för den inre energimarknaden - skälen till avreglering avgörande Det finns fortfarande betydande hinder för den gränsöverskridande handeln med el och gas, och i vissa M till och med inom de nationella gränserna. Dessa barriärer är resultatet av exklusiva rättigheter som har beviljats de nationella statliga företagen inom dessa två områden. Det är värt att notera att de europeiska el- och gaspriserna i genomsnitt är 40 % högre än i Förenta staterna. För vissa industrigrenar är energipriset en av produktionskostnaderna. Uppdelningen av energimarknaderna i isolerade områden skadar den europeiska industrins konkurrenskraft på världsmarknaderna. När handelshindren avlägsnas inom gemenskapen kan el- och gasanvändarna dra nytta av fördelarna från en mer konkurrensutsatt marknad inklusive valfrihet och mindre prisskillnader mellan medlemsstaterna. Kommissionen har därför fokuserat på de el- och gassektorer där överföringen och distributionen är beroende av en speciell nätinfrastruktur. De viktigaste målen för en inre el- och gasmarknad har varit procentandel en mycket faktor utgör som hög att förbättra försörjningstryggheten genom att progressivt öppna el- och gasmarknaderna, att garantera fri rörlighet för gas och el inom och mellan medlemsstaterna för att möta efterfrågan, att förbättra konkurrenskraften genom att ge gas- och elanvändarna möjligheten en mer konkurrensutsatt fördelarna med energimarknad, vilket är nödvändigt för de energiindustrier som konkurrerar på världsmarknaderna, eftersom energin är en betydande del av den ekonomiska verksamheten. att utnyttja Kommissionens uppfattning Kommissionen har baserat sina lagstiftningsförslag för den inre energimarknaden på följande principer: • För det första att införlivandet måste ske progressivt för att energiindustrin skall få tillräckligt med tid för att anpassa sig till den nya miljön på ett flexibelt sätt. 3- • För det andra att gemenskapen inte bör påtvinga medlemsstaterna ett stelt system, utan ge dem en ram som de kan agera inom på det sätt som bäst passar de nationella behoven. • För det tredje att man bör undvika att ha för många bestämmelser. • För det fjärde att kommissionens uppfattning grundar sig på artikel 100a i fördraget, som kräver avtal mellan medlemsstaterna efter att en politisk dialog har förts med rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén. Den första fasen: Direktiven om öppenhet beträffande prissättning och transiteringsdirektivet Direktivet om öppenhet beträffande prissättningen (rådets direktiv 90/377/EEG) antogs den 29 juni 1990. I direktivet läggs ett gemenskapsförfarande fram för att främja öppenheten beträffande prissättningen på gas och el levererad till industriella slutanvändare. Enligt direktivet skall de statliga el- och gasföretagen två gånger om året lämna in tarifferna för alla konsumentkategorier till gemenskapens statistikkontor. De hittills offentliggjorda siffrorna visar stora skillnader i de villkor som gäller för el- och gasleverans till industriella slutanvändare i de olika medlemsstaterna och till och med inom samma land, vilket är resultatet av de stängda marknaderna. Direktiven om transitering av elektricitet (rådets direktiv om transitering av elektricitet genom kraftledningsnät 90/547/EEG av den 29 oktober 1990) och gas (rådets direktiv om transitering av naturgas genom ledningsnät 91/296/EEG av den 31 maj 1991), är avsedda att maximera och underlätta överföringen av el och gas mellan länder som inte är grannar. Trots dessa framsteg måste dock konstateras att denna handel bara har varit möjlig mellan monopotistiska nät och statliga foretag, och inte mellan konsumenter i en medlemsstat och producenter i en annan. Den andra fasen: Kolvätedirektivet Europaparlamentets och rådets direktiv om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (94/22/EG) antogs den 30 maj 1994. Till skillnad från eldirektfvet som avreglerar både produktion och leverans är gasförslaget (se nedan) begränsat till verksamhet kring lagring, transport och distribution av naturgas. Kolvätedirektivet omfattar den kompletterande verksamhet som gäller gas- och oljeproduktion. I direktivet föreskrivs att medlemsstaterna måste ge alla EU-företag lika och icke-diskriminerande tillträde till prospektering, utvinning och produktion av olja och naturgas inom EU och EES- området. Den tredje fasen: Kommissionens förslag till direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för el och naturgas Kommissionens ursprungliga förslag angående avregleringen av både gas och el lades fram den 21 februari 1992 (KOM(91)0548 slutlig). Direktiv 96/92/EG om gemensamma regler för den hire marknaden för el antogs den 19 december 1996 efter en lång och intensiv debatt. Ett år efter att eldirektivet hade antagits, den 8 december, nådde rådet en överenskommelse om en gemensam ståndpunkt i fråga om naturgasförslaget. Dessa händelser avspeglar medlemsstaternas äkta önskan att tillsammans upprätta en inre energimarknad. Direktiv 96/92/EG Ett stort framsteg gjordes när ministerrådet den 19 december 1996 antog direktivet om gemensamma regler för den inre marknaden för el. Direktivet trädde i kraft den 19 februari 1997. Eldirektivet påverkar marknaden följande delområden: produktion, distribution-överföring, konsumtion och nättillträde. inom följa tillståndsförfarandet förfaringssätt. De kan välja att Produktion När det gäller att erhålla ny produktionskapacitet kan medlemsstaterna välja mellan två eller alternativa anbudsförfarandet. Vilket förfårande de än väljer måste förfarandet grunda sig på objektiva, öppna och icke-diskriminerande kriterier och måste resultera i en direkt jämförbar öppning av marknaderna. Anbudsförfarandet medger central planering: ett centralt organ uppskattar behovet av ny kapacitet och den erforderliga kapaciteten fördelas genom ett anbudsförfarande. En helt oberoende myndighet organiserar och fattar beslut om anbuden. Enligt tillståndsförfarandet kan vem som helst när som helst som bygga och driva elproduktionsanläggningar medlemsstaterna har definierat för beviljandet av tillstånd uppfylls. I detta fåll förekommer ingen central planering eftersom den kapacitet som krävs för att möta behovet överlämnas åt marknaden. Dessa två alternativ ger företagen möjlighet att bygga och driva ny produktionskapacitet på en ny marknad var som helst inom Europeiska unionen. Vissa typer av producenter skall kunna få tillstånd genom båda förfarandena (egenproducenter och oberoende producenter). förutsatt att de kriterier systemansvarige Överföring - distribution Medlemsstaterna skall utse, eller kräva att företag som äger egna överförings- och distributionssystem utser, en systemansvarig med ansvar för driften, för underhåll och för utveckling av överförings- och distributionssystemen inom ett visst område. för för Den ansvaret inmatningsordning inom sitt område. Kriterierna för produktionsanläggningarnas inmatningsordningen måste vara objektiva, öppna och icke-diskriminerande. I direktivet föreskrivs som ett undantag till denna grundregel en mekanism för gynnsam behandling av elektricitet från följande källor: • Förnybara energikällor: en medlemsstat kan ålägga den systemansvarige att, då inmatnmgsordningen mellan produktionsanläggningar, prioritera denne avgör anläggningar som använder förnybara energikällor eller avfall eller producerar el i anläggningar för kombinerad el- och värmeproduktion. överföringssystemet har • Inhemska energikällor: prioritet vid avgörande av inmatningsordningen kan också ges åt elektricitet som produceras med inhemskt bränsle, men endast upp till 15 %. Konsumtion På konsumentsidan kommer elmarknaden att öppnas för konkurrens gradvis över en period på sex år. Det första steget tas i februari 1999, det andra steget i februari år 2000 och det tredje steget i februari 2003. Vid det första steget skall öppningen motsvara i genomsnitt minst 25,37 % av gemenskapens elmarknad, beräknat som den andel av totalkonsumtionen som konsumeras av slutförbrukare med en årlig konsumtion över 40 GWh. I ett andra steg sänks denna tröskel till 20 GWh, vilket representerar en öppning på 28 % i genomsnitt av gemenskapens elmarknad och vid - 5- det tredje steget sänks tröskeln till 9 GWh, vilket motsvarar en öppning på i genomsnitt 33 % av gemenskapens elmarknad. Samtliga medlemsstater måste öppna marknaden till minst denna andel men en mer omfattande öppning är inte utesluten. Medlemsstaterna fastställer - under kommissionens överinseende - vilka kunder som är berättigade att delta i marknadsöppningen, även om två kategorier kommer att inkluderas automatiskt: slutförbrukare med mycket stor konsumtion (över 100 GWh) och distributörer för den mängd el som konsumeras, inom deras distributionssystem, av dem bland deras kunder som har angivits som berättigade. Nättillträde Alla producenter och alla berättigade kunder kommer att kunna sluta direkta avtal med varandra för leverans av elektricitet och för att få nättillträde under objektiva och icke- diskriminerande villkor. Medlemsstaterna kan välja mellan tre alternativa förfaranden för att uppfylla detta: • Förhandlat tredje mans tillträde: elproducenter och elkonsumenter avtalar direkt med varandra angående leverans av elektricitet men de förhandlar om nättillträde med nätoperatören när det gäller eller andra villkor. Systemoperatörerna måste offentliggöra riktpriser för användningen av överförings- och distributionssystemet. transporttariffer • Reglerat tredje mans tillträde: elproducenter och elkonsumenter avtalar direkt med varandra angående leverans av elektricitet men de berättigade kunderna har rätt till nättillträde på grundval av offentliggjorda tariffer. • Ensamköpare: elproducenter och elkonsumenter avtalar direkt med varandra angående leverans av elektricitet. Elpriset i ett sådant avtal är strikt konfidentiellt. Inom ett system där ensamköparen har återköpsskyldighet är ensamköparen skyldig att köpa den elektricitet som avtalats med en berättigad kund från en producent till ett pris som är en funktion av det försäljningspris som erbjuds av ensamköparen till den berättigade kunden minus en icke-diskriminerande överföringstarifr för användningen av nätet. Den ekonomiska fördelen för den berättigade kunden är differensen mellan det pris till vilket kunden normalt skulle köpa elektricitet från ensamköparen och det elektricitetspris till vilket kunden har avtalat att köpa elektricitet från en annan producent, minus överföringskostnaden. Inom ett system där ensamköparen inte har återköpsskyldighet fungerar systemet på samma sätt som det ovan beskrivna reglerade eller förhandlade tillträdet för tredje man. Direktlinjer Utöver möjligheten till nättillträde för att kunna leverera den elektricitet som har avtalats mellan berättigade kunder och leverantörer har elproducenter och elleverantörer rätt att försörja sina egna anläggningar, dotterbolag och berättigade kunder genom direktlinjer. Medlemsstaterna fastställer kriterierna för beviljandet av tillstånd för konstruktion av direktlinjer och dessa kriterier måste vara objektiva och icke-diskriminerande. 6- Skyldighet att erbjuda allmännyttiga tjänster Varje medlemsstat fastställer själv skyldigheterna i fråga om allmännyttiga tjänster. Genom direktivet upprättas en mekanism som ger medlemsstaterna möjlighet att vidta lämpliga åtgärder i detta hänseende. Dessa skyldigheter skall fastställas av medlemsstaterna individuellt inom en gemenskapsram enligt direktivets bestämmelser. Medlemsstaterna skall definiera dessa skyldigheter, som måste vara objektiva, öppna, icke-diskriminerande, kontrollerbara och offentliga. De skall ingå i en av de fem gemenskapskategorierna: försörjningstrygghet, regelbundenhet, kvalitet och pris på leveranser samt miljöskydd. Skyldigheterna måste anmälas till kommissionen för kontroll av att de uppfyller gemenskapens lagstiftning. Dessutom är skyldigheterna i fråga om allmännyttiga tjänster ingen oinskränkt fullmakt. Enligt artikel 90 i fördraget skall företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller som har karaktären av fiskala monopol vara underkastade reglerna i fördraget, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Följaktligen bör medlemsstaterna garantera att de skyldigheter som de ålägger elektricitetsföretag står i proportion till de aktuella målen. Denna mekanism som direktivet innebär ger medlemsstaterna möjlighet att balansera konkurrens med behovet att främja vissa allmännyttiga tjänster där detta anses vara nödvändigt med tanke på det allmänna intresset, allt inom gemenskapens ram i linje med fördraget och kommissionens meddelande om tjänster i allmänhetens intresse i Europa (KOM(96) 443 slutlig). Övergångsordningar Enligt artikel 24 i eldirektivet hade medlemsstaterna möjlighet att ansöka om en övergångsordning till och med den 20 februari 1998. Övergångsordningar är begränsade tidsmässigt och gör det möjligt att vidta olika åtgärder till stöd för de åtaganden som har gjorts innan direktivet träder i kraft och som inte kunde fullgöras på grund av att marknaden öppnas. Som exempel kan man ta ett avtal om minsta fakturerad konsumtion ("take-or-pay") mellan en producent och en distributör. Producenten investerade i ett kraftverk på grundval av ett försäljningskontrakt med distributören. Distributören, å sin sida, förlitade sig på försäljning till sina fasta kunder. När konsumenterna kan börja välja leverantör kan det antingen leda till att distributören blir trängd genom konkurrens eller att producenten förlorar sina investeringar. På vissa villkor och efter noggrann undersökning av varje enskilt fåll kan kommissionen därför godkänna stödordningar som medlemsstaterna föreslår. Detta innebär en flexibel möjlighet att hantera särskilda problem för en medlemsstats elindustri utan att det påverkar tidsplanen för genomförandet av eldirektivet och de optimala strukturval som varje medlemsstat måste göra för att förbereda sig för den gemensamma elmarknaden. Följande torv medlemsstater har ansökt om en sådan övergångsordning: Belgien, Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Spanien, Tyskland och Österrike. Kommissionen kommer att behöva samla in en stor mängd ytterligare upplysningar för att kunna förbereda beslut i varje fall. Detta förfårande kommer att ta åtskilliga månader, men bör vara avslutat före den dag då direktivet träder i kraft i de flesta medlemsstaterna; den 20 februari 1999. Läget i medlemsstaterna Sammanfattning Elmarknaden kommer att öppnas för konkurrens genom ett gradvis öppnande av marknaden över en sexårsperiod. Öppnandet kommer till en början att täcka cirka en fjärdedel av marknaden och skall till slut resultera i att en tredjedel av totalmarknaden på 45 miljarder ecu är avreglerad. Det är värt att notera att en klar majoritet av medlemsstaterna i själva verket kommer att gå längre än den minsta öppningsgrad som bestäms i direktivet. I Nederländerna kommer 32 % av konsumenterna att vara berättigade 1998 och alla konsumenter 2008. 1 Sverige är alla konsumenter berättigade sedan den 1. 1. 1996. 1 Förenade kungariket innebär den nuvarande tröskeln en öppning på 42 % av marknaden och enligt planerna skall marknaden ha öppnats helt i slutet av 1998. I Finland är avsikten att fa en helt öppen marknad under 1998. I Tyskland kommer alla slutkunder och distributörer att vara berättigade. I Danmark kommer nästan 90 % av marknaden att vara öppen för konkurrens. Spanien kommer att gå längre och i snabbare takt än direktivet förutsätter. De flesta av de återstående medlemsstaterna kommer att delge sina avsikter inom en snar framtid. Det är därför uppenbart, även enligt de mest konservativa uppfattningarna, att minst 60 % av efterfrågan på el i EU kommer att vara avreglerad senast i slutet av 1999. Detta understryker det faktum att behovet av en avreglerad hire elmarknad erkänns i vida kretsar, trots den långa debatt som har förts sedan kommissionen först kom ut med sitt förslag till direktiv. Översikt per land Österrike Elsystemets struktur: Vart och ett av landets nio Länder har ett eget elföretag. Dessa regionala företag äger distributionsnätet för låg- och medelspänning och har monopol på elförsörjningen i sin region. Största delen av elproduktionen ombesörjs av åtta produktionsföretag som till minst 50 % ägs av Verbundgesellschaft (det nationella nätföretaget). Företaget äger också högspänningsnätet på 380 kV och största delen av högspänningsnätet på 220 kV med undantag av TIWAG- och VKW-näten (de regionala företag som erkänns som nätoperatörer enligt transiteringsdirektivet). Aktuell avregleringssituation: Det första lagförslaget har lagts fram av ministeriet och skall enligt planerna överlämnas till parlamentet i mars 1998. Produktion: Tillståndsförfarandet. Nättillträde: Ensamköpare med återköpsskyldighet med begränsade undantag. Berättigade konsumenter: Tröskel som för närvarande diskuteras: 40 GWh, som representerar 27 %. Dessutom planerar man att inbegripa även distributörerna, vilket skulle innebära att marknaden öppnas i väsentligt större utsträckning. Belgien Elsystemets struktur: 94 % av den inhemska elektriciteten produceras av Electrabel, ett privat företag, och SPE, ett offentligt företag. Dessa två företag sköter överföringen genom ett gemensamt nät (CPTE-GECOLI). Distributionen sköts i regel av kommunerna och Electrabel. Aktuell avregleringssituation: Lagstiftningsförfarandet har ännu inte inletts. Belgien åtnjuter en extra införlivandefrist på ett år. På finansministerns begäran har styrkommittén för el och gas avgivit sitt yttrande om genomförandet av direktivet. Danmark Elsektorns struktur: Den danska elförsörjningsbranschen består av två vertikalt integrerade system som separeras av Stora Balt. De två systemen är inte sammanlänkade. Den västra delen är länkad till Norge, Sverige och Tyskland medan den östra delen är länkad till Sverige och Tyskland. Det finns cirka 100 distributionsföretag två som äger de 8 produktionsföretagen. Det huvudnätsoperatörer, Eltra i västra Danmark och Elkraft i östra Danmark. Aktuell avregleringssituation: Ett ändringsförslag till rättsakten om elförsörjning antogs i maj 1996 och trädde i kraft den 1. 1. 1998. Enligt prognoserna skall man hösten 1998 lägga fram ett förslag till den nödvändiga lagstiftning som ännu saknas för att direktivet Tillståndsförfarandet. Kärnkraftsanläggningar och kolbaserade anläggningar får inte tillstånd av miljöskäl Nättillträde: Förhandlat tredje mans tillträde. Berättigade kunder: Industriella konsumenter med en årskonsumtion över 100 GWh och distributionsföretag med en årsförsäljning som överskrider 100 GWh. Detta motsvarar en öppning på 90% av marknaden. Produktion: införlivas. kunna finns skall Finland Elsystemets struktur: Det finländska systemet domineras av det statligt ägda företaget rVO och det privatägda PVO. Dessa står för totalt 80% av produktionen. Det nationella överföringsnätet ägs av FinGrid. Det finns omkring 115 distributörer (lokala och regionala). Aktuell avregleringssituation: Från och med den 1 juni 1995 är elsektorn i Finland avreglerad. Produktion: Tillståndsförfarandet. Det central inmatningsordning och balansen mellan tillgång och efterfrågan garanteras genom avtal mellan producenter och distributörer. Nättillträde: Reglerat tredje mans tillträde. Tarifferna följer frimärkessystemet och är offentliga. Berättigade kunder: Alla kunder är berättigade. Separation: Huvudnätet ägs av FinGrid som är helt separerat från de övriga verksamheterna och som även har särredovisning. Förnybara källor: Det finns stödprogram för investeringar i vindturbiner och biomassadrivna små anläggningar för kombinerad kraftvärmeproduktion samt skattelättnader. Största delen av eldirektivets bestämmelser har redan inlemmats i de finländska förordningarna. ingen finns Frankrike Elsystemets struktur: Elsektorn domineras av EDF som står för 95 % av produktions- och distributionsverksamheten och all överföring. Aktuell avregleringssituation: Har inte ännu fastställts. En omfattande debatt har inletts med en "vitbok" om organisationen av elsystemet, där alla berörda parter kan lämna sina synpunkter om de huvudalternativ direktivet innehåller. Tyskland Elsystemets struktur: Den tyska elbranschen består av nästan 1000 företag. Högspänningsnätet som även kontrollerar största delen av produktionen inom sina områden. Efter den tyska återföreningen skapades VEAG, ett integrerat produktions- och överföringsföretag för östra Tyskland. Varje regional och kommunal distributionssystemoperatör har ansvaret för att leda och övervaka poolerna och belastningen inom sitt område. innefattar 9 överregionala överföringsföretag -9 redan antagits av Bundestag Aktuell avregleringssituation: Energilagen har (parlamentet) och diskuteras för närvarande i Bundesrat (senaten). Produktion: Tillståndsförfarandet. Nättillträde: Förhandlat tredje mans tillträde på överföringsnivå. På distributionsnivån (kommunal nivå) kan distributionsföretagen välja mellan tredje mans tillträde eller ensamköparsystemet med inköpsskyldighet till införlrvandefristens slut (2005). Berättigade kunder: Ingen tröskel. Alla slutkonsumenter och distributörer är berättigade. Förnybara källor: Inmatningsgaranti till ett garanterat rninimipris. Inhemska källor: Skydd av östtyskt brunkol för alla östtyska Länder till och med 2003. Separation: Man har förutsett särredovisning, separerad ledning och övervakning av överföringssystemoperatörerna och separerad för potentiella ensamköpare. information Grekland Elsystemets struktur: Det offentliga energiföretaget Public Power Corporation (PPC) fungerar som ett statsmonopol och kontrollerar praktiskt taget all produktion, överföring och distribution av energi i Grekland. Det enda undantaget gäller kraftproduktion i mindre anläggningar av oberoende kraftproducenter och produktion för eget bruk med utnyttjande av förnyelsebara energikällor (och bara i undantagsfall traditionella bränslen). Emellertid skall all kraft som är producerad av de enbart kraftproducerande bolagen och överskottet från egenproducenterna överlämnas exklusivt till PPC. Aktuell avregleringssituation: Grekland har redan anmält en extra införlivandefrist och planen för avreglering av elsektorn har inte ännu fastställts. Italien Elsystemets struktur: ENEL har monopol på produktion, överföring och distribution av el samt på import och export, med några få undantag: lokala företag deltar i eldistributionen, egenproducenter av el (Edison mfl. ) producerar el för egen konsumtion eller för försäljning till företag inom samma grupp. Produktionen från förnybara källor och kombinerad kraftvärmeproduktion är avreglerad men den producerade elektriciteten måste säljas till ENEL. Aktuell avregleringssituation: Italien har inte ännu fastslagit planerna för direktivets införlivande. Irland Elsystemets struktur: Elsektorn domineras av Electricity Supply Board (ESB) som är ett vertikalt integrerat företag som bedriver verksamhet inom produktion, överföring och distribution av el. Sedan 1994 har regeringen initierat ett antal upphandlingar för alternativa energikällor omfattande 263 MW och för torv till en storlek av 120 MW, vilket motsvarar ca 10% av den installerade kapaciteten. Dock är huvuddelen av dessa ännu inte byggda. Aktuell avregleringssituation: Irland har redan anmält en extra införlivandefrist på ett år. Det formella lagstiftningsförfårandet skall enligt planerna inledas i slutet av 1998 och har ännu inte fastställts. Luxemburg 10- Elsystemets struktur: I Luxemburg är elsystemet nästan helt beroende av importerad el. Systemet har två separata nät som opereras av Cegelec, ett offentligt företag, och Sotel, ett privat företag som bara levererar till stora industriella konsumenter. Aktuell avregleringssituation: Förslaget till lagstiftningsram omfattats ännu inte av ett politiskt beslut. De relevanta lagarna och förordningarna träder i kraft i början av 1999. Det förväntas att följande grundläggande synsätt kommer att användas: Produktion: Anbudsförfarandet parallellt med tillståndsförfårandet för mindre producenter. Nättillträde: Har ännu inte fastställts. Marknadsöppning: Kunder som förbrukar 100 GWh, vilket utgör 40 % av den totala elkonsumtionen. Inga tillstånd. Alla har Nederländerna Elsystemets struktur: Det finns för närvarande 33 distributionsföretag som äger de fyra företag som producerar el i Nederländerna. Dessa fyra företag äger SEP, ägare och operatör av överföringsnätet. Aktuell avregleringssituation: Parlamentet röstar om lagen den 18 mars och den träder i kraft den 1 januari 1999. Huvudlinjerna är följande: en specifika Produktion: länge som miljö- och säkerhetskraven uppfylls. så elproduktionsanläggning Överföring: De företag som sysslar med överföring och distribution av el är juridiskt separerade från produktions- och försörjningsverksamhet. Nättillträde: Reglerat tredje mans tillträde. Marknadsöppning: 32 % år 1998, alla konsumenter år 2008. Förnybara källor: Minst 5 % av den elektricitet som konsumenterna köper måste härröra från förnybara källor. Myndigheterna ger ut gröna certifikat för producenter som använder förnybara källor (även utländska). Dessa gröna certifikat säljs till konsumenterna för att dessa skall kunna visa att de uppfyller köpkravet på 5 %. Skyldigheten att erbjuda allmännyttiga tjänster: Captivekonsumenter försörjs till maximipris som bestäms av den behöriga myndigheten. Lagen innehåller också en "jämviktsklausul" (ömsesidighet). att bygga tillstånd Portugal Elsystemets struktur: Det nationella elsystemet är uppdelat i två undersystem- det offentliga systemet (SEP) och det oberoende systemet (SEI). Överföringen sköts av ett oberoende företag. Aktuell avregleringssituation: I det offentliga systemet är produktion, överföring och distribution sammankopplade genom långtidsavtal. Kunderna åtnjuter en enhetlig tariff. Det oberoende systemet innefattar en liten produktion (vatten, förnybara källor) och oberoende producenter som försörjer berättigade kunder. Produktion: I SEP används anbudsförfarandet, i SEI används tillståndsförfårandet. Nättillträde: Reglerat tredje mans tillträde. Berättigade kunder: Enligt portugisisk lag är konsumenter med en årsförbnikning på 100 GWh redan berättigade samt deras distributörer med en volym som motsvarar 8 % av dessa konsumenters förbrukning. Bestämmelserna i anslutning till direktivets införlivande kommer att tillåta användningen av tredje mans tillträde. Den egentliga marknadsöppningen kommer att ske senast i mitten av 1998. Tröskeln för slutkunder sänks till 40 GWh i avsikt att uppnå den nivå som direktivet kräver. Spanien Elsystemets struktur: Produktionsmarknaden domineras av Endesa, ett statligt ägt företag som enligt planerna skall privatiseras senast 1999, och två privata företag, i l- ingen enskild aktieägare Iberdrola och Union Fenosa. Inom överföringssektorn är Redesa det dominerande företaget. Inom distributionssektorn står Endesagruppen för 43 % av distributionen, Iberdrola för 35 % och Union Fenosa för 14 %. Aktuell avregleringssituation: Den lagstiftning som trädde i kraft den 1 januari 1998 innebär en liberalisering som går längre än minimikraven i eldirektfvet. Den nya strukturen baseras på en spotmarknad i kombination med reglerat tredje mans tillträde. Överföringssystemets operatör, Red Electrica, är oberoende även vad gäller ägande, får äga mer än 10 %. Produktion: eftersom Tillståndsförfårandet. Inom produktionsmarknaden kommer det att finnas ett poolsystem som omfattas av alla producenter. Egenproducenter kan överlåta sin tilläggsproduktion till poolen efter att de har försörjt sina dotterbolag. Nättillträde: Reglerat tredje mans tillträde. Berättigade kunder: Från och med januari 1998 är konsumenter med en årskonsumtion på 15 GWh berättigade. Dessa representerar cirka 30 % av den totala elkonsumtionen. Den 1 januari år 2000 kommer berättigandetröskeln att sänkas till 9 GWh, år 2002 till 5 GWh, år 2004 till 1 GWh, och från och med 2007 är alla konsumenter berättigade. Förnybara källor: Det kommer att finnas en stödmekanism som innebär krav på köp av el som härrör från förnybara källor och kombinerad kraftvärmeproduktion. Sverige Elsystemets struktur: Det finns omkring 300 produktionsföretag och åtta av dem står för 95 % av produktionen. Det största företaget är det statsägda Vattenfåll AB, som har en marknadsandel på 50 %. Det näst största företaget är Sydkraft, med en marknadsandel på 20 %. Distributionen sköts av kommunalt ägda företag (omkring 270). Huvudnätet ägs av staten och sköts av Svenska Kraftnät, som är statligt. Aktuell avregleringssituation: Från och med den 1 januari 1996 har Sverige en avreglerad marknad. Alla konsumenter anses vara berättigade. Idag levereras 75-80 % av elektriciteten till kunderna på grundval av direkta avtal med producenterna. Den återstående andelen på 20-25% spotmarknaden. Produktion: Tillståndsförfårandet. Nättillträde: Reglerat tredje mans tillträde. En frimärkesmetod tillämpas för beräkning av överföringstarifferna. Sverige har ingen central inmatningsordning och balansen mellan tillgång och efterfrågan garanteras av spotmarknaden vid Nord Pool. Separation: Svenska Kraftnät, systemoperatören, ingår i en separat juridisk enhet och deltar inte i produktionen och distributionen av el. Förnybara källor: Förnybara källor stöds genom investeringsstöd och genom skattesystemet. Distributörerna är också skyldiga att köpa el från små producenter. Huvuddelen av eldirektfvets bestämmelser har redan införts. försörjs via Förenade kungariket Elsystemets struktur: Det finns tre stora producenter på produktionsmarknaden (National Power, Power Gen och British Energy) med ett stadigt ökande antal oberoende energiproducenter. Tolv regionala elföretag äger distributionsnätet. Beträffande överföringssystemet sköts överföringsnätet och spotmarknaden av en oberoende nätoperatör och ett nationellt nätföretag. Aktuell avregleringssituation: Elsystemet i England och Wales omstrukturerades under 1990 och 1991. Produktion: Tillståndsförfårandet för produktionskapacitet. Nättillträde: En elpool med reglerat tredje mans tillträde. Poolen är en spotmarknad som samordnar produktionsanbud och den uppskattade efterfrågan på halvtimmesbasis en dag i förväg. Alla producenter säljer endast via poolen. Slutkonsumenterna kan bara -12 tillträde. Därför konkurrerar de 12 regionala elföretagen välja mellan leverantörer på distributionsnivån genom ett system för reglerat tredje mans som äger distributionsnätet med varandra och samtidigt med de övriga försörjningsföretagen. Berättigade kunder: Den nuvarande tröskeln ligger på 100 kWh, vilket innebär en marknadsöppning på cirka 42 %. Sedan början av 1998 har denna tröskel stegvis avvecklats och detta leder till att marknaden kommer att vara helt öppen i slutet av året. Separation: Det brittiska systemet har varit juridiskt helt separerat sedan 1990. Förnybara källor: Distributörerna är skyldiga att köpa från producenter som använder förnybara källor. En avgift på elförbrukningen till förmån för icke-fossila bränslen skall finansiera kostnaden. Gemensam ståndpunkt om naturgas Rådet uppnådde den 12 februari en gemensam ståndpunkt i fråga om den inre marknaden för naturgas. I nästa steg yttrar sig Europaparlamentet om den gemensamma ståndpunkten och man hoppas att direktivet skall kunna antas under den första halvan av detta år. Förslaget till direktiv innehåller gemensamma regler för överföring, distribution, leverans och lagring av naturgas. Syftet med direktivet är att garantera konkurrensen inom naturgassektorn, skapa högre effektivitet, garantera större öppenhet, förstärka försörjningstryggheten och tillhandahålla lika tillträde för alla berättigade kunder till denna sektor. Den gemensamma ståndpunktens huvudsaktiga punkter är följande: Öppning av marknaden: Naturgasmarknaden kommer att öppnas för konkurrens gradvis över en tioårsperiod genom ett system som innehåller en kombination av kvalitativa och kvantitativa kriterier. Tillämpningen av kvalitativa kriterier innebär att man fastställer en tröskel for att bestämma vilka industriella konsumenter som skall vara berättigade. Denna tröskel sätts till en början på 25 miljoner kubikmeter för att sedan sänkas till 15 miljoner efter fem år och 5 miljoner efter tio år. Dessutom kommer alla elproducenter att anses vara berättigade oavsett årskonsumtion. Medlemsstaterna får dock, för att trygga balansen på sina elmarknader, införa en berättigandetröskel för producenter av kombinerad värme och kraft, en tröskel som inte får vara högre än den tröskel som gäller för andra kunder. att tillämpas, med en obligatorisk Kvantitativa kriterier kommer också minimiprocentandel för marknadsöppningen i medlemsstaterna. Minimigränsen blir till en början 20 % och höjs sedan till 28 % och 33 % efter fem respektive tio år. För att kunna ta hänsyn till eventuella obalanser vad gäller graden av marknadsöppning, på sänka grund marknadsöppningsandelen förutsatt att denna, efter tillämpning av det kvalitativa kriteriet, är högre än 30 %, 38 % och 43 % under det första, andra respektive tredje steget. Utöver detta kommer distributörer, om de inte redan anses vara berättigade, att vara berättigade till leverans av gas till kunder som är berättigade. får medlemsstaterna gasmarknadsstrukturer, olika av Konstruktion och drift av naturgasanläggningar: För konstruktion och drift av naturgasanläggningar beviljar medlemsstaterna tillstånd enligt objektiva, öppna och icke-chskriminerande kriterier som bör vara offentliga. Om en sökande förvägras 13 tillstånd skall orsaken meddelas till den sökande och till kommissionen, och sökandena bör ha tillgång till förfaranden för lösande av tvister. Tillträde till systemet Naturgasföretagen och de berättigade kunderna kommer att ha tillträde till systemet för att sluta leveransavtal med varandra under objektiva och icke diskriminerande villkor. Här kan medlemsstaterna välja antingen förhandlat eller reglerat tredje mans tillträde eller båda. • När förhandlat tredje mans tillträde används förhandlar naturgasforetagen och de berättigade kunderna om tillträde till systemet med de relevanta naturgasföretagen för att sluta leveransavtal. Naturgasföretagen bör årligen offentliggöra de grundläggande kommersiella villkoren som gäller för användningen av nätet. • Medlemsstater som väljer reglerat tredje mans tillträde skall vidta de nödvändiga åtgärderna för att ge naturgasföretagen och de berättigade kunderna rätt till tillträde till systemet på grundval av offentliggjorda tariffer. Medlemsstaterna skall se till att inget överförings-, lagrings- eller distributionsföretag eller LNG-företag (flytande naturgas) dislaiminerar systemanvändare eller missbrukar information som erhållits från tredje man när det gäller förhandling om tillträde till systemet. Särredovisning samt insyn och öppenhet i bokföringen: Integrerade företag är skyldiga att separera den interna redovisningen gällande verksamheten kring överföring, distribution och lagring. Skyldigheten att erbjuda allmännyttiga tjänster: Medlemsstaterna får, med hänvisning till det allmänna ekonomiska intresset, ålägga naturgasföretagen skyldigheten att erbjuda allmännyttiga tjänster. Dessa tjänster skall vara objektiva, öppna och icke- diskrirninerande, kontrollerbara och offentliga och skall fålla inom en av de fem kategorierna trygghet, regelbundenhet, kvalitet och pris på leveranser samt miljöskydd. Dessa skyldigheter skall anmälas till kommissionen och skall alltid uppfylla kraven i artikel 90 i fördraget, enligt vilka företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller som har karaktären av fiskala monopol skall vara underkastade reglerna i fördraget, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Undantag: Kapitel VII innehåller ett antal specifika bestämmelser gällande undantag för direktivets tillämpning. Avsikten med dessa undantag är att i vissa fall garantera ett specifikt skydd, t. ex. för naturgasföretag med specifika ekonomiska och finansiella svårigheter som härrör från "take-or-pay"-åtaganden eller i medlemsstater där gas nyligen har börjat användas och det finns behov att återbetala stora investeringar (nya marknader). I det första fallet beviljas undantagen från fåll till fall, och kommissionen kommer att ha en avgörande roll, medan undantagen i det andra fallet automatiskt löper ut tio år efter den första leveransen av naturgas. Slutsatser Är framstegen tillräckliga? Avregleringen av el- och gasmarknaderna har startat en process som inbegriper strukturell förändring. I fråga om eldirektfvet avreglerade en del medlemsstater sina 14- marknader redan innan direktivet antogs, t. ex. Förenade kungariket, Sverige och Finland. Andra medlemsstater inledde diskussionen om de nödvändiga förändringarna först efter det att direktivet hade antagits. Till dem hör vissa medlemsstater som avser att öppna sina marknader tämligen snabbt och som redan har infört lagstiftning, t. ex. Nederländerna, Spanien och Tyskland, och andra som inte har kommit så långt i lagstiftningsprocessen. Det är dock klart, trots skillnaderna i de framsteg som medlemsstaterna hittills har gjort när det gäller lagstiftningsförfarandet för eldirektivets införlivande, att en omstrukturering av elsektorn i avsikt att uppfylla direktivets bestämmelser finns på dagordningen i alla medlemsstater. Eftersom det i direktivet finns flera alternativ för hur marknaden kan organiseras krävs en översyn för att garantera ett nöjaktigt resultat. Kommissionen har därför nära följt direktivets införlivande i nationell kgstiftning, både genom bilaterala möten med medlemsstaterna och inom ramen för den uppföljningsgrupp som möts två gånger per år med målet att införlivande av förebygga inkonsekvenser och garantera ett sammanhängande trots direktivet. Det bör därför medlemsstatemas svårigheter under införlivandefristen, inte finns några som helst indikationer på att ett sammanhängande införlivande av direktivet inte kan garanteras inom den tidsrymd som anges i direktivet. Samma tillvägagångssätt kommer att användas för gas när direktivet antas. i detta sammanhang understrykas att det, Kompletterande och uppföljande åtgärder Antagandet av eldirektivet och den gemensamma ståndpunkten om gasförslaget är inte det yttersta syftet. I eldirektivet finns därför en klausul som ålägger kommissionen att i sinom tid utvärdera direktivet mot bakgrund av erfarenheterna så att ytterligare åtgärder kan träda i kraft år 2006. Detsamma förväntas gälla för gas om tio år, efter det att direktivet har antagits slutgiltigt. Kommissionen kommer därför att överväga nya förslag för öppnande av marknaderna. Under tiden är det viktigt att övervaka tillämpningen av eldirektivet i syfte att garantera att den inre marknaden fungerar på rätt sätt, för att kontrollera att olika system för nättillträde resulterar i ett jämförbart öppnande av marknaderna, att de planerade förfarandena för ny produktionskapacitet garanterar etablermgsfriheten, för att garantera sund konkurrens och för att kontrollera att de gällande lagstiftnings- och skiljedomsförfarandena effektivt garanterar likvärdiga fönitsättningar. Av denna anledning måste både medlemsstaterna och kommissionen göra betydande insatser för att se till att konkurrensen är rättvis. Kommissionen kommer att se till att konkurrensregler införs för att undvika att tillgången till marknader blockeras och att stark marknadsställning missbrukas. Politiken vad gäller sammanslagningar måste också föras med uppmärksamhet på dynamiken i den liberalisering som nu genomförs. Dessutom måste åtgärder vidtas mot otillåtet stöd. Samtidigt måste öppnandet av de nationella energimarknaderna kompletteras med åtgärder för att garantera en sund konkurrens: dessa inbegriper harmonisering inom området tekniska standarder och trygghetsstandarder och harmonisering i fråga om miljöskydd. Öppnandet av marknaderna kommer dock att ske progressivt, och därför kan också harmoniseringen vara progressiv och genomföras parallellt. Eldirektivet innehåller i alla händelser bestämmelser om en årlig rapport om harmoniseringskraven. Den första rapporten koncentrerar sig på behandlingen av förnybara energikällor inom den inre elmarknaden. En undersökning av befintliga och planerade stödprogram för 15 föraybara källor bör genomföras i alla medlemsstater innan man fastställer vilka bestämmelser som eventuellt skall tas med i ett direktiv för harmonisering inom detta område. Dessutom är utvecklingen av de transeuropeiska näten en absolut förutsättning för att den gemensamma marknaden skall fungera på ett balanserat sätt. En tillräcklig infrastruktur är en nödvändig förutsättning för överföring av energi inom en integrerad inre marknad och ökar också försörjningstryggheten. Slutligen är det mycket viktigt att man gör en ingående undersökning av de sociala följderna av de nya marknadsreglerna och den ökade konkurrensen. Kommissionen är bekymrad med tanke på vilka följder avregleringen av el- och gassektorerna har för sysselsättningen i Europeiska unionen. Kommissionen planerar därför att påbörja en studie om avregleringens följder för sysselsättningen och noggrant undersöka vilka kompletterande åtgärder och program som kan behövas som stöd för att återanstälming skall kunna ske. -16 ISSN 1024-4506 KOM(98) 212 slutlig DOKUMENT SV 12 10 15 Katalognummer : CB-CO-98-227-SV-C ISBN 92-78-33058-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg i?


title: WRITTEN QUESTION No. 1079/98 by Jean-Antoine GIANSILY to the Commission. The Commission's Green Paper on Vertical Restraints in EC Competition Policy

eurovoc_concepts:
competition policy
report
vertical agreement

text: 22. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 402/71 (98/C 402/086) SKRIFTLIG FR¯GA E-1079/98 fr(cid:229)n Jean-Antoine Giansily (UPE) till kommissionen (7 april 1998) ˜mne: Kommissionens gr(cid:246)nbok om vertikala begr(cid:228)nsningar i EG:s konkurrenspolitik Europaparlamentet antog den 18 juli 1997 en resolution om gr(cid:246)nboken om vertikala begr(cid:228)nsningar i EG:s konkurrenspolitik (A-0242/97) (1). Efter den konferens som anordnades av GD IV den 6 och 7 oktober f(cid:246)r att h(cid:246)ra ber(cid:246)rda sektorer fick ledam(cid:246)terna intrycket av att det inte finns n(cid:229)gra tydliga riktlinjer, utan att det tv(cid:228)rtemot fortfarande f(cid:246)rekommer olika komplicerade och f(cid:246)rvirrade varianter, och att ingen h(cid:228)nsyn tas till de inv(cid:228)ndningar som gjorts mot de alternativ i gr(cid:246)nboken som har marknadsandelar som utg(cid:229)ngspunkt. Anser kommissionen att det (cid:228)r f(cid:246)rnuftigt att forts(cid:228)tta in i denna (cid:229)terv(cid:228)ndsgr(cid:228)nd som industrin och distribut(cid:246)rerna n(cid:228)stan enh(cid:228)lligt mots(cid:228)tter sig och som parlamentet, Ekonomiska och sociala r(cid:229)det, RegionkommittØn och n(cid:229)gra nationella regeringar har f(cid:246)rt fram viktiga inv(cid:228)ndningar emot? (1) EGT C 286, 22. 9. 1997, s. 347. (98/C 402/087) SKRIFTLIG FR¯GA E-1080/98 fr(cid:229)n Jean-Antoine Giansily (UPE) till kommissionen (7 april 1998) ˜mne: F(cid:246)rl(cid:228)ngning av befintliga f(cid:246)rordningar om gruppundantag Den konferens som anordnades av DG IV den 6 och 7 oktober 1997 f(cid:246)r att h(cid:246)ra de sektorer som ber(cid:246)rs av gr(cid:246)nboken om vertikala begr(cid:228)nsningar i EG:s konkurrenspolitik (KOM(96) 721) tycks inte har lett till n(cid:229)gra s(cid:228)rskilt klara slutsatser. Anser inte kommissionen efter detta arrangemang att det skulle vara f(cid:246)rnuftigt att helt enkelt f(cid:246)rl(cid:228)nga de befintliga f(cid:246)rordningarna om gruppundantag i ytterligare 15 (cid:229)r? Skulle inte en s(cid:229)dan politik kunna inneb(cid:228)ra mindre administration f(cid:246)r Europeiska kommissionen samtidigt som n(cid:228)ringslivet slipper byr(cid:229)kratiska anm(cid:228)lningsf(cid:246)rfaranden f(cid:246)r avtal vid en tidpunkt d(cid:229) Maastrichtf(cid:246)rdraget (cid:229)l(cid:228)gger medlemsstaterna och medborgarna budgetrestriktioner? (98/C 402/088) SKRIFTLIG FR¯GA E-1081/98 fr(cid:229)n Jean-Antoine Giansily (UPE) till kommissionen (7 april 1998) ˜mne: Gr(cid:246)nboken om vertikala begr(cid:228)nsningar i EG:s konkurrenspolitik och begr(cid:228)nsning eller avskaffande av gruppundantagen Har Europeiska kommissionen f(cid:246)r avsikt att offentligg(cid:246)ra en vitbok f(cid:246)r att tillk(cid:228)nnage riktlinjerna efter den konferens som anordnades av GD IV den 6 och 7 oktober 1997 f(cid:246)r att h(cid:246)ra de sektorer som ber(cid:246)rs av gr(cid:246)nboken om vertikala begr(cid:228)nsningar i EG:s konkurrenspolitik? Vilken tidsplan har fastst(cid:228)llts? Hur har kommissionen f(cid:246)r avsikt att s(cid:228)rskilt bem(cid:246)ta de n(cid:228)stan enh(cid:228)lliga inv(cid:228)ndningarna mot dess f(cid:246)rslag att avskaffa eller begr(cid:228)nsa de beviljade gruppundantagen f(cid:246)r vissa vertikala avtal med h(cid:228)nsyn till de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagens marknadsandelar?


title: Komission tiedonanto - Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU investment
capital movement
free movement of capital
right of establishment

text: 7. 4. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 107/7 Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille (98/C 107/05) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 1. Toimenpiteen tarpeellisuus ja laajuus 1. 1. (cid:218)Viime vuosina on kiinnitetty erityist… huomiota sii(cid:220) hen, ett… alueellista tukea suurille siirrett…viss… ole(cid:220) ville investointihankkeille on tarpeen valvoa j…rjes(cid:220) toteutumi(cid:220) telm…llisemmin. Yhten…ismarkkinoiden nen on tehnyt entist…kin t…rke…mm…ksi valvoa tar(cid:220) koin valtiontukia t…llaisille hankkeille, sill… tuen kilpailua v……rist…v…t vaikutukset korostuvat samalla kun muut valtioiden toimista johtuvat kilpailun v……ristym…t poistetaan ja markkinat avautuvat ja yhdentyv…t. On kuitenkin t…rke……, ett… yhteis‰n politiikan kolmen keskeisen tavoitteen v…lill…, jotka ovat oikeuden mukainen kilpailu sis…markkinoilla, ja taloudellinen teollisuuden kilpailukyky, saavutetaan sopiva tasa(cid:220) paino. sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja puitteita (lukuun ottamatta tekstiili(cid:220) ja vaatetus(cid:220) alaa, joka on pelk…st……n n…iden puitteiden alai(cid:220) nen(cid:216)(ˇ). Tilannetta tarkastellaan uudelleen sen j…l(cid:220) keen, kun n…iden puitteiden toimivuudesta on tehty arvio. T…ll… hetkell… ainoa muille aloille asetettu alueellista investointitukea koskeva rajoitus on, ett… tuen m……r… ei saa ylitt…… komission kyseiselle alu(cid:220) eelliselle tukij…rjestelm…lle asettamia enimm…ism……(cid:220) ri…. Tuen alueellisten enimm…ism……rien avulla pyri(cid:220) t……n kuitenkin kannustamaan investointeja sellai(cid:220) siin hankkeisiin, joilla on tavallisesti eniten vaike(cid:220) uksia, ja ne ovat yleens… korkeampia kuin keski(cid:220) m……r…iset alueelliset haittatekij…t edellytt…isiv…t. N…iden puitteiden tarkoituksena on rajoittaa t…t… suurille hankkeille my‰nnett…v…… nettom……r…ist… kannustuspalkkiota tasolle, jolla estet……n mahdolli(cid:220) simman tehokkaasti hankkeista aiheutuvat alakoh(cid:220) taiset haittavaikutukset. 1. 2. (cid:218)Suurten hankkeiden investoijat tekev…t usein valin(cid:220) tansa eri j…senvaltioissa sijaitsevien useiden vaihto(cid:220) ehtoisten paikkakuntien v…lill…, ja t…m… saattaa joh(cid:220) taa kierteeseen, jossa tukea luvataan kilvan. T…llai(cid:220) nen tukien huutokauppaaminen sis…lt…… merkitt…(cid:220) v…n vaaran kilpailun v……ristymisest… yhten…ismark(cid:220) kinoilla. Lis…ksi rikkaimmat j…senvaltiot ja/tai alu(cid:220) eet, joiden k…ytett…viss… on suuremmat alueellisten tukien m……r…rahat, ovat t…ll‰in muita huomatta(cid:220) vasti edullisemmassa asemassa. Komissio ottaa siten k…ytt‰‰n aluksi pelk…st……n koeajaksi n…m… uudet puitteet, joiden tavoitteena on rajoittaa laajamittai(cid:220) sille hankkeille my‰nnett…vi… tukia tasolle, jolla v…ltet……n kilpailun v……ristymi… mahdollisimman te(cid:220) hokkaasti v…hent…m…tt… kuitenkaan tuettavan alu(cid:220) een houkuttelevuutta elinkeinotoiminnan kannalta. ilmoitti ensimm…isen kerran tavoittees(cid:220) Komissio taan ottaa k…ytt‰‰n suurille investointihankkeille my‰nnett…vi… valtiontukia koskevat kaikki elinkei(cid:220) noel…m…n osa(cid:220)alueet kattavat monialaiset puitteet tiedonannossaan neuvostolle, Euroopan parlamen(cid:220) tille, talous(cid:220) ja sosiaalikomitealle ja alueiden komi(cid:220) tealle ’’Euroopan unionin teollisuuden kilpailuky(cid:220) kypolitiikka’’(cid:216)(˛). 1. 3. (cid:218)Useat herk…t elinkeinoel…m…n alat ovat jo tukia koskevien erityiss……nt‰jen alaisia, nimitt…in maata(cid:220) lous, laivanrakennus, ter…steollisuus, kalastus, synteettikuituteollisuus, moottoriajoneuvoteolli(cid:220) suus, liikenne ja hiiliteollisuus. Koeaikana n…ihin aloihin sovelletaan yksinomaan niiden omia, ennes(cid:220) t……n olemassa olevia alakohtaisia s……nn‰st‰j… ja (˛)(cid:217)KOM(94) 319 lopullinen. 1. 4. (cid:218)N…iden puitteiden mukaan komissio p……tt…… sallit(cid:220) tavan tuen intensiteetin enimm…ism……r…st… tapaus(cid:220) kohtaiseti sellaisten hankkeiden osalta, joita koskee ilmoitusvelvollisuus. T…m… saattaa johtaa tuen in(cid:220) tensiteettiin, joka on alhaisempi kuin sovellettava tuen alueellinen enimm…ism……r…. N…m… puitteet ei(cid:220) v…t koske rakenneuudistustukitapauksia, joihin so(cid:220) velletaan jatkossakin vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoi(cid:220) tettua valtiontukea koskevia yhteis‰n suuntavii(cid:220) voja(cid:216)(—). N…m… puitteet eiv…t vaikuta jo s……dettyjen puitteiden soveltamiseen, kuten yhteis‰n puitteet tutkimus(cid:220) ja kehityst‰h‰n my‰nnett…v…lle valtion tuelle(cid:216)((cid:209)) ja yhteis‰n suuntaviivat ymp…rist‰nsuoje(cid:220) luun my‰nnett…v…st… valtiontuesta(cid:216)((cid:210)). 1. 5. (cid:218)Komissio korostaa, ettei sen tarkoituksena ole tar(cid:220) peettomasti sekaantua j…senvaltioiden toimivaltaan aluepolitiikan alalla. Komissio ei my‰sk……n halua heikent…… mahdollisuuksia soveltaa EY:n perusta(cid:220) missopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakoh(cid:220) taa, joiden tavoitteena on kannustaa yrityksi… in(cid:220) vestoimaan ep…suotuisille alueille siell… kohdatta(cid:220) vista rakenteellisista haittatekij‰ist… huolimatta. Ta(cid:220) voitteena on p…invastoin nimenomaan rajoittaa uu(cid:220) sien s……nt‰jen soveltamisalaa sellaisiin yleens… p……(cid:220) omavaltaisiin suuriin hankkeisiin, joista voi aiheu(cid:220) tua vakavia seurauksia tukea saamattomille kilpai(cid:220) (ˇ)(cid:217)N…m… puitteet korvaavat yhteis‰n puitteet tekstiiliteollisuu(cid:220) den tuesta, SEC(71) 363 lopullinen, hein…kuu 1971. (—)(cid:217)EYVL C 283, 19. 9. 1997,s. 2. ((cid:209))(cid:217)EYVL C 45, 17. 2. 1996, s. 5. ((cid:210))(cid:217)EYVL C 72, 10. 3. 1994, s. 3. C 107/8 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 7. 4. 98 lijoille muualla Euroopan talousalueella, sek… tar(cid:220) kastella kriittisemmin suunniteltuja hankkeita, joilla ei ole alueella v…lit‰nt… tai v…lillist… vaikutusta ty‰llisyyteen, joka on t…rke… aluepolitiikan tavoite. J…senvaltiot voivat edelleen p……tt…… vapaasti tuen intensiteetist… suurimmassa osassa tapauksia hyv…k(cid:220) syttyjen alueellisten tukij…rjestelmien puitteissa. 1. 6. (cid:218)Laatiessaan n…it… puitteita komissio on pyrkinyt varmistamaan, ett… ne ovat mahdollisimman sel(cid:220) ke…t, yksiselitteiset, ennustettavat, varmat sek… te(cid:220) hokkaat ja etteiv…t ne lis…isi hallintoa enemm…n kuin on tarpeen. 2. Ilmoitusvelvollisuus 2. 1. (cid:218)N…iden puitteiden mukaan j…senvaltioiden on EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mu(cid:220) kaisesti ilmoitettava kaikista aloitteista alueellisen j…r(cid:220) investointituen(cid:216)((cid:211)) my‰nt…miseksi hyv…ksytyn jestelm…n(cid:216)((cid:212)) puitteissa, jos jompikumpi seuraavista edellytyksist… t…yttyy: i) hankkeen kokonaiskustannukset ovat v…hint……n 50 miljoonaa ecua(cid:216)((cid:213)), mink… lis…ksi kasautunut tuen intensiteetti(cid:216)((cid:214)) prosentteina sallituista in(cid:220) vestointikustannuksista on v…hint……n 50 pro(cid:220) senttia suurten yritysten alueellisesta enimm…is(cid:220) tuen m……r…st… kyseisell… alueella ja tuen m……r… uutta tai s…ilytetty… ty‰paikkaa kohden on v…(cid:220) hint……n 40(cid:216)000 ecua(cid:216)(˛˝), tai ii)(cid:217)tuen kokonaism……r… on v…hint……n 50 miljoonaa ecua. Ilmoituksen muoto 2. 2. (cid:218)Ilmoituslomakkeen malli on liitteess…. T…m… make l…hetet……n suoraan kilpailun p……osastoon. lo(cid:220) 3. Arviointia koskevat s……nn‰t 3. 1. (cid:218)Komissio m……rittelee 3. 10 kohdassa esitetyn lasku(cid:220) kaavan mukaisesti yksitt…isen tukiehdotuksen tuen ((cid:211)) Aluetukea koskevien yhteis‰n suuntaviivojen mukainen yk(cid:220) sinomaan ty‰paikkojen luomiseen my‰nnett…v… alueellinen investointituki j…… n…iden puitteiden soveltamisalan ulko(cid:220) puolelle. ((cid:212)) Ilmoitusvelvollisuus koskee tietenkin my‰s yksitt…isi… tukia koskevia aloitteita. ((cid:213)) 15 miljoonaa ecua tekstiili(cid:220) ja vaatetusalan hankkeissa. ((cid:214)) Mukaan osuus. lukien rakennerahastojen mahdollinen rahoitus(cid:220) (˛˝)(cid:217)30(cid:216)000 ecua tekstiili(cid:220) ja vaatetusalan hankkeissa. (tuen alueellinen intensiteetin sallitun enimm…ism……r…n. Laskeminen aloitetaan m……ritt…m…ll… tuen korkein mahdollinen bruttointensiteetti enimm…is(cid:220) m……r…), joka voidaan my‰nt…… suurelle yritykselle ilmoituksen antamisen aikana kyseisell… alueella voimassa olevan sallitun tukij…rjestelm…n mukaan (kun kyseess… on tilap…istuki, sovelletaan kyseist… aluetta varten asetettua enimm…ism……r……). T…m…n j…lkeen t…h…n prosenttilukuun sovelletaan kolmen erityisen arviointitekij…n mukaisesti (katso j…ljem(cid:220) p…n…) erilaisia mukautustekij‰it…, jotta voidaan las(cid:220) kea kyseiselle hankkeelle my‰nnett…v…n tuen enim(cid:220) m…isintensiteetti. Sovellettaessa kolmatta perustetta, paikallisten vaikutusten osoitinta, voidaan ottaa k…ytt‰‰n positiivinen tekij… tai bonus riippuen siit…, kuinka paljon hy‰ty… hanke todenn…k‰isesti tuot(cid:220) taa kyseess… olevalle alueelle. J…senvaltioiden on itse m……ritelt…v… yksitt…isten hankkeiden soveltu(cid:220) vuus. Komissiolla on kuitenkin oikeus pyyt…… tie(cid:220) toja yksitt…isten hankkeiden soveltuvuudesta, jos se katsoo t…m…n tarpeelliseksi. Lopuksi on todettava, ett… komissio k…ytt…… riippumattomilta ulkopuoli(cid:220) silta saatuja tietoja arvioidessaan vaikutuksia kil(cid:220) jos n…it… pailuun merkityksellisill… markkinoilla; tietoja ei ole helposti saatavilla, komissio perustaa harkintansa t…ysin j…senvaltioiden lausuntoihin. Kolme arviointiperustetta i) K i l p a i l u t e k i j … 3. 2. (cid:218)Tuen hyv…ksyminen yrityksille, jotka toimivat ra(cid:220) kenteellisen ylikapasiteetin aloilla, aiheuttaa erityi(cid:220) sesti kilpailun v……ristymisen vaaraa. Kapasiteetin kasvattaminen, jota ei kompensoida supistamalla kapasiteettia toisaalla, syvent…… rakenteellisen yli(cid:220) kapasiteetin ongelmaa. Tuen avulla aikaansaatu kapasiteetin kasvattaminen johtaa joko siihen, ett… tuensaajalle syntyy ylim……r…ist… kapasiteettia, jota se ei voi hy‰dynt…… tulevaisuudessa, tai siihen, ett… tuensaaja aloittaa hintasodan karkottaakseen muut tuottajat asian kannalta merkityksellisilt… markki(cid:220) noilta. Se saatta my‰s muodostua uhaksi muualla oleville ty‰paikoille. Siten kilpailutekij……n kuuluu arviointi siit…, toteutetaanko ehdotettu hanke toi(cid:220) mialalla tai alatoimialalla, jolla on rakenteellista ylikapasiteettia. 3. 3. (cid:218)M……ritett…ess…, onko toimialalla tai alatoimialalla ylikapasiteettia, komissio tarkastelee yhteis‰n laa(cid:220) juisesti koko tehdasteollisuuden ja asian kannalta merkityksellisen toimialan tai alatoimialan kapasi(cid:220) teetin keskim……r…isen k…ytt‰asteen v…list… eroa. 7. 4. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 107/9 Kapasiteetin k…ytt‰asteiden vertailussa suhdanne(cid:220) vaihtelut pyrit……n ottamaan huomioon k…ytt…m…ll… vertailujaksona viitt… viimeist… vuotta, joilta tiedot ovat saatavissa. hankkeeseen, jolloin arviointi voidaan suorittaa pe(cid:220) rustuen investointitukeen eik… ty‰llisyystukeen. 3. 4. (cid:218)Jos kapasiteetin k…yt‰st… ei ole saatavilla riitt…v…sti tietoa, komissio tarkastelee, tehd……nk‰ investointi taantuvilla markkinoilla. T…t… varten komissio ver(cid:220) tailee kyseisten tuotteiden kulutusta (eli tuotantoa, johon on josta on v…hennetty vienti) Euroopan talousalueen koko teollisen tuo(cid:220) tantotoiminnan kasvuvauhtiin. lis…tty tuonti ja 3. 5. (cid:218)M……ritett…ess…, johtaako investointi kapasiteetin kasvuun, asian kannalta merkityksellisen… kapasi(cid:220) teettina pidet……n tuensaajaehdokkaan (ja/tai yhty(cid:220) m…n, johon se kuuluu) mahdollista kokonaiskapa(cid:220) siteettia asian kannalta merkityksellisen tuotteen osalta. Kaikissa tapauksissa mahdollinen kapasi(cid:220) teetti sis…lt…… v…liaikaisesti k…ytt…m…tt‰m…n… olevan kapasiteetin (eli kapasiteetin, joka otettaisiin k…yt(cid:220) t‰‰n myynnin lis……ntyess…) mutta se ei sis…ll… van(cid:220) hentunutta tai k…yt‰st… poistettua kapasiteettia (eli k…ytt…m…t‰nt… kapasiteettia, jota ei voida ottaa uu(cid:220) delleen k…ytt‰‰n ilman huomattavia lis…investoin(cid:220) teja). 3. 6. (cid:218)Jos yrityksell… on suuri markkinaosuus asian kan(cid:220) nalta merkityksellisten tuotteiden markkinoilla jo ennen tuen hakemista, mik… n…it… puitteita sovellet(cid:220) taessa merkitsee v…hint……n 40 prosentin osuutta, kyseisell… alueella tavallisesti sallittujen tukim……rien my‰nt…minen voi v……rist…… kilpailua kohtuutto(cid:220) masti. T…llaisissa olosuhteissa yrityksen pit…isi peri(cid:220) aatteessa saada v…hemm…n tukea kuin se muutoin saisi, vaikka sen tekem… investointi edist…… osaltaan alueellista kehityst…. Yleisest… s……nn‰st… voidaan kuitenkin my‰nt…… poikkeuksia, esimerkiksi jos yritys luo markkinat uudelle tuotteelle t…ysin inno(cid:220) vatiivisen toiminnan avulla. 3. 8. (cid:218)T…ss… perusteessa otettaisiin huomioon my‰s v……(cid:220) rist…v… vaikutus, joka tuella mahdollisesti on loppu(cid:220) tuotteen hintaan. Yritykset, joissa p……oman osuus kokonaiskustannuksista on suhteellisen suuri, pys(cid:220) tyv…t tuen ansiosta v…hent…m……n yksikk‰kustan(cid:220) nuksiaan huomattavasti ja saavat sit… kautta huo(cid:220) mattavan kilpailuedun tukea saamattomiin kilpaili(cid:220) joihin verrattuna. Kilpailua v……rist…v…n vaikutuksen voidaan olettaa olevan sit… selke…mpi mit… p……oma(cid:220) valtaisempi tuettu investointihanke on. iii) Alueellista vaikutusta koskeva tekij… investointi 3. 9. (cid:218)P……oman ja ty‰paikkojen suhdeluku ja kilpailute(cid:220) kij… perustuvat hankkeen mahdollisiin haittavaiku(cid:220) tuksiin, kun taas alueellista vaikutusta koskevassa tekij…ss… otetaan huomioon my‰nteiset vaikutukset tukea saavien alueiden talouteen. Komissio katsoo, ett… ty‰paikkojen luomista voidaan k…ytt…… osoitti(cid:220) mena siit…, miten hanke edist…… alueen kehityst…. Vaikka p……omavaltainen loisi v…litt‰(cid:220) m…sti vain v…h…n ty‰paikkoja, se saattaa v…lillisesti luoda huomattavan m……r…n ty‰paikkoja kyseisell… tukialueella ja sen l…heisyydess… sijaitsevilla tuki(cid:220) alueilla. Ty‰paikkojen luomisella tarkoitetaan t…ss… yhteydess… sellaisten ty‰paikkojen luomista, jotka liittyv…t suoraan hankkeeseen, sek… ensisijaisten ali(cid:220) luomia ty‰paikkoja. hankkijoiden Soveltaessaan t…t… tekij…… laskukaavaan tuen inten(cid:220) siteetin sallitun enimm…ism……r…n laskemiseksi ko(cid:220) missio antaa suuremman positiivisen painotuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa kuin 92 artik(cid:220) lan 3 kohdan c alalkohdassa tarkoitetuille alueille, koska komissio on todennut ensiksi mainittujen alueiden taloudelliset ongelmat vaikeammiksi. ja asiakkaiden ii) P……oman ja ty‰voiman suhde Laskukaava 3. 7. (cid:218)Koska alueellinen tuki my‰nnet……n yleens… p……(cid:220) omatukena, p……omavaltaiset hankkeet sijoittuvat yleens… tukea saaville alueille. Vaikka t…m… on my‰nteist… kehityst…, t…llainen toimintatapa ei v…lt(cid:220) t…m…tt… edist… monien uusien ty‰paikkojen synty(cid:220) mist… eik… ty‰tt‰myyden v…henemist…. T…ll… peri(cid:220) aatteella on vaikutusta ainoastaan p……omavaltaisiin hankkeisiin. Ty‰paikkojen turvaaminen voidaan ottaa huomioon ainoastaan silloin, kun on osoitet(cid:220) suora riippuvuussuhde kyseess… olevaan tavissa 3. 10. (cid:217)T…ydellinen laskukaava alueellisen tuen enimm…is(cid:220) m……r…st… saadaan kertomalla kesken……n kertoimet, jotka saadaan tarkastelemalla edell… kuvattua kol(cid:220) mea tekij……. Ne merkit……n seuraavasti: R =(cid:217)kyseisell… tukialueella suurille yrityksille my‰nnett…v…n tuen sallittu enimm…isintensi(cid:220) teetti (alueellinen enimm…ism……r…) T =(cid:217)kilpailutekij… C 107/10 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 7. 4. 98 I =(cid:217)p……oman ja ty‰voiman suhde M(cid:217)=(cid:217)alueellista vaikutusta osoittava tekij… 3. Alueellista vaikutusta koskeva tekij… Kaava tuen sallitun enimm…isintensiteetin laskemi(cid:220) seksi on siten: R(cid:216)(cid:141)(cid:216)T(cid:216)(cid:141)(cid:216)I(cid:216)(cid:141)(cid:216)M. Seuraavia kolmeen arviointiperusteeseen: tasoitustekij‰it… sovelletaan jokaiseen 1. K i l p a i l u t e k i j … i)(cid:217)Hanke johtaa kapasiteetin kas(cid:220) vuun alalla, jota uhkaa vakava ja/ rakenteellinen ylikapasiteetti tai markkinoiden t…ydellinen taantuminen ii) Hanke ylikapasiteetti johtaa kapasiteetin kas(cid:220) jota uhkaa raken(cid:220) vuun alalla, teellinen ja/tai markkinoiden taantuminen, ja on todenn…k‰ist…, ett… hanke vahvis(cid:220) taa jo ennest……n suurta markki(cid:220) naosuutta iii) Hanke johtaa kapasiteetin kas(cid:220) jota uhkaa raken(cid:220) ja/tai vuun alalla, teellinen markkinoiden taantuminen ylikapasiteetti iv) Hankkeella todenn…k‰isesti ole i, ii ja iii kohdassa mainittuja kielteisi… vaikutuksia ei 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan alueet 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan alueet 1,5(cid:217) 1,2 1,25 1,1 1,0(cid:217) 1,0 i)(cid:217)Tuen avulla perustetun ty‰paikan v…lillinen ty‰llis(cid:220) t…v… vaikutus(cid:216)(˛) on suuri (suhde yli 100(cid:216)%, eli yksi tuen avulla perustettu ty‰(cid:220) paikka lis…ksi v…lilli(cid:220) sesti useamman kuin yh(cid:220) den ty‰paikan) luo ii)(cid:217)Tuen avulla perustetun ty‰paikan v…lillinen ty‰llis(cid:220) t…v… vaikutus on keskin(cid:220) kertainen (50(cid:134)100(cid:216)%) iii)(cid:217)Tuen avulla perustetun ty‰paikan v…lillinen ty‰llis(cid:220) t…v… vaikutus on v…h…inen (alle 50(cid:216)%) 0,25 0,50 0,75 1,00 (˛)(cid:217)Tukialueella, jossa yritys sijaitsee, tai siihen rajoittuvilla tuki(cid:220) alueilla (92 artiklan 3 kohdan a tai c alakohdan mukaisilla alueilla) ensisijaisten alihankkijoiden ja asiakkaiden keskuu(cid:220) dessa luodut ty‰paikat. Huom. (cid:217)Millek……n hankkeelle ei saa my‰nt…… tukea, joka ylitt…… alueellisen tuen enimm…ism……r…n. 4. K…ytt‰‰noton ajankohta ja voimassaoloaika 4. 1. (cid:218)N…it… puitteita sovelletaan 1 p…iv…st… syyskuuta 1998, aluksi kolmen vuoden koeajaksi. Ennen ko(cid:220) eajan p……ttymist… komissio tarkastelee puitteiden toimivuutta ja soveltamisalaa perusteellisesti uudel(cid:220) leen ja pohtii muun muassa kysymyst… siit…, olisiko puitteet uudistettava tai tarkistettava taikka kumot(cid:220) tava. 2. P……oman ja ty‰voiman suhde Uusi p……oma / ty‰paikkojen lukum……r…(cid:216)(˛) (1(cid:216)000 ecua) Tekij… q 200 200(cid:134) 400 400(cid:134)700 700(cid:134)1(cid:216)000 r 1(cid:216)000 1,0 0,9 0,8 0,7 0,6 (˛)(cid:217)Ehdotetun hankkeen kokonaisp……oma jaettuna luotujen tai turvattujen ty‰paikkojen m……r…ll…. 5. Menettely komissiossa arvioitaessa asioita 5. 1. (cid:218)Periaatteessa komissio pyrkii tekem……n p……t‰ksen tuen hyv…ksymisest… tai 93 artiklan 2 kohdan mu(cid:220) kaisen menettelyn aloittamisesta kahden kuukau(cid:220) den kuluessa siit…, kun se on saanut t…ydellisen il(cid:220) moituksen, jonka on oltava liitteess… olevan loma(cid:220) kemallin mukainen. (Jos hakemus on puutteellinen, komissio l…hett…… kyseiselle j…senvaltiolle pyynn‰n lis…tiedoista 10 arkip…iv…n kuluessa). Kahden kuu(cid:220) kauden m……r…aikaa voidaan pident…… ainoastaan kyseisen j…senvaltion suostumuksella. 5. 2. (cid:218)Jos komissio aloittaa 93 artiklan 2 kohdan mukai(cid:220) sen menettelyn, lopullinen p……t‰s on teht…v… nelj…n kuukauden kuluessa menettelyn aloittamisesta. Ko(cid:220) missio ottaa huomioon kaikki mahdolliset todis(cid:220) 7. 4. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 107/11 teet, jotka saadaan koottua kyseisen ajan kuluessa, mukaan lukien sellaisten kolmansien antamat tie(cid:220) dot, joita asia koskee. Siten yksitt…isen tapauksen tutkimiseen k…ytett…v… aika ei tavallisesti olisi kuutta kuukautta pidempi. 6. Tuen valvonta j…lkik…teen 6. 1. (cid:218)Ottaen huomioon eritt…in suurten siirrett…viss… ole(cid:220) vien investointien herkkyys on v…ltt…m…t‰nt…, ett… on mekanismi varmistamaan, ett… tuensaajalle to(cid:220) dellisuudessa jaetun tuen m……r… vastaa komission p……t‰st…. 6. 2. (cid:218)Jokaisen tuetun hankkeen osalta, jonka komissio hyv…ksyy n…iden puitteiden perusteella, komissio edellytt……, ett… joko jokaiseen kyseisen j…senvaltion viranomaisten ja tuensaajan v…liseen sopimukseen tuesta sis…llytet……n takaisinmaksulauseke sen va(cid:220) ralta, ettei sopimusta noudateta, tai viimeinen mer(cid:220) kitt…v… tukier… (esimerkiksi 25 prosenttia) makse(cid:220) taan vasta sitten, kun komissio voi uskoa j…senval(cid:220) tion antamien tietojen perusteella hankkeen toteu(cid:220) tuksen olevan komission p……t‰ksen mukainen. Li(cid:220) s…ksi edellytet……n, ett… j…senvaltion toimittamat tie(cid:220) dot hankkeen toteutuksesta saatuaan komissio on ilmoittanut 60 arkip…iv…n kuluessa hyv…ksyv…ns… viimeisen tukier…n maksun tai ettei komissio ole esitt…nyt vastalausetta tukier…n maksulle t…n… ai(cid:220) kana. 6. 3. (cid:218)Jokaisesta j…senvaltion ja tuensaajan v…lisest… sopi(cid:220) muksesta tuesta on toimitettava j…ljenn‰s komissi(cid:220) oon heti sopimuspuolten allekirjoitettua sopimuk(cid:220) sen. 6. 4. (cid:218)Komission p……t‰ksen noudattamisen varmistami(cid:220) seksi j…senvaltioiden on, yhteisty‰ss… tuensaajien kanssa, toimitettava komissiolle hanketta koskeva vuosikertomus, johon sis…ltyy tiedot jo maksetuista tuista, v…likertomukset sopimuksen t…yt…nt‰‰npa(cid:220) nosta ja loppukertomus, josta ilmenee aikataulua, investointeja ja tukea my‰nt…neen viranomaisen asettamia erityisi… edellytyksi… koskevat tavoitteet. 7. K…ytettyjen k…sitteiden m……ritelm…t 7. 1. (cid:218)N…iss… puitteissa k…ytett…viin k…sitteisiin sovelletaan seuraavia m……ritelmi…: Investointihanke 7. 2. (cid:218)Investointihankkeella tarkoitetaan yrityksen teke(cid:220) m…… investointia k…ytt‰omaisuuteen, joka on tar(cid:220) peen tietyn teollisen tuotantopaikan tuotantov…li(cid:220) neiden luomiseksi tai olemassa olevan tuotantopai(cid:220) kan laajentamiseksi, taikka toimintaa, jonka tulok(cid:220) sena olemassa olevan tuotantopaikan tuote tai tuo(cid:220) jonka tuotantolaitoksen, tantoprosessi muuttuu perusteellisesti (rationali(cid:220) soinnin, monipuolistamisen tai uudistamisen tulok(cid:220) sena). Se saattaa toteutua siten, ett… yritys ottaa haltuunsa toiminta on loppunut tai jonka toiminta olisi loppunut ilman t…llaista haltuunottoa, mutta se ei sis…ll… vaikeuk(cid:220) sissa olevan yrityksen k…ytt‰oomaisuuden haltuun(cid:220) ottoa (n…iss… tapauksissa sovelletaan vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uu(cid:220) distamiseksi tarkoitettuja valtion tukia koskevia yh(cid:220) teis‰n suuntaviivoja). Investointihanketta ei saa ja(cid:220) kaa keinotekoisesti alahankkeisiin ilmoitusvelvoit(cid:220) teiden v…ltt…miseksi. Hankkeen kokonaiskustannukset 7. 3. (cid:218)Hankkeen kokonaiskustannuksilla tarkoitetaan yri(cid:220) tyksen investoinnin toteuttamista varten hankkiman aineellisen tai aineettoman k…ytt‰omaisuuden ko(cid:220) konaiskustannuksia, jotka poistetaan (tai vuokra(cid:220) taan) kyseisen omaisuuden elinaikana. Hyv…ksytt…v…t kustannukset 7. 4. (cid:218)Hyv…ksytt…vill… kustannuksilla tarkoitetaan alueel(cid:220) lisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen(cid:216)(˛˛) mu(cid:220) kaisesti sallittuja aineellisen tai aineettoman k…ytt‰(cid:220) omaisuuden kustannuksia. Ty‰paikat 7. 5. (cid:218)Ty‰paikalla tarkoitetaan pysyv…… kokop…iv…ty‰t… tai vastaavaa osa(cid:220)aikaty‰t…. Kyseess… voi olla uu(cid:220) den ty‰paikan luominen tai nykyisen ty‰paikan turvaaminen siin… m……rin kuin t…m… on suoraan yhteydess… ja edellytt…… huomattavaa uudelleenkoulutusta eik… ty‰paikkaa en…… olisi uuden tuotannon alkaessa ilman kyseist… investointia. investointihankkeeseen Asian kannalta merkitykselliset markkinat tuotemarkkinat k…sitt…v…t 7. 6. (cid:218)Markkinaosuutta m……ritett…ess… asian kannalta inves(cid:220) merkitykselliset tointihankkeessa tarkoitetut tuotteet ja soveltuvissa tapauksissa niit… kuluttajan mielest… (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja k…ytt‰tarkoituksen vuoksi) korvaavat tuotteet/palvelut taikka tuotta(cid:220) joustavuuden (tuotantolaitteiden jan vuoksi) korvaavat tuotteet/palvelut(cid:216)(˛ˇ). Asian kan(cid:220) nalta merkitykselliset maantieteelliset markkinat kannalta (˛˛)(cid:217)Annettu 16. joulukuuta 1997 (EYVL C 74, 10. 3. 1998). (˛ˇ)(cid:217)Jos investointi liittyy v…lituotteiden tuottamiseen, asian kan(cid:220) nalta merkitykselliset markkinat voivat olla (lopullisen) val(cid:220) misteen markkinat, jos suurinta osaa tuotannosta ei myyd… avoimilla markkinoilla. C 107/12 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 7. 4. 98 k…sitt…v…t periaatteessa Euroopan talousalueen tai vaihtoehtoisesti merkitt…v…n alueen siit…, jos kysei(cid:220) sell… alueella vallitsevat kilpailuedellytykset eroavat riitt…v…sti Euroopan talousalueen muista alueista. Soveltuvissa tapauksissa voidaan katsoa, ett… mer(cid:220) kitykselliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. Rakenteellinen ylikapasiteetti 7. 7. (cid:218)Rakenteellista ylikapasiteettia katsotaan olevan ole(cid:220) massa, jos viimeisten viiden vuoden aikana kapasi(cid:220) teetin k…ytt‰aste asian kannalta merkityksellisell… toimialalla tai alatoimialalla(cid:216)(˛—) on keskim……rin 2 (˛—)(cid:217)Toimiala tai alatoimiala m……ritet……n NACE(cid:220)toimialaluoki(cid:220) tuksen jaottelun tarkimman mahdollisen rajauksen mukai(cid:220) sesti. prosenttiyksikk‰… alle teollisuustuotannon yleisen kapasiteetin k…ytt‰asteen. Rakenteellisen ylikapasi(cid:220) teetin katsotaan olevan vakavaa, jos ero teollisuus(cid:220) tuotannon keskiarvoon on yli 5 prosenttiyksikk‰…. Taantuvat markkinat 7. 8. (cid:218)Kyseisen tuotteen tai tuotteiden markkinoiden kat(cid:220) sotaan olevan taantuvia, jos niiden vuotuinen kas(cid:220) vuvauhti viimeisten viiden vuoden aikana on keski(cid:220) m……rin merkitt…v…sti (yli 10 prosenttia) hitaampaa kuin vuotuinen talouskasvu Euroopan talousalu(cid:220) eella, jollei tuotteen tai tuotteiden suhteellinen ky(cid:220) synt… ole voimakkaassa nousussa. Markkinoiden taantuman katsotaan olevan t…ydellist…, jos kulu(cid:220) tuksen keskim……r…inen vuotuinen kasvu on viimeis(cid:220) ten viiden vuoden aikana ollut negatiivinen. 7. 4. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 107/13 LIITE Suurille investointihankkeille my‰nnett…v…… alueellista tukea koskevien monialaisten puitteiden mukainen ilmoituslomakkeen malli Johdanto T…ss… lomakkeessa eritell……n ne tiedot, jotka j…senvaltion on toimitettava ilmoittaessaan Euroopan komissi(cid:220) olle tukea saavalle alueelle sijoitettavasta investointihankkeesta, jota koskee ilmoitusvelvollisuus monialais(cid:220) ten puitteiden suurten investointihankkeiden alueellisesta tuesta mukaisesti. J…senvaltioiden olisi otettava huomioon: a)(cid:217)kaikki t…ss… lomakkeessa pyydetyt tiedot on ilmoitettava. Jos ilmoittaja kuitenkin vilpitt‰m…sti on sit… mielt…, ettei voi vastata johonkin kysymykseen tai vastata siihen vain osittain saatavilla olevien tietojen perusteella, on t…st… ja siihen johtaneista syist… ilmoitettava; b) jollei kaikkia osia ole t…ytetty kokonaisuudessaan tai jollei ole esitetty riitt…vi… syit… sille, miksi kysy(cid:220) myksiin on vastattu vain osittain, ilmoitus on puutteellinen ja katsotaan vastaanotetuksi vasta p…iv…n…, jona kaikki tiedot on saatu; c) alustavan arvioinnin helpottamiseksi komissio voi pyyt…… j…senvaltiota ja tuensaajaa toimittamaan kym(cid:220) menen arkip…iv…n kuluessa t…ll… lomakkeella annettuja tietoja t…ydent…vi… tietoja ja/tai selvityksi…, joi(cid:220) den sis…ll‰st… kilpailun p……osasto voi j…rjest…… teknisen kokouksen toimivaltaisen viranomaisen kanssa. Liiteasiakirjat a)(cid:217)Tukisopimuksen luonnos tai, jos se ei ole saatavilla, j…ljenn‰s suunniteltua tukea koskevasta tarjouk(cid:220) sesta. Jos tukisopimuksen luonnos ei ole saatavilla, kun ilmoitus tehd……n, se olisi toimitettava mahdolli(cid:220) simman pian ja viimeist……n silloin, kun se postitetaan tuensaajille. b) J…ljenn‰kset tuensaajan viimeisimm…st… vuosikertomuksesta ja tilinp……t‰s(cid:220)asiakirjoista ja, jos on kyse suuremmasta ryhmittym…st…, j…ljenn‰kset t…m…n ryhmittym…n viimeisimm…st… vuosikertomuksesta ja ti(cid:220) linp……t‰sasiakirjoista. c) Luettelo ja lyhyt kuvaus tuensaajan laatimien tai t…m…n teett…mien sellaisten muiden analyysien, kerto(cid:220) musten ja tutkimusten sis…ll‰st…, joissa arvioidaan tai analysoidaan ehdotetun tuettavan investoinnin kil(cid:220) pailuolosuhteita, kilpailijoita (nykyiset ja mahdolliset), ja markkinaolosuhteita. Laatijan nimi ja asema on ilmoitettava jokaisesta luettelon kohdasta. Ilmoitusmenettely Ilmoitus on t…ytett…v… Euroopan yhteis‰n virallisella kielell…, joka on tarkoituksenmukainen kyseisess… j…(cid:220) senvaltiossa. T…m…n j…lkeen kaikkien ilmoituksen antaneiden osapuolten on k…ytett…v… kyseist… kielt… me(cid:220) nettelyss…. Liiteasiakirjat toimitetaan niiden alkuper…isell… kielell…; jos t…m… ei ole mik……n yhteis‰n virallisista kielist…, ne k……nnet……n menettelyss… k…ytett…v…lle kielelle. Pyydetyt taloudelliset tiedot on annettava paikallisessa valuutassa tai ecuina/euroina, ja samalla on ilmoi(cid:220) tettava, mit… vaihtokurssia on k…ytetty. C 107/14 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 7. 4. 98 Ilmoitus on l…hetett…v… seuraavaan osoitteeseen: Euroopan komissio tai tuotava seuraavaan osoitteeseen komission noudattamien ty‰aikojen aikana: Kilpailun p……osasto (PO IV) Valtiontukien linja (Cort. 150) Rue de la Loi 200/Wetstraat 200 B(cid:220)1049 Bruxelles/Brussel Euroopan komissio Kilpailun p……osasto (PO IV) Valtiontukien linja Avenue de Cortenberg/Kortenberglaan 150 B(cid:220)1040 Bruxelles/Brussel. Salassapito J…senvaltioiden ja/tai tuensaajien olisi otettava huomioon, ett… kaikkia pyynn‰st… luovutettuja tietoja voi(cid:220) daan k…ytt…… asiaa koskevan p……t‰ksen perusteena. Annettujen tietojen sellaiset osat, joita ei saa julkistaa tai paljastaa muulla tavoin, on varustettava merkinn…ll… ’’liikesalaisuus’’. My‰s on ilmoitettava syyt, miksi tietoa ei olisi paljastettava tai julkistettava. Jos arkaluonteisia tietoja kuitenkin tarvitaan p……t‰ksen valmiste(cid:220) lemiseksi, komissio neuvottelee ensin arkaluonteisia tietoja sis…lt…v…n p……t‰ksen osan julkaisemisesta j…sen(cid:220) valtion ja/tai tuensaajan kanssa. Valvonta j…lkik…teen Komissio on tietoinen, ett… osaa t…ss… ilmoituslomakkeessa pyydetyist… tiedoista ei voi antaa t…sm…llisesti etuk…teen. J…senvaltiota ja/tai kyseist… tuensaajaa pyydet……n esitt…m……n mahdollisimman tarkka arvio ja perustelemaan antamansa tiedot. Tukea saanutta investointihanketta valvotaan j…lkik…teen, jotta komissio voi tarkistaa ilmoituksen yhteydess… annettujen tietojen oikeellisuuden. 1 OSA J´SENVALTIO 1. 1. Tiedot ilmoituksia tekevist… viranomaisista 1. 1. 2. (cid:217)Ilmoituksia tekev…n viranomaisen nimi ja osoite. 1. 1. 3. (cid:217)Lis…tietoja antavan henkil‰n (tai henkil‰iden) nimi, puhelinnumero, telekopionumero, s…hk‰postio(cid:220) soite ja asema. 1. 2. Tiedot yhteyshenkil‰st… pysyv…ss… edustustossa 1. 2. 1. (cid:217)Lis…tietoja antavan henkil‰n nimi, puhelinnumero, telekopionumero, s…hk‰postiosoite ja asema. 2 OSA TUENSAAJA 2. 1. Hankkeeseen investoivan yhti‰n (yhti‰iden) rakenne 2. 1. 1. (cid:217)Tuensaajan yksil‰inti. 2. 1. 2. (cid:217)Jos tuensaaja on eri oikeushenkil‰ kuin yritys, joka rahoittaa hanketta tai saa tukea, selvitys my‰s n…ist… eroista. 2. 1. 3. (cid:217)Ryhmittym…n emoyhti‰n, johon tuensaaja kuuluu, yksil‰inti, ryhmittym…n rakenne ja emoyhti‰n omistussuhteet. 2. 2. Yrityksest… tai yrityksist…, jotka investoivat hankkeeseen, seuraavat tiedot viimeiselt… kolmelta tilivuo(cid:220) delta: 2. 2. 1. (cid:217)Maailmanlaajuinen liikevaihto, liikevaihto Euroopan talousalueella, liikevaihto kyseisess… j…senvalti(cid:220) ossa. 2. 2. 2. (cid:217)Voitto verojen j…lkeen ja kassavirta (konsolidoidusti laskettuna). 2. 2. 3. (cid:217)Ty‰ntekij‰iden lukum……r… maailmanlaajuisesti, Euroopan talousalueella ja kyseisess… j…senvaltiossa. 2. 2. 4. (cid:217)Myynti… ja markkinaosuuksia koskeva erittely kyseisiss… j…senvaltioissa, muualla Euroopan talousalu(cid:220) eella ja Euroopan talousalueen ulkopuolella. 7. 4. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 107/15 2. 3. Jos investointi tehd……n ennest……n olevaan tuotantopaikkaan, seuraavat tiedot viimeiselt… kolmelta tili(cid:220) vuodelta: 2. 3. 1. (cid:217)Kokonaisliikevaihto. 2. 3. 2. (cid:217)Voitto verojen j…lkeen ja kassavirta. 2. 3. 3. (cid:217)Ty‰ntekij‰iden lukum……r…. 2. 3. 4. (cid:217)Myynti… ja markkinaosuuksia koskeva erittely kyseisiss… j…senvaltioissa, muualla Euroopan talousalu(cid:220) eella ja Euroopan talousalueen ulkopuolella. 3 OSA JULKINEN TUKI Jokaisesta ehdotetusta julkista tukea koskevasta toimenpiteest… seuraavat tiedot: 3. 1. Yksityiskohdat 3. 1. 1. (cid:217)J…rjestelm…n nimi (ilmoitettava my‰s, jos kyseess… on tilap…istuki). 3. 1. 2. (cid:217)Oikeusperusta (laki tai asetus jne. ). 3. 1. 3. (cid:217)Tukea my‰nt…v… julkinen toimielin. 3. 1. 4. (cid:217)Jos oikeusperusta on komission hyv…kym… tukij…rjestelm…, ilmoittakaa hyv…ksymisp…iv… ja valtiontu(cid:220) kiasian viitenumero. 3. 2. Ehdotetun tuen muoto 3. 2. 1. (cid:217)Onko ehdotettu tuki avustus, korkotuki, sosiaaliturvamaksujen alennus, verohelpotus, p……omaosak(cid:220) kuus, velkojen konvertointi tai poisto, edullinen laina, veronmaksun lykk…ys tai takausj…rjestelyin katettu m……r… jne. 3. 2. 2. (cid:217)Tuen maksamiselle asetetut edellytykset. 3. 3. Ehdotetun avustuksen m……r… 3. 3. 1. (cid:217)Tuen nimellisarvo ja sen brutto(cid:220) ja nettoavustusekvivalentti. 3. 3. 2. (cid:217)Onko tukitoimenpide yhti‰verotuksen (tai muun v…litt‰m…n verotuksen) alaista? Jos osittain, miss… laajuudessa. 3. 3. 3. (cid:217)Ehdotetun tuen t…ydellinen maksuaikataulu. Julkisen tuen tukikokonaisuuden osalta seuraavat tiedot: 3. 4. Tukitoimenpiteiden kuvaus 3. 4. 1. (cid:217)Kuuluuko tukikokonaisuuteen tukitoimenpiteit…, joita ei viel… ole tarkemmin m……ritelty? Jos n…in on, annettava lis…tietoja. 3. 4. 2. (cid:217)Mit… edell… mainittuja toimenpiteit… ei katsota valtiontueksi? Perusteltava. 3. 5. Rahoitus(cid:216)(˛) yhteis‰n l…hteist… (EIP, EHTY:n v…lineet, sosiaalirahasto, aluerahasto, muut) (˛)(cid:217)My‰s yhteis‰n rahoitustuki saattaa sis…lty… valtiontuen k…sitteeseen. C 107/16 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 7. 4. 98 3. 5. 1. Rahoitetaanko joitakin edell… mainituista toimenpiteist… my‰s yhteis‰n rahastoista? Tarkennettava. 3. 5. 2. Haetaanko samaan hankkeeseen tukea my‰s toisesta yhteis‰n tai kansainv…lisest… rahoituslai(cid:220) toksesta? Jos haetaan, ilmoitettava m……r…. 3. 6. Julkisen tuen kasautuminen 3. 6. 1. Tukitoimenpiteiden yhteinen bruttoavustusekvivalentti (ennen veroja). 3. 6. 2. Tukitoimenpiteiden yhteinen nettoavustusekvivalentti (verojen j…lkeen). 4 OSA TUETTU HANKE (T…ss… osassa annettuja tietoja sovelletaan muun muassa m……ritelt…ess… p……oman ja ty‰voiman arviointi(cid:220) tekij……. ) 4. 1. Hankkeen sijainti 4. 1. 1. (cid:217)Tarkka alue, kunta ja osoite. 4. 2. Hankkeen kesto 4. 2. 1. (cid:217)Investointihankkeen aloitusp…iv…m……r… ja investoinnin lopetusp…iv…m……r…. 4. 2. 2. (cid:217)Uuden tuotannon suunniteltu aloitusp…iv…m……r… ja vuosi, jona tuotannon odotetaan olevan k…ynniss… kokonaan. 4. 3. Hankkeen kuvaus 4. 3. 1. (cid:217)Hankkeen laatu: onko kyseess… uusi tuotantolaitos tai kapasiteetin laajentaminen taikka muu hanke. 4. 3. 2. (cid:217)Lyhyt yleisesitys hankkeesta. 4. 4. Hankkeen kustannusten erittely 4. 4. 1. (cid:217)Hankkeen kestoaikana investoitavien ja poistettavien p……omamenojen kokonaism……r…. 4. 4. 2. (cid:217)Yksityiskohtainen selvitys hankkeeseen liittyvist… p……omamenoista ja muista menoista(cid:216)(ˇ), t…ytett…v… Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kustannukset vuosi 1 vuosi 2 vuosi 3 jne. vuosi 1 vuosi 2 vuosi 3 jne. seuraava taulukko: P……oma (cid:134)(cid:217)maa(cid:220)alueet (cid:134)(cid:217)rakennukset (cid:134)(cid:217)laitteet, koneet (cid:134)(cid:217)ty‰kalut (cid:134)(cid:217)aineeton omaisuus(cid:216)(˛) (cid:134)(cid:217)muut (tarkennettava) Muut menot (cid:134)(cid:217)k…ytt‰p……oman lis…ys (cid:134)(cid:217)tutkimus ja kehitys (cid:134)(cid:217)k…ynnistysmenot (cid:134)(cid:217)muut (tarkennettava) Yhteens…(cid:218) (˛)(cid:217)Suurten yritysten osalta tietyt aineettomien investointien er…t voidaan sis…llytt…… hyv…ksytt…viin p……omakustan(cid:220) nuksiin, kuitenkin enint……n 25(cid:216)% hyv…ksytt…vien p……omakustannusten kokonaism……r…st… (vertaa alueellisen tuen suuntaviivat, 4. 6. kohta). (ˇ)(cid:217)Investointimenot, jotka eiv…t ole poistettavissa investointihankkeen kestoaikana. 7. 4. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 107/17 4. 5. Hankkeen kokonaiskustannusten rahoitus 4. 5. 1. (cid:217)Hankkeen kokonaiskustannusten rahoitusta koskevat tiedot, t…ytett…v… seuraava taulukko: M……r… vuosi 1 vuosi 2 vuosi 3 jne. Sis…iset resurssit P……omaosakkuudet Lainat yksityisilt… luottolaitoksilta Lainat julkisilta luottolaitoksilta Julkinen tuki (kansallinen ja yhteis‰n tuki) muut (tarkennettava) Yhteens…(cid:218) 4. 6. Uudet ty‰paikat 4. 6. 1. (cid:217)Luoko hanke uusia pysyvi… ty‰paikkoja (kokop…iv…ty‰t… vastaavia); jos luo, luotavien ty‰paikkojen lukum……r…, niiden kesto ja kuvaus ty‰paikoista. 4. 7. Nykyisten ty‰paikkojen turvaaminen 4. 7. 1. (cid:217)Turvaako hanke nykyisi… pysyvi… ty‰paikkoja? Ilmoitettava my‰nteisess… tapauksessa turvattavien ty‰paikkojen lukum……r… ja kyseess… oleva ajanjakso sek… kuvaus turvattavista ty‰paikoista. 4. 7. 2. (cid:217)Yksityiskohtainen selvitys n…iden pysyvien ty‰paikkojen turvaamiseksi j…rjestett…v……n uudelleenkou(cid:220) lutukseen keskim……rin k…ytett…vist… tuntim……rist… ja kustannuksista (harjoitettelijoiden palkkoja lu(cid:220) kuun ottamatta). 4. 7. 3. (cid:217)Slevitett…v…, miksi n…m… ty‰paikat ovat vaarassa, jollei hanketta toteuteta. KAPASITEETTI JA MARKKINAT, JOITA TOIMENPIDE KOSKEE 5 OSA (T…ss… osassa annettuja tietoja sovelletaan m……ritelt…ess… kilpailutekij……. Asian kannalta merkityksellisten markkinoiden sek… rakenteellisen ylikapasiteetin ja taantuvien markkinoiden m……ritelm…t esitet……n lis…yk(cid:220) sess…. ) 5. 1. Tuotteet, joihin suunniteltu hanke kohdistuu 5. 1. 1. (cid:217)Tuettavan tuotantolaitoksen tuotteet, kun investointi on saatettu loppuun (CN(cid:220)numero) ja toimiala tai alatoimiala, johon tuotteet kuuluvat (NACE(cid:220)numero). 5. 1. 2. (cid:217)Korvaavat tuotteet? Jos korvaavia tuotteita ei tuoteta samassa paikassa, ilmoitettava niiden t…m…nhet(cid:220) kinen tuotantopaikka. 5. 1. 3. (cid:217)Mit… muita tuotteita voidaan tuottaa samalla tuotantokoneistolla v…h…isin lis…kustannuksin tai koko(cid:220) naan ilman lis…kustannuksia? 5. 2. Asian kannalta merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden kuvaus 5. 2. 1. (cid:217)Asian kannalta merkitykselliset maantieteelliset markkinat, jos niiden alue ei ole Euroopan talous(cid:220) alue. 5. 2. 2. (cid:217)Miksi asian kannalta merkitykselliset maantieteelliset markkinat poikkeavat Euroopan talousalu(cid:220) eesta? 5. 3. Kapasiteetti 5. 3. 1. (cid:217)M……r…lliset tiedot hankkeen vaikutuksista tuensaajan kokonaiskapasiteettiin Euroopan talousalueella (my‰s yhtym…tasolla) jokaisen tuotteen osalta (yksikk‰in… vuodessa aloitusvuotta edelt…v…n… vuonna ja hankeen p……tytty…). C 107/18 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 7. 4. 98 5. 3. 2. (cid:217)Arvio kapasiteetin kokonaisk…ytt‰asteesta Euroopan talousalueella (tai merkityksellisill… maantieteel(cid:220) lisill… markkinoilla) kyseisill… toimialoilla tai alatoimialoilla viimeisten viiden vuoden ajalta. Mik… oli tuensaajan osuus t…st… kapasiteetista t…n… aikana ja mik… on ollut sen kapasiteetin k…ytt‰aste asian kannalta merkityksellisell… toimialalla tai alatoimialalla? 5. 4. Tiedot markkinoista 5. 4. 1. (cid:217)Jokaista viitt… viimeist… tilivuotta koskevat tiedot kyseisten tuotteiden kulutuksesta(cid:216)(—). Jos saatavilla on ulkopuolisten laatimia tilastotietoja, ne liitet……n vastauskseen. 5. 4. 2. (cid:217)Jokaista kolmea seuraavaa tilivuotta koskeva ennuste kyseisten tuotteiden todenn…k‰isest… kulutuk(cid:220) sesta. Jos saatavilla on ulkopuolisten laatimia tilastotietoja, ne liitet……n vastaukseen. 5. 4. 3. (cid:217)Ovat asian kannalta merkitykselliset markkinat taantumassa ja mist… syyst…? P…invastaisessa tapauk(cid:220) sessa: miksi ne eiv…t ole taantumassa? 5. 4. 4. (cid:217)Markkinaosuuden arvoon perustuva arvio tuensaajan tai sen yhtym…n markkinaosuudesta, johon tu(cid:220) ensaaja kuuluu, hankkeen aloitusvuotta edelt…v…n… vuonna ja hankkeen p……tytty…. 6 OSA ALUEELLINEN VAIKUTUS (T…ss… osassa annettuja tietoja sovelletaan laskettaessa alueellisen vaikutuksen arviointitekij……. ) 6. 1. Tiedot tuensaajan ensisijaisten alihankkijoiden ja asiakkaiden keskuudessa luoduista ty‰paikoista 6. 1. 1. (cid:217)Mik… seuraavasta kolmesta vaihtoehdosta kuvaa parhaiten hankkeen luomien ty‰paikkojen ty‰llist…(cid:220) v…… vaikutusta ensisijaisten alihankkijoiden ja asiakkaiden keskuudessa: i)(cid:217)Tuen avulla perustetun ty‰paikan v…lillinen ty‰llist…v… vaikutus on suuri (yli 100(cid:216)%, yksi tuen avulla perustettu ty‰paikka luo lis…ksi v…lillisesti useamman kuin yhden ty‰paikan) ii)(cid:217)Tuen avulla perustetun ty‰paikan v…lillinen ty‰llist…v… vaikutus on keskinkertainen (50(cid:134)100(cid:216)%) iii)(cid:217)Tuen avulla perustetun ty‰paikan v…lillinen ty‰llist…v… vaikutus on v…h…inen (alle 50(cid:216)%) 6. 1. 2. (cid:217)Perusteltava edelliseen kysymykseen annettu vastaus. 6. 1. 3. (cid:217)Mahdollisimman t…ydellinen luettelo tuettavalla alueella ja/tai tuettavilla alueilla olevista enisijaisista alihankkijoista, joita todenn…k‰isesti k…ytet……n uudessa tuotantotoiminnassa. 6. 1. 4. (cid:217)Mahdollisimman t…ydellinen luettelo tuettavalla alueella ja/tai tuettavilla alueilla olevista uuden tuo(cid:220) tantotoiminnnan todenn…k‰isist… asiakkaista. (—)(cid:217)Tuotanto, johon lis…t……n tuonti ja v…hennet……n vienti