title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for a Council Regulation (EC) creating a mechanism whereby the Commission can intervene in order to remove certain obstacles to trade'

eurovoc_concepts:
application of EU law
free movement of goods
single market
trade restriction

text: C 214/90 EN Official Journal of the European Communities 10. 7. 98 Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a Council Regulation (EC) creating a mechanism whereby the Commission can intervene in order to remove certain obstacles to trade’ (98/C 214/24) On 2 February 1998 the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 198 of the Treaty establishing the European Community, on the above-mentioned proposal. The Section for Industry, Commerce, Crafts and Services, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 1 April 1998. The rapporteur was Mr Green and the co-rapporteur Mr Schmitz. At its 354th plenary session (meeting of 29 April 1998), the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 93 votes in favour and 15 votes against, with 10 abstentions. 1. Background: the Commission proposal national courts with a view either to removing the obstacle or to obtaining compensation. 1. 1. On several occasions obstacles to the free move- ment of goods have arisen, directed against individuals and enterprises from other Member States. 2. General comments 1. 2. The Amsterdam European Council called on the Commission ‘to examine ways and means of guarantee- ing in an effective manner the free movement of goods, including the possibility of imposing sanctions on the Member States’. The Council also requested the Commission to ‘submit relevant proposals before its next meeting in December 1997. ’ 2. 1. The ESC is in favour of ensuring free movement of goods within the internal market. Hence it welcomes speedier intervention against illegal obstacles to trade; at present, action in cases covered by Treaty Article 169 normally takes 4-5 years. Nevertheless, the Committee is unable to support the proposal in its present form. The legal basis specified in this Commission 1. 3. proposal is Treaty Article 235. 2. 1. 1. L e g a l b a s i s The proposal encompasses obstacles to free 1. 4. movement of goods resulting from a Member State’s action or inaction. For the purpose of the proposed regulation, 1. 5. obstacles must be ‘clear, unmistakable and unjustified’. In addition, they must involve grave disruption to free movement of goods, cause serious loss to the individuals affected and require immediate intervention in order to prevent any continuation, extension or aggravation of the disruption or loss. 1. 6. Within the meaning of the proposal, inaction exists when the Member State concerned refrains from implementing any measure necessary and proportionate to the nature of the infringement so as to safeguard the free movement of goods without affecting the exercise of fundamental rights recognized under national law. The proposed procedure is guided by the Treaty 1. 7. rules governing state aids. 1. 8. Owing to the binding force of this Commission Decision, injured parties will be able to invoke it in the In the ESC’s view, the Commission — in conjunction with the Member States — should frame arrangements to make prompt use of the procedure provided for in Treaty Article 169, especially in cases of obstacles to trade requiring a speedy solution, instead of opting for Article 235 as legal basis. Article 235 should not be used, purely and simply because of its subsidiary nature. Here the ESC would point out that Treaty Article 186 authorizes the European Court of Justice to prescribe interim measures. 2. 1. 2. R e s t r i c t i o n o f d i r e c t i v e o f g o o d s t o t h e t h e s c o p e o f t h e f r e e m o v e m e n t The ESC wonders why the proposal focuses only on the free movement of goods and does not encompass the other three internal market freedoms — services, capital and persons. 2. 1. 3. T i m e - l i m i t s In the ESC’s opinion, the time-limits proposed by the Commission for a response by the Member States are unrealistic, especially in the case of countries with federal systems. 10. 7. 98 EN Official Journal of the European Communities C 214/91 2. 1. 4. B a s i c s o c i a l r i g h t s Under no circumstances must the intervention mechan- ism proposed by the Commission to ensure free move- ment of goods lead to action on labour disputes. Problems would arise if the Court of Justice were to be required to rule on the legitimacy of labour disputes, thereby encroaching on national legal systems. That would be at odds with the subsidiarity principle. It must therefore be made clear that, 2. 1. 4. 1. in assessing a measure which threatens free movement of goods, consideration must first be given to the special scope of Community legislation (in particular Treaty Article 36). Outside these limits, legal questions relating to labour disputes should be assessed solely on the basis of national provisions and by national authorities and courts. 2. 1. 5. E u r o p e a n C o u r t o f J u s t i c e The Commission obviously lays great store by the Court of Justice’s rulings. Nonetheless, the ESC questions whether the Commission’s preparatory work can be speeded up sufficiently to allow interim measures to be prescribed with due speed. 3. Conclusions and proposals of curbing Member States who impede free movement through their action or inaction. 3. 2. However, the ESC is unable to support the proposal in its present form since the Treaty does not authorize the powers envisaged for the Commission. The ESC is also critical on grounds of uncertainty as to the proposal’s scope. 3. 3. In view of the problems connected with this proposal and the disapproving stance of the Council (1), the ESC urges that the Commission intervention mecha- nism should be an option only when a Member State can be shown to be treating EU citizens or enterprises differently on grounds of nationality. The Commission should take Treaty Articles 6, 7A and 5, along with Treaty Articles 169 and 186, as a guide in developing a new legal basis for the intended intervention mechanism. Such an approach would also make it easier to include the three other internal market freedoms of movement: services, capital and persons. The ESC proposes that the Commission publish 3. 4. a Communication reporting on the current state of affairs, the case law of the European Court of Justice and options for developing an intervention mechanism for situations such as those where a Member State treats EU citizens or enterprises differently on grounds of nationality. 3. 1. The ESC supports free movement of goods and therefore advocates a speedier and more effective way (1) Single Market Council of 30 March 1998, 6875/98 — MINUTES/CCIL 16- MI 19. Brussels, 29 April 1998. The President of the Economic and Social Committee Tom JENKINS


title: WRITTEN QUESTION No. 1250/98 by Iñigo MÉNDEZ DE VIGO to the Commission. Phare-Tacis Democracy Programme

eurovoc_concepts:
CIS countries
Central and Eastern European Countries
EU programme
democracy
enlargement of the Union
financial aid
human rights
non-governmental organisation

formats: html pdf print

text: 19. 11. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 354/83 Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. toukokuuta 1998) Tiettyja¤ yhteiso¤n tukija¤rjestelmia¤ koskevan yhdennetyn hallinto- ja valvontaja¤rjestelma¤n soveltamista koskevista yksityiskohtaisista sa¤a¤nno¤ista¤ 23 pa¤iva¤na¤ joulukuuta 1992 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3887/92 (1) 6 artiklan 5 kohdan mukaan paikalla tehta¤vista¤ tarkastuksista voidaan antaa ehdottoman va¤ltta¤ma¤tto¤ma¤a¤n ma¤a¤ra¤aikaan rajoitettu ennakkovaroitus, jos ta¤ma¤ ma¤a¤ra¤aika ei yleisesti ole enemma¤n kuin 48 tuntia. Jo ilmoitetut paikalla tehta¤va¤t tarkastukset olisi periaatteessa toteutettava. Ta¤ssa¤ yhteydessa¤ on korostettu, etta¤ yhteiso¤n ela¤intukien hakijat ilmoittavat hakemuksessaan ottaneensa huomioon tukia koskevat vaatimukset, joista yksi koskee ja¤senvaltioiden velvollisuutta toteuttaa tarkastuksia paikalla. Komission asetuksen (ETY) N:o 3887/92 13 artiklassa sa¤a¤deta¤a¤n, etta¤ hakemus hyla¤ta¤a¤n, jos tarkastusta ei voida tehda¤ paikalla hakijasta johtuvista syista¤, ylivoimaista estetta¤ lukuun ottamatta. (1) EYVL L 391, 31. 12. 1992. (98/C 354/133) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1250/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Phare- ja Tacis-ohjelmiin liittyva¤ demokratiaa tukeva ohjelma rooli Phare- ja Tacis-ohjelmien tavoitteiden Valtioista riippumattomilla ja¤rjesto¤illa¤ on erityisen ta¤rkea¤ toteuttamisessa Phare- ja Tacis-ohjelmiin liittyva¤n demokratiaohjelman kautta. Hyva¤t tulokset osoittavat valtioista riippumattomien ja¤rjesto¤jen menestykseka¤sta¤ osallistumista EU:lle erityisen ta¤rkea¤a¤n laajentumishank- keeseen. Onko Euroopan komissio yhta¤ mielta¤ Sussexin yliopiston toteuttamassa arvioinnissa esitettyjen johtopa¤a¤to¤sten kanssa? Aikooko komissio noudattaa na¤ita¤ suosituksia ja lisa¤ta¤ demokratiaohjelman ma¤a¤ra¤rahoja? Komission ja¤senen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 1998) Komissio on samaa mielta¤ siita¤, etta¤ Phare ja Tacis -demokratiaohjelmassa on saavutettu hyvia¤ tuloksia valtiosta riippumattomien ja¤rjesto¤jen osallistumisen ansiosta. ISA Consult -toimiston ja Sussexin Eurooppa-instituutin ohjelman arvioinnista tekema¤lla¤ kertomuksella on ollut merkitta¤va¤ vaikutus komission mietteisiin siita¤, kuinka demokratian kehitta¤mista¤ ja ihmisoikeuksien edista¤mista¤ Keski- ja Ita¤-Euroopan maissa seka¤ uusissa itsena¤isissa¤ valtioissa voidaan parhaiten tukea. Komission on otettava huomioon kuhunkin budjettikohtaan varatut ma¤a¤ra¤rahat yhteiso¤n varojen ka¤ytto¤a¤ koskevien ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti. (98/C 354/134) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1251/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Odile Leperre-Verrier (ARE) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Elintarvikeapu Euroopan unionissa Nyt kun talvi on loppumaisillaan, voiko komissio kertoa tarkemmin rekistero¤idyille kansalaisja¤rjesto¤ille suoraan tai epa¤suoraan antamastaan elintarvikeavusta? Voiko se lisa¤ksi ilmoittaa mihin toimiin se aikoo ryhtya¤ hillita¤kseen ko¤yhyyden ja aliravitsemuksen jatkuvaa kasvua Euroopan unionissa?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1427/98 del Astrid THORS a la Comisión. Legislación francesa sobre técnicas de cifrado

eurovoc_concepts:
France
coding
confidentiality
data protection
information network
patents licence
technical regulations
technical standard
telecommunications

text: 22. 12. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europead C 402/133 (98/C 402/175) PREGUNTA ESCRITA E-1426/98 de Kenneth Coates (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (11 de mayo de 1998) Asunto: RÆpida propagaci(cid:243)n de la tuberculosis ¿Es consciente la Comisi(cid:243)n de la amplitud y la rapidez con que se propaga la tuberculosis en el sudeste asiÆtico, en Africa, en Europa Oriental y en otros lugares y del nœmero de muertes que ocasiona segœn seæalan los informes de la Organizaci(cid:243)n Mundial de la Salud? ¿QuØ medidas estÆ tomando la Comisi(cid:243)n para hacer frente a esta emergencia? ¿QuØ ayudas facilita la Comisi(cid:243)n a la investigaci(cid:243)n sobre los medios de contener y curar la tuberculosis? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisi(cid:243)n (29 de mayo de 1998) La Comisi(cid:243)n es consciente del incremento de la incidencia de la tuberculosis (TB) y de los factores asociados a este fen(cid:243)meno, incluyendo unos sistemas sanitarios fragmentados, unas condiciones socioecon(cid:243)micas deterio- radas y unas prÆcticas inadecuadas que conducen a una resistencia de los microbios. A travØs del programa comunitario sobre el s(cid:237)ndrome de inmunodeficiencia adquirida (SIDA) y otras enfermedades transmisibles, la Comisi(cid:243)n presta actualmente apoyo a proyectos de vigilancia y respuesta a la TB en los que participan todos los Estados miembros. Dichos proyectos tienen por objetivo mejorar la capacidad de las autoridades de los Estados miembros para luchar contra esta enfermedad. En el marco de la ampliaci(cid:243)n de la Comunidad, se ha animado a los pa(cid:237)ses de Europa Central y Oriental aspirantes a la adhesi(cid:243)n a que participen en ellos y en otros programas de acci(cid:243)n en el Æmbito de la salud pœblica (abiertos a los pa(cid:237)ses de Europa Central y Oriental (PECO), a Malta y a Chipre). La Comisi(cid:243)n coopera asimismo en este Æmbito con Estados Unidos en el marco del grupo de trabajo Comunidad-Estados Unidos y con organizaciones internacionales, en particular la Organizaci(cid:243)n Mundial de la Salud (OMS) y el Banco Mundial. Por lo que respecta a la investigaci(cid:243)n sobre la tuberculosis, Biomed estÆ financiando actualmente 7 proyectos (importe total de 3,25 millones de ecus) relativos al desarrollo de una vacuna, al desarrollo de una nueva generaci(cid:243)n de fÆrmacos para luchar contra las variedades resistentes a los fÆrmacos que estÆn circulando actualmente y a la epidemiolog(cid:237)a de la tuberculosis. El quinto programa marco de investigaci(cid:243)n ofrece nuevas oportunidades para la investigaci(cid:243)n de la tuberculosis, puesto que habrÆ una acci(cid:243)n clave sobre enfermedades infecciosas. (98/C 402/176) PREGUNTA ESCRITA P-1427/98 de Astrid Thors (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Legislaci(cid:243)n francesa sobre tØcnicas de cifrado La legislaci(cid:243)n francesa en materia de telecomunicaciones limita de manera considerable el uso de tØcnicas de cifrado. Estas medidas se pueden observar tambiØn en el informe de la Comisi(cid:243)n sobre cifrado y firmas digitales. Recientemente han entrado en vigor dos decretos en este pa(cid:237)s, que establecen las condiciones para su utilizaci(cid:243)n y hacen del sector objeto de procedimientos de licencias o autorizaciones. Entre las limitaciones se puede mencionar que el denominado Third Trusted Party (TC, Terceros de Confianza), condici(cid:243)n necesaria para que se autorice el cifrado, debe contar con mayor(cid:237)a de ciudadanos franceses en su administraci(cid:243)n. AdemÆs, las «claves» del cifrado deben encontrarse en el denominado TC, lo que implicar(cid:237)a que, desde el punto de vista legal, la comunicaci(cid:243)n que apareciera en forma cifrada en un PC no se podr(cid:237)a utilizar en Francia. ¿Considera la Comisi(cid:243)n que las normas y condiciones antes citadas son compatibles con las disposiciones del mercado interior? De no ser as(cid:237), ¿quØ medidas prevØ la Comisi(cid:243)n adoptar para garantizar que la posibilidad de ofrecer un servicio y asegurar la confidencialidad de la comunicaci(cid:243)n, tambiØn se pueda realizar en territorio francØs?


title: 98/323/CE: Décision de la Commission du 29 avril 1998 rejetant la demande d'exemption, présentée par Eurocycles (France), au titre du règlement (CE) nº 88/97 de la Commission en ce qui concerne le droit antidumping étendu à certaines parties de bicyclettes originaires de la République populaire de Chine

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping legislation
import
spare part
tariff exemption
two-wheeled vehicle

text: L 141/36 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 13. 5. 98 D(cid:144)CISION DE LA COMMISSION du 29 avril 1998 rejetant la demande d’exemption, pr(cid:130)sent(cid:130)e par Eurocycles (France), au titre du r(cid:138)glement (CE) no 88/97 de la Commission en ce qui concerne le droit anti- dumping (cid:130)tendu (cid:133) certaines parties de bicyclettes originaires de la R(cid:130)publique populaire de Chine (98/323/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, (CE) no 384/96 du Conseil du 22 vu le r(cid:138)glement d(cid:130)cembre 1995 relatif (cid:133) la d(cid:130)fense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne (1), modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CE) no 2331/96 (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 71/97 du Conseil du 10 janvier 1997 portant extension du droit antidumping d(cid:130)finitif institu(cid:130) par le r(cid:138)glement (CEE) no 2474/93 sur les bicy- clettes originaires de la R(cid:130)publique populaire de Chine aux importations de certaines parties de bicyclettes en provenance de la R(cid:130)publique populaire de Chine et portant pr(cid:130)l(cid:138)vement du droit (cid:130)tendu sur ces importations enregistr(cid:130)es conform(cid:130)ment au r(cid:138)glement (CE) no 703/ 96 (3), vu le r(cid:138)glement (CE) no 88/97 de la Commission du 20 janvier 1997 relatif (cid:133) l’autorisation de l’exemption des importations de certaines parties de bicyclettes en prove- nance de R(cid:130)publique populaire de Chine en ce qui concerne l’extension par le r(cid:138)glement (CE) no 71/97 du Conseil du droit antidumping institu(cid:130) par le r(cid:138)glement (CEE) no 2474/93 du Conseil (4), et notamment son article 7, paragraphe 3, apr(cid:138)s consultation du comit(cid:130) consultatif, consid(cid:130)rant ce qui suit: A. PROC(cid:144)DURE (1) (2) Par le r(cid:138)glement (CE) no 71/97, le droit d(cid:130)finitif institu(cid:130) sur les importations de bicyclettes origi- naires de la R(cid:130)publique populaire de Chine par le r(cid:138)glement (CE) no 2474/93 a (cid:130)t(cid:130) (cid:130)tendu aux impor- tations de certaines parties de bicyclettes en prove- nance de ce pays (ci-apr(cid:138)s d(cid:130)nomm(cid:130) «droit anti- dumping (cid:130)tendu»). a la Le 22 janvier 1997, demand(cid:130) d’(cid:136)tre exempt(cid:130)e du droit antidumping (cid:130)tendu au titre de l’article 3 du r(cid:138)glement (CE) no 88/97 et a obtenu la suspension du paiement de la soci(cid:130)t(cid:130) Eurocycles (1) JO L 56 du 6. 3. 1996, p. 1. (2) JO L 317 du 6. 12. 1996, p. 1. (3) JO L 16 du 18. 1. 1997, p. 55. (4) JO L 17 du 21. 1. 1997, p. 17. (3) (4) (5) dette douani(cid:138)re d(cid:130)coulant du droit antidumping (cid:130)tendu (cid:133) partir de cette date. Pour s’assurer que les op(cid:130)rations d’Eurocycles rele- vaient de l’article 13, paragraphe 2, du r(cid:138)glement (CE) no 384/96 (ci-apr(cid:138)s d(cid:130)nomm(cid:130) «r(cid:138)glement de base») et constituaient un contournement des mesures en vigueur, la Commission a demand(cid:130) les informations n(cid:130)cessaires aupr(cid:138)s de cette soci(cid:130)t(cid:130) et les a v(cid:130)rifi(cid:130)es dans ses locaux. La demande d’Eurocycles faisant imm(cid:130)diatement suite (cid:133) l’institution du droit antidumping (cid:130)tendu, il a (cid:130)t(cid:130) convenu que cette soci(cid:130)t(cid:130) r(cid:130)pondait au m(cid:136)me questionnaire que celui envoy(cid:130) initialement aux parties concern(cid:130)es par l’enqu(cid:136)te de contournement. L’enqu(cid:136)te a port(cid:130) sur la p(cid:130)riode du 1er avril 1995 au 31 mars 1996. B. R(cid:144)SULTATS DE L’ENQU(cid:219)TE 1. Degr(cid:130) de coop(cid:130)ration inexactes et La v(cid:130)rification sur place a montr(cid:130) que certaines informations pr(cid:130)sent(cid:130)es par la soci(cid:130)t(cid:130) dans son incompl(cid:138)tes. questionnaire (cid:130)taient Apr(cid:138)s v(cid:130)rification sur place, la Commission ne disposait toujours pas d’informations pr(cid:130)cises sur les sp(cid:130)cifications techniques des mod(cid:138)les de bicy- clettes assembl(cid:130)es par les quantit(cid:130)s vendues dans la Communaut(cid:130) et les prix de vente pour chaque mod(cid:138)le. En outre, il s’est (cid:130)galement av(cid:130)r(cid:130) que dans sa r(cid:130)ponse au questionnaire, la soci(cid:130)t(cid:130) n’avait pas divulgu(cid:130) des informations qu’il aurait (cid:130)t(cid:130) opportun de mentionner. En cons(cid:130)- quence, la Commission a d(cid:150) baser ses conclusions sur les donn(cid:130)es disponibles, conform(cid:130)ment (cid:133) l’ar- ticle 18 du r(cid:138)glement de base. la soci(cid:130)t(cid:130), La soci(cid:130)t(cid:130) en a (cid:130)t(cid:130) inform(cid:130)e en cons(cid:130)quence. 2. Conditions de l’article 13 paragraphe 2 du r(cid:138)glement de base a) D(cid:130)but ou intensification sensible des op(cid:130)rations (6) Eurocycles a commenc(cid:130) ses op(cid:130)rations d’assem- blage en 1995, apr(cid:138)s l’enqu(cid:136)te initiale sur les importations de bicyclettes originaires de la R(cid:130)pu- blique populaire de Chine. 13. 5. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 141/37 (7) (8) (9) b) Parties constituant 60 % de la valeur totale des parties du produit assembl(cid:130) Sur la base des donn(cid:130)es disponibles, la Commis- sion a (cid:130)tabli que la proportion des parties chinoises utilis(cid:130)es dans les op(cid:130)rations d’assemblage de la soci(cid:130)t(cid:130) variait entre 65 % et 94 % de la valeur totale des parties utilis(cid:130)es pour l’assemblage des bicyclettes. (10) c) R(cid:138)gle des 25 % en ce qui concerne la valeur (11) ajout(cid:130)e aux parties incorpor(cid:130)es Il a (cid:130)galement (cid:130)t(cid:130) (cid:130)tabli que la valeur ajout(cid:130)e dans la Communaut(cid:130) aux parties incorpor(cid:130)es repr(cid:130)sen- tait en moyenne, pour chaque mod(cid:138)le, 19 % du co(cid:150)t de fabrication d’une bicyclette compl(cid:138)te, pour- centage inf(cid:130)rieur au seuil des 25 % figurant (cid:133) l’ar- ticle 13, paragraphe 2, point b), du r(cid:138)glement de base. d) Neutralisation des effets correctifs du droit et preuve du dumping Le faible degr(cid:130) de pr(cid:130)cision de la r(cid:130)ponse au ques- tionnaire et les (cid:130)l(cid:130)ments de preuve r(cid:130)colt(cid:130)s sur place n’ont pas permis (cid:133) la Commission de proc(cid:130)der (cid:133) une d(cid:130)termination d(cid:130)taill(cid:130)e du dumping et de la neutralisation des effets correctifs du droit. En l’absence d’(cid:130)l(cid:130)ments tels que vis(cid:130)s au consid(cid:130)- rant 5 ci-dessus, qui sont jug(cid:130)s essentiels (cid:133) la d(cid:130)ter- mination du dumping et de la neturalisation des effets correctifs du droit, la Commission a estim(cid:130) que les conclusions de l’enqu(cid:136)te de contournement ayant abouti (cid:133) l’extension du droit antidumping aux parties de bicyclettes (Voir le r(cid:138)glement (CE) no 71/97) devaient (cid:136)tre appliqu(cid:130)es (cid:133) Eurocycles en ce qui concerne la neutralisation des effets correctifs du droit et le dumping. C. CONCLUSION Pour les raisons expliqu(cid:130)es ci-dessus, il a (cid:130)t(cid:130) (cid:130)tabli que les op(cid:130)rations d’assemblage d’Eurocycles rele- vaient de l’article 13, paragraphe 2, du r(cid:138)glement de base au cours de la p(cid:130)riode d’enqu(cid:136)te. En cons(cid:130)- quence, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 7, paragraphe 3, du r(cid:138)glement (CE) no 88/97, la suspension du paie- ment du droit antidumping (cid:130)tendu est lev(cid:130)e en ce qui concerne Eurocycles. La soci(cid:130)t(cid:130) a (cid:130)t(cid:130) inform(cid:130)e des faits et des consid(cid:130)ra- tions essentiels sur la base desquels la Commission avait l’intention de proposer le rejet de sa demande d’exemption et a eu la possibilit(cid:130) d’(cid:130)mettre des observations. Ses observations ont (cid:130)t(cid:130) examin(cid:130)es et, le cas (cid:130)ch(cid:130)ant, les conclusions ont (cid:130)t(cid:130) modifi(cid:130)es pour en tenir compte, A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: Article premier La demande d’exemption, pr(cid:130)sent(cid:130)e par Eurocycles au titre de l’article 3 du r(cid:138)glement (CE) no 88/97 en ce qui concerne le droit antidumping (cid:130)tendu, est rejet(cid:130)e. Article 2 Les destinataires de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision sont les (cid:144)tats membres et Eurocycles, 4, rue Pierre et Marie Curie, 49460 F-Montreuil-Juign(cid:130), France. Fait (cid:133) Bruxelles, le 29 avril 1998. Par la Commission Leon BRITTAN Vice-pr(cid:130)sident


title: WRITTEN QUESTION No. 1318/98 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. EURO 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Luxembourg
budget policy
budgetary discipline (EU)
economic convergence
euro
profit
third stage of EMU

text: 19. 11. 98 EN Official Journal of the European Communities C 354/91 (98/C 354/145) WRITTEN QUESTION E-1317/98 by Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) to the Commission (29 April 1998) Subject: EURO 1999 As a result of the Pact for Stability and Growth adopted by the Amsterdam European Council in June 1997, the Member States(cid:146) medium-term budgetary objective will be to achieve (cid:145)positions close to balance or in surplus(cid:146). If the Member States continue their budgetary adjustments in subsequent years, their public finances will be in the best position to tackle the budgetary consequences of a possible downturn in the economy. But what does the Commission think would be the current situation in Italy if the Stability Pact had been applied during the period 1992-1997? Answer given by Mr de Silguy on behalf of the Commission (2 June 1998) The stability and growth pact is constituted by a resolution of the European Council of 7 June 1997 (1) and by Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (2), and Council Regulation (EC) No 1467/97 of 7 July 1997 on speeding-up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure (2). The pact aims at fiscal discipline in the economic and monetary union (EMU) thus creating the appropriate stability conditions for sustained growth. It provides a powerful system of incentives for a Member State not to incur an excessive deficit and to correct it rapidly if such a situation should occur. In 1992, Italy had a general government deficit of 9. 7% of gross domestic product (GDP), and in 1993 the deficit was 9. 5% of GDP. This situation led to a Council decision on 26 September 1994 on the existence of an excessive deficit in Italy (Article 104c (6) of the EC Treaty). In the period covered by the Honourable Member(cid:146)s question, i. e. 1992 to 1997, Italy budgetary policy was mainly geared towards convergence, i. e. to correct the excessive deficit situation and thus to meet the convergence criteria on the budgetary position. Moreover, paragraphs 9 and 11 of Article 104c of the EC Treaty, which deal with sanctions, did not apply during stage two of EMU. (1) OJ C 236, 2. 8. 1997. (2) OJ L 209, 2. 8. 1997. (98/C 354/146) WRITTEN QUESTION E-1318/98 by Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) to the Commission (29 April 1998) Subject: EURO 1999 As a result of the Pact for Stability and Growth adopted by the Amsterdam European Council in June 1997, the Member States(cid:146) medium-term budgetary objective will be to achieve (cid:145)positions close to balance or in surplus(cid:146). If the Member States continue their budgetary adjustments in subsequent years, their public finances will be in the best position to tackle the budgetary consequences of a possible downturn in the economy. But what does the Commission think would be the current situation in Luxembourg if the Stability Pact had been applied during the period 1992-1997?


title: Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de règlement (CE) du Conseil établissant les règles et procédures communes applicables aux transferts de certains types de déchets vers certains pays non-membres de l'OCDE»

eurovoc_concepts:
environmental law
export of waste
export restriction
waste recycling

text: C 214/74 FR Journal officiel des Communautés européennes 10. 7. 98 consultation préalable des divers partenaires socioéco- nomiques et intérêts concernés soit nécessaire. Le Comité note qu’aucune des substances récem- 3. 4. ment classées c/m/r n’est vendue au grand public. Bruxelles, le 29 avril 1998. Le Président du Comité économique et social Tom JENKINS Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de règlement (CE) du Conseil établissant les règles et procédures communes applicables aux transferts de certains types de déchets vers certains pays non-membres de l’OCDE» (98/C 214/21) Le 31 mars 1998, le Conseil à décidé, conformément aux dispositions de l’article 130 S du Traité instituant la Communauté, de consulter le Comité économique et social sur la proposition susmentionnée. Lors de sa 354e session plénière des 29 et 30 avril 1998 (séance du 29 avril), le Comité économique et social a adopté par 74 voix pour et 1 voix contre l’avis suivant (rapporteur général: M. Gafo Ferna´ndez). 1. Introduction 1. 1. La proposition de règlement à l’examen remonte à 1994. La décision de consulter le CES fait suite à l’extension de la base juridique initialement proposée par la Commission européenne aux articles 130 S et 113 (base initiale du règlement). 1. 2. Le temps qui s’est écoulé depuis la présentation du règlement prouve non seulement combien son adoption a été difficile, mais également que les circonstances qui ont justifié sa présentation ont considérablement changé. Le Comité économique et social a déjà eu 1. 3. l’occasion de s’exprimer (1) sur une autre proposition de (CEE) no 259/93), qui avait règlement (Règlement pour objectif la préparation d’une position commune concernant la modification de la Convention de Bâle relative à l’interdiction de toute exportation vers des pays non-membres de l’OCDE (2) de déchets figurant sur les listes dites «orange» et «rouge». Les commentaires formulés par le CES à cette occasion, en particulier en ce qui concerne la nécessité d’établir une distinction entre les «déchets» et les «déchets dangereux» et d’autori- (1) JO C 18 du 22. 1. 1996. (2) Organisation pour la coopération et le développement économiques. riser une exportation contrôlée des déchets énumérés dans la liste verte, à condition de garantir leur recyclage, restent entièrement d’actualité. 1. 4. Par conséquent, le CES ne souhaite s’exprimer que sur les aspects du règlement à l’examen qui ne sont pas abordés dans le Règlement (CEE) no 259/93. 2. Observations générales 2. 1. S’il ne se prononce pas sur le caractère légal de la discussion concernant la base juridique appropriée pour l’élaboration du règlement en question et éventuel- lement d’autres règlements semblables, le Comité com- prend néanmoins que l’article 113 constitue la base juridique principale, bien qu’il juge pertinente la mention de l’article 130 S comme base juridique complémentaire. Cela présenterait l’avantage de mettre l’accent sur la dimension environnementale, qui constitue la raison d’être de la proposition, en opposition avec les aspects purement commerciaux du trafic de déchets, et d’impli- quer d’autres institutions communautaires telles que le Parlement européen ou le CES dans le processus de discussion, d’amélioration et d’approbation finale du règlement. 2. 2. Le Comité estime que la décision d’accepter ou de refuser explicitement le transfert des déchets de la liste verte chez eux appartient aux seuls pays susceptibles d’importer des déchets pouvant être soumis à des 10. 7. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes C 214/75 opérations de recyclage et de valorisation, et qu’en aucun cas l’absence d’une réponse à une demande ne peut ni ne doit être interprétée comme une acceptation tacite de ce transfert. 2. 3. Par conséquent, le Comité considère nécessaire qu’avant d’autoriser l’exportation d’un déchet de la liste verte vers un pays non-membre de l’OCDE, les autorités douanières d’un État membre s’assurent que les autorités environnementales et douanières du pays importateur ont accepté formellement cette exportation, l’éventuel État membre exportateur devant également contrôler et prouver de façon appropriée que l’installation réceptrice du pays de destination est capable de traiter, de recycler et de valoriser les déchets exportés, capacité qui devra le cas échéant être confirmée par les autorités du pays importateur avant l’octroi de l’autorisation finale. Enfin, 2. 4. le Comité souhaite faire écho d’une demande du Parlement européen afin que certains déchets, en particulier d’origine textile, ayant subi une transformation ou un conditionnement appropriés, ne soient plus considérés comme des déchets afin de bénéficier de la liberté de circulation appliquée normale- ment aux biens. Bruxelles, le 29 avril 1998. Le Président du Comité économique et social Tom JENKINS Avis du Comité économique et social sur «Tacis — Assistance technique à la Communauté des États indépendants et à la Mongolie» (98/C 214/22) Le Comité économique et social a décidé, le 10 juillet 1997, d’élaborer un avis sur «Tacis — Assistance technique à la Communauté des États indépendants et à la Mongolie». Lors de sa session plénière des 29 et 30 octobre 1997, le Comité a décidé, conformément aux dispositions de l’article 23, paragraphe 3, du Règlement intérieur, d’élaborer un avis en lieu et place du rapport susmentionné. La section des relations extérieures, de la politique commerciale et du développement, chargée des travaux du Comité en la matière, a élaboré son avis le 15 avril 1998 (rapporteur: M. Filip Hamro-Drotz). Lors de sa 354e session plénière des 29 et 30 avril 1998 (séance du 29 avril), le Comité a adopté par 90 voix pour, 1 voix contre et 1 abstention l’avis suivant. 1. Introduction «Tacis» signifie «Technical Assistance to the Common- wealth of Independent States». Il s’agit du programme communautaire d’assistance technique destiné aux nou- veaux États indépendants de l’Europe de l’Est et du Sud-Est ainsi qu’à la Mongolie. l’Ukraine, Les douze nouveaux États indépendants (NEI) sont la Fédération de Russie, la Biélorussie, l’Ouzbékistan, l’Azerbaı¨djan, la Géorgie, l’Arménie, la Moldavie, le Kirghizistan, le Turkménistan et le Tadjikistan. La Mongolie participe au programme depuis 1993. Les trois États baltes ont été inclus en 1991 mais, depuis 1992, ils participent au Programme Phare. le Kazakhstan, L’intégration de l’Europe constitue un élément primor- dial de l’action du Comité économique et social, qui a présenté précédemment plusieurs avis et rapports concernant les relations de l’Union européenne avec la Russie et les autres NEI. Ces documents ont été pris en considération lors de l’élaboration du présent avis sans qu’il y soit toutefois fait référence directement. Des informations générales sur le programme Tacis figurent à l’annexe A. 2. Conclusions du Comité économique et social Aux cours des travaux préparatoires relatifs au présent le Comité économique et social a notamment avis,


title: Règlement (CE) n° 908/98 de la Commission du 29 avril 1998 fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 30. 4. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes L 128/23 RÈGLEMENT (CE) No 908/98 DE LA COMMISSION du 29 avril 1998 fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l’importa- tion des mélasses dans le secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1785/81 du Conseil, du 30 juin 1981, portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), modifié en dernier lieu par le règle- ment (CE) no 1599/96 (2), vu le règlement (CE) no 1422/95 de la Commission, du 23 juin 1995, établissant les modalités d’application pour l’importation de mélasses dans le secteur du sucre et modifiant le règlement (CEE) no 785/68 (3), et notamment son article 1er paragraphe 2 et son article 3 paragraphe 1, considérant que le règlement (CE) no 1422/95 prévoit que le prix caf à l’importation de mélasses, ci-après dénommé «prix représentatif», est établi conformément au règlement (CEE) no 785/68 de la Commission (4); que ce prix s’en- tend fixé pour la qualité type définie à l’article 1er du règlement précité; considérant que le prix représentatif de la mélasse est calculé pour un lieu de passage en frontière de la Communauté, qui est Amsterdam; que ce prix doit être calculé à partir des possibilités d’achat les plus favorables sur le marché mondial établies sur la base des cours ou des prix de ce marché ajustés en fonction des différences de qualité éventuelles par rapport à la qualité type; que la qualité type de la mélasse a été définie par le règlement (CEE) no 785/68; considérant que, pour la constatation des possibilités d’achat les plus favorables sur le marché mondial, il doit être tenu compte de toutes les informations relatives aux offres faites sur le marché mondial, aux prix relevés sur des marchés importants dans les pays tiers et aux opéra- tions de vente conclues dans le cadre des échanges inter- nationaux, dont la Commission a connaissance, soit par l’intermédiaire des États membres, soit par ses propres moyens; que, lors de cette constatation, aux termes de l’article 7 du règlement (CEE) no 785/68, on peut se fonder sur une moyenne de plusieurs prix, à condition que cette moyenne puisse être considérée comme repré- sentative de la tendance effective du marché; considérant qu’il n’est pas tenu compte des informations lorsque et marchande ou lorsque le prix indiqué dans l’offre ne la marchandise n’est pas loyale saine, porte que sur une faible quantité non représentative du marché; que doivent également être exclus les prix d’offre qui peuvent être considérés comme non représentatifs de la tendance effective du marché; considérant que, afin d’obtenir des données comparables relatives à la mélasse de la qualité type, il importe, selon la qualité de la mélasse offerte, d’augmenter ou de dimi- nuer les prix en fonction des résultats obtenus par l’appli- cation de l’article 6 du règlement (CEE) no 785/68; considérant qu’un prix représentatif peut être exception- nellement maintenu à un niveau inchangé pendant une période limitée lorsque le prix d’offre qui a servi de base pour l’établissement précédent du prix représentatif n’est pas parvenu à la connaissance de la Commission et que les prix d’offre disponibles, qui ne semblent pas être suffisamment représentatifs de la tendance effective du marché, entraîneraient des modifications brusques et considérables du prix représentatif; considérant que, lorsqu’il existe une différence entre le prix de déclenchement pour le produit en cause et le prix représentatif, il y a lieu de fixer des droits à l’importation additionnels dans les conditions visées à l’article 3 du règlement (CE) no 1422/95; que, en cas de suspension des droits à l’importation en application de l’article 5 du il y a lieu de fixer des (CE) no 1422/95, règlement montants particuliers pour ces droits; considérant que l’application de ces dispositions conduit à fixer les prix représentatifs et les droits additionnels à l’importation des produits en cause comme indiqué à l’annexe du présent règlement; considérant que les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l’avis du comité de gestion du sucre, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les prix représentatifs et les droits additionnels appli- cables à l’importation des produits visés à l’article 1er du règlement (CE) no 1422/95 sont fixés comme indiqué en annexe. (1) JO L 177 du 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 206 du 16. 8. 1996, p. 43. (3) JO L 141 du 24. 6. 1995, p. 12. (4) JO L 145 du 27. 6. 1968, p. 12. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 30 avril 1998. L 128/24 FR Journal officiel des Communautés européennes 30. 4. 98 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 29 avril 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission ANNEXE du règlement fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels applicables à l’importation des mélasses dans le secteur du sucre Code NC Montant du prix représentatif en écus par 100 kilogrammes nets du produit en cause Montant du droit additionnel en écus par 100 kilogrammes nets du produit en cause Montant du droit à appliquer à l’importation du fait de la suspension visée à l’article 5 du règlement (CE) no 1422/95 en écus par 100 kilogrammes nets du produit en cause (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 7,08 8,35 0,01 (cid:190) (cid:190) 0,00 (1) Fixation pour la qualité type telle que définie à l’article 1er du règlement (CEE) no 785/68, modifié. (2) Ce montant remplace, conformément à l’article 5 du règlement (CE) no 1422/95, le taux du droit du tarif douanier commun fixé pour ces produits


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om: - »Forslag til Rådets afgørelse om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forskningsresultater med henblik på gennemførelse af det femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskab (1998-2002)«, og - »Forslag til Rådets afgørelse om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning med henblik på gennemførelse af det femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) (1998-2002)«

eurovoc_concepts:
EAEC
EU programme
EU research policy
research and development
technological change

text: 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/51 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om: — »Forslag til Rådets afgørelse om regler for virksomheders, forskningscentres og universite- ters deltagelse i forskningsresultater med henblik på gennemførelse af det femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskab (1998-2002)«, og forskning samt regler for formidling af — »Forslag til Rådets afgørelse om regler for virksomheders, forskningscentres og universite- ters deltagelse i forskning med henblik på gennemførelse af det femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) (1998-2002)« (1) (98/C 214/13) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 6. januar 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 130 og Euratomtraktatens artikel 170 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de ovennævnte emner. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Energi, Kernekraft og Forskning, som udpegede Henri Malosse til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 7. april 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 354. plenarforsamling af 29. og 30. april 1998, mødet den 29. april 1998, med 122 stemmer for og 1 imod, følgende udtalelse. 1. Indledning I stedet for en punktvis gennemgang af Kommis- 1. 1. sionens dokument, som stort set er tilfredsstillende i formen, fremsætter ØSU en række generelle bemærk- ninger for at belyse nogle unøjagtigheder og evt. foreslå tilføjelser til indholdet. Bemærkningerne omhandler følgende fire hovedkrav: Det første vedrører det nødvendige i at anlægge 1. 1. 1. en dynamisk indfaldsvinkel, da der er tale om regler for deltagelse og formidling. Thi sigtet med en administrativ ramme er jo at opstille grænser og at bane vej. Men der må ikke være tale om et forhindringsløb. Enhver form for administrativ ramme har betydelige følgevirkninger både med hensyn til de nærmere regler og selve indholdet. Flere definitioner bør nok præciseres nærmere og visse procedurepunkter kan medføre forsinkelser og hin- dringer. 1. 1. 2. Det andet punkt vedrører kravet om sammen- hæng mellem den nye tilgang til det femte FTU- rammeprogram, bl. a. gennem nøgleaktioner, hvor der lægges op til en integreret fremgangsmåde, og EF- politikkens prioriterede retningslinjer, hvoraf de vigtig- ste er samhørighed, beskæftigelse og SMV’ernes inddra- gelse i udviklingspolitikkerne. 1. 1. 3. Det tredje krav vedrører den europæiske indu- stris konkurrenceevne. EF’s forskning skal primært føre til genopretning af de europæiske virksomheders stilling på verdensmarkederne. Deres konkurrenceevne er alt i alt blevet svækket igennem de sidste to årtier, bl. a. fordi forskningsindsatsen og innovationsevnen har været for ringe og for spredt. 1. 1. 4. Det fjerde krav vedrører det nødvendige i en radikal omlægning af procedurerne for tildeling af EF-støtte til forskningsprojekter. Trods en prisværdig indsats afskrækkes den videnskabelige verden og virk- somhederne, herunder især SMV’erne, i stadig højere grad af de langsommelige og indviklede EU-procedurer, hvor mulighederne for positive resultater i sidste ende bliver stadig ringere. 1. 2. Tankerne bag Kommissionens forslag præciseres i præamblen under formuleringen »innovation i konti- nuiteten«. De initiativer, som opregnes i afsnittet »inno- vationer«, synes at være helt og holdent i overensstem- melse med overvejelserne på fællesskabsplan, særlig: — de forenklinger, som indføres med muligheden for faste beløb til dækning af generalomkostningerne; — gradueringen af vilkårene for udnyttelse af de indi- rekte aktioner (eneret, ophavsret) ud fra, hvor markedsnært projektet er; — beskyttelsen af den knowhow, som deltagerne sidder inde med på forhånd; — inddragelse af hensyntagen til projekternes etiske beskaffenhed i forbindelse med udvælgelseskrite- rierne; — udvidelse af kriteriet »SMV« til at omfatte virksom- (1) EFT C 3 af 7. 1. 1998, s. 5-13; EFT C 40 af 7. 2. 1998, s. 14. heder med mellem 250-499 ansatte; C 214/52 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 — den rolle, som det teknologiske iværksættelsespro- gram spiller med hensyn til strukturering, kontrol og evaluering af resultaterne. nævnes kun i forbifarten og uddybes ikke. ØSU har særlig været opmærksom på følgende formuleringer: 1. 3. Disse innovationer er udtryk for vilje til at tage højde for kritikken af de tidligere FTU- rammeprogram- mer som »for langsomme, for bureaukratiske og for langt fra markedet«, og ifølge de vigtigste anbefalinger i Davignon-rapporten bør FTU-rammeprogrammerne opfattes som en metode til at finansiere aktioner, der styrker konkurrenceevnen. ØSU ser positivt på Kommissionens retningslinjer, der er i overensstemmelse med de ønsker, som ØSU har givet udtryk for. For at sikre, at disse forslag er operationelle, og for at sikre sammenhængen med de fastlagte mål, har ØSU udarbej- det en række specifikke anbefalinger. 2. Bemærkninger til formen 2. 1. Når man tager højde for det femte rammepro- grams innovative karakter i forhold til det fjerde, bør man sikre, at de nye begreber og vilkår for gennemførelsen bliver fortolket rigtigt. I denne sammen- hæng og for at supplere Kommissionens bestræbelser på at indarbejde fælles definitioner i de to forslag mener ØSU: — at der for det første bør stilles forslag om et instrument til sammenligning af de to rammepro- grammer; — at der for det andet bør udarbejdes et »vademecum« til brugerne, som opsummerer alle de nye regler og filosofien bag det femte FTU-rammeprogram. 2. 1. 1. Disse to nyskabelser, som bør stilles til rådighed for deltagerne, vil gøre det muligt at få overblik over reglerne for anvendelsen, skabe klarhed om tvivlsspørgs- mål, og de vil samtid være vidnesbyrd om, at der er vilje til afklaring og forenkling. 2. 2. Når man tager højde for disse multidisciplinære nøgleaktioners innovative karakter, er det strengt nød- vendigt at udarbejde fælles regler for deltagelsen i alle typer interventioner (forskning, nyttiggørelse osv. ), selv om selve kontrakterne for indirekte aktioner kan variere alt efter projekttypen. De nye bestemmelser for deltagel- sen bør tage højde for disse aspekter i stedet for at bevare forskellige regler, som det f. eks. er tilfældet for de aktioner, der specifikt retter sig mod SMV. — faste beløb for generalomkostningerne: denne formu- lering bør udbygges med en række praktiske detaljer (f. eks. beregningstabeller, udregningsmetoder etc. ); — markedsnærhed: nævnes i præamblen, men gentages ikke i teksten, således at begrebet bliver operationelt, selv om det er et afgørende element i det nye rammeprogram; — beskyttelse af knowhow: uddybes ikke tilstrækkeligt i teksten, særlig for så vidt angår foranstaltninger til fremme af intellektuel og industriel ophavsret, og der henvises heller ikke til den nødvendige problem- stilling vedrørende patenter. 2. 4. I forlængelse af disse bemærkninger bør det også understreges, at artikel 5, som omhandler »betingelser for deltagelse af retlige enheder i medlemsstater og i associerede stater«, ikke tydeliggør SMV’s mulighed for at få adgang til FTU-rammeprogrammet pga. den manglende præcision med hensyn til kriteriet »stå i begreb med at gennemføre aktiviteter inden for forskning«, der i forbindelse med gennemførelsen af programmet kan give anledning til diskussion og prote- ster. 2. 5. Kravet i artikel 8 om potentielle ressourcer er i strid med principperne for kooperative forskningspro- jekter (CRAFT-programmet), ifølge hvilket SMV kan betro forskningsarbejdet til en udenforstående. 3. SMV i Europa og deres særlige problemer 3. 1. Man kan kun beklage, at reglerne for deltagelse i og udbredelse af FTU bygger på en uhensigtsmæssig definition, som for det første ikke muliggør en strategisk, operationaliserbar arbejdsmetode, og som for det andet udelukker et stort antal SMV fra at drage fordel af FTU-rammeprogrammet. 3. 1. 1. I kraft af deres antal, deres betydning for beskæftigelsen (66 % af beskæftigelsen i EU) og deres repræsentativitet i henseende til nettoaktiver (65 % i Den Europæiske Union) spiller SMV’erne en stadig mere betydningsfuld økonomisk rolle. De udgør dog ikke en homogen gruppe, og det er derfor nødvendigt at inddele dem i kategorier alt efter deres behov og formåen med hensyn til FTU. En ensartet definition på SMV’er ville ikke havde nogen mening i denne forbindelse og ville ikke gøre det muligt at udlede brugbare konklusioner. 2. 3. De foreslåede definitioner ville vinde ved at blive udvidet og præciseret. En række elementer, som spiller en afgørende rolle for forslagets indhold og konsekvenser, 3. 2. ØSU har allerede for nylig i en udtalelse om »Følgerne for SMV af det stadige, generelle fald i 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/53 de midler, der afsættes til forskning og teknologisk udvikling i EU (på EU- og nationalt plan)« (1) foreslået, at man skal skelne mellem tre virksomhedskategorier på grundlag af inddelingskriterier, der i dag er alment accepterede: De, der har en veletableret FTU-formåen, og 3. 2. 1. som leverer eller anvender teknologier. De udgør et mindretal, og deres antal kan anslås til under 3 % af den samlede befolkning. En betydelig del af disse virksomheder deltager i EU-finansierede forskningspro- jekter. 3. 2. 1. 1. Deres bidrag til EU’s forskning supplerer i de fleste tilfælde de store virksomheders forskning. Derfor sikrer man innovationen og kreativiteten ved at inddrage dem i størstedelen af nøgleaktionerne på linje med forskningsinstitutter og store virksomheder, og man sikrer, at disse virksomheder i højere grad inddrages i FTU-programmerne. ØSU mener, at denne strategi, der bygger på komplementaritet, er mere velegnet end den, som man indtil nu har anvendt for ofte, nemlig at iværksætte marginale projekter, specielt for SMV. 3. 2. 2. Man kan betegne de virksomheder som pione- rer, som har formåen til at udvikle nye produkter med teknologisk indhold, uden at de dog besidder den første kategoris karakteristika. Der er som hovedregel tale om de teknologisk set mest udviklede SMV’er i deres sektorer, og deres antal kan anslås til under 10 %. 3. 2. 2. 1. De er i stand til at identificere, definere og give udtryk for FTU-behov, men må ty til tredjemand, når det gælder udførelse af forskningsarbejde, idet de ikke besidder tilstrækkeligt med FTU-kapacitet. Selv om disse virksomheder ofte er i stand til 3. 2. 2. 2. at finde løsninger (med passende hjælp fra det nationale eller regionale niveau), har de i stadig højere grad behov for teknologiske løsninger, som kun samarbejdspartne- re, der er specialister i forskning, kan give dem. 3. 2. 3. For det tredje findes der virksomheder, som kun er brugere af de produkter, der kan henføres til teknologisk forskning. De udgør langt hovedparten af de europæiske SMV’er og er kun interesserede i de endelige FTU-produkter. 3. 2. 3. 1. Der bør sættes ind på bevidstgørelse, forbere- delse og opfølgning, så disse virksomheder får adgang til de muligheder, som bl. a. EU’s FTU-programmer tilbyder. 3. 3. Man kan desuden konstatere, at i hele forslaget er udtrykket SMV kun anvendt i artikel 5, stk. 1, litra c (1) EFT C 355 af 21. 11. 1997. og d, henholdsvis i forbindelse med forundersøgelses- præmier og i forbindelse med »kooperative forsknings- projekter«, altså i forbindelse med forholdsvis marginale aspekter af FTU-rammeprogrammet. Der er ingen hen- visninger til SMV i forslaget om Det Europæiske Atomenergifællesskab, selv om der er mange små virk- somheder, som er aktive på dette område. 3. 4. I denne sammenhæng understreger ØSU, at der findes en række specifikke spørgsmål i tilknytning til SMV. 3. 4. 1. SMV’er har vanskeligt ved at definere deres reelle behov på teknologiområdet. De fleste SMV’er mangler ikke blot kapacitet til at klare den ledelsesmæssi- ge byrde, som FTU-rammeprogrammet pålægger dem — de kan ikke klare den samme ledelsesmæssige byrde som store europæiske FTU-konsortier — men på et tidligere tidspunkt i forløbet optræder også problemet om diagnose og strategiske valg. 3. 4. 2. foranstaltninger grammet, og disse bør indgå i forslaget: Disse virksomheder har brug for supplerende for at deltage i FTU-rammepro- — i form af regler, det giver samarbejdspartnere mulig- hed for at deltage som »formidlere af teknologi« til virksomhederne for at hjælpe med at identificere og formulere SMV’s egne behov inden for rammerne af arbejdsmetoder, der tager højde for produkter, markeder og teknologi; — ved at give disse organer (sammenslutninger, han- delskamre, tekniske centre etc. ), hvis aktiviteter retter sig mod SMV og håndværkssekoren, mulighed for foreslå og lede FTU-projekter, som er udarbejdet specielt til virksomhederne; — ved at styrke rådgivningen og støtten fra informa- tionsnet i det konkrete arbejde for at hjælpe SMV med at identificere deres reelle interesse i at deltage i EU’s FTU-aktioner. 3. 5. Man bør også indføje et særligt afsnit om denne type virksomheder: — for det første skal der differentieres mht. det teknolo- giske niveau; — for det andet skal SMV’er, der ikke har et højt teknologisk niveau, på forhånd garanteres adgang til forskning. I dag er der ingen, der er i tvivl om, at teknologien er en afgørende faktor for at opnå konkurrencemæssige fordele, men det er som ud- gangspunkt nødvendigt at udvikle denne teknologi, og for SMV kan det vise sig at være vanskeligt at arbejde alene med FTU på et tilstrækkeligt højt niveau. Samarbejde med forskningscentre og store C 214/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 virksomheder, samt relevant deltagelse af samar- bejdspartnere i form af »formidlere af teknologi« er en løsning på dette problem, for det gør det muligt at udnytte ressourcerne i fællesskab, og samarbejds- partnerne kan ofte bidrage til et projekt med fær- digheder, der supplerer hinanden. 4. Samspil med hovedlinjerne i EU’s politikker 4. 1. I denne sammenhæng bør man sikre en række forhold i forbindelse med de administrative forvaltnings- vilkår og de foreslåede regler for deltagelse og formidling: — de må ikke stride mod retningslinjerne for EU’s grundlæggende politikker, særlig mht. beskæftigel- sen og samhørigheden i bestræbelserne på at mindske ulighederne og forskellene mellem regionerne; — de skal derimod tilvejebringe metoder, der kan regulere og løse disse problemer. 4. 2. FTU-programmet og beskæftigelsen 4. 2. 1. Ordet »beskæftigelse« forekommer kun én gang i teksten, nemlig i artikel 2 under redegørelsen for Fællesskabets interesser, selv om Kommissionens formuleringer under forberedelsen af det femte FTU- rammeprogram eksplicit henviste til nødvendigheden af at lade forskningen tjene borgernes interesse ved at udvikle den i retning af at tilgodese Europas økonomiske og sociale behov. 4. 2. 2. Beskæftigelsen er en vigtig faktor i debatten om perspektiverne for EU’s fremtidige forskning. Det er også et meget vigtigt problem, og alle overvejelserne om den økonomiske og teknologiske udvikling i Europa inddrager dette aspekt. Et afgørende element i denne sammenhæng er, at forskningen skal omsættes i innova- tioner, produkter og nye tjenesteydelser. 4. 2. 3. Man kan beklage, at dette aspekt ikke inddrages eksplicit i forslaget om udvælgelseskriterierne for de projekter, som EU skal støtte. På samme måde burde der i programmerne for 4. 2. 4. teknologisk iværksættelse også udtrykkeligt henvises til virkningen på beskæftigelsen. 4. 3. FTU-programmet og samhørigheden En udjævning af de økonomiske og teknolo- 4. 3. 1. giske forskelle har været et af de vigtigste mål for alle EU’s politikker siden Maastricht-traktaten. FTU- politikken kan spille en fremtrædende rolle i denne proces, idet det videnskabelige grundlag jo er en nødven- dig forudsætning for bæredygtig vækst. 4. 3. 2. Man må dog konstatere, at i mange tilfælde er de dårligst stillede lande og regioner fristet til at koncentrere deres indsats om sektorer, hvor teknologien kun spiller en lille rolle, men som derimod kræver megen arbejdskraft. Fremover skal disse regioner tilskyndes til at deltage i FTU-aktiviteterne for at de kan forbedre deres videnskabelige og teknologiske grundlag. 4. 3. 3. I denne proces spiller SMV’ere en afgørende rolle: i disse højt prioriterede lande og regioner har SMV’er behov for særlig hjælp til at få adgang til forskningsaktiviteter og teknologisk innovation og vil derfor være så meget desto mere lydhøre over for alle typer støtteforanstaltninger, der sigter mod at forbedre deres teknologiske kapacitet. Som for beskæftigelsesproblemet 4. 3. 4. bliver spørgsmålet kun nævnt kort i forslaget i artikel 2 om Fællesskabets interesser. Punktet burde behandles yderligere i artiklen om udvælgelseskriterierne. Man skal bemærke, at dette initiativ ifølge Kommissionen skal ses i sammenhæng med vigtigheden af at styrke innovationen i den nye definition af strukturfondene med henblik på at opnå synergi. 5. Sammenhængen mellem FTU-aktionerne i Europa 5. 1. I betragtning af, at FTU på EU-niveau kun udgør ca. 4 % af forskningen og udviklingen i EU, er spørgsmålet om komplementaritet mellem EU’s aktioner og de nationale, regionale eller private aktioner af afgørende betydning. For at nå dette mål anbefaler ØSU konkrete foranstaltninger som f. eks. : — koordinering med EU’s andre programmer, i første række inden for uddannelses- og erhvervsuddannel- sesområdet, aktionerne i tilknytning til EU’s »innova- tionsplan« og aktionerne for at fremme forskernes mobilitet; — integration af informations- og rådgivningsnet for ansøgere til forskningsprogrammerne, således at de europæiske tilbud — EU’s, mellemstatslige (EURE- KA), nationale eller endog private — bliver præsente- ret samlet på en gennemsigtig og effektiv måde; — mere aktiv fremme af formidlingen af teknologierne og deres kommercielle udnyttelse gennem samar- bejde og koordinering med andre mekanismer som f. eks. EUREKA. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/55 6. FTU-programmet, konkurrenceevnen og den tekno- logiske iværksættelse 6. 1. Der henvises kun til udtrykket international konkurrenceevne i artiklen »Fællesskabets interesser«. Det optræder slet ikke i redegørelsen for de to forslag. Alle overvejelser og forslag om den teknologiske udvik- ling bør i fuld udstrækning tage højde for denne afgørende faktor. institutioner og finansielle mekanismer, f. eks. af typen risikokapital og udviklingskapital. ØSU foreslår, at en del af EU’s hjælp bruges til at finansiere disse støtteforanstaltninger, særlig når de overlades til speci- aliserede organer som f. eks. tekniske centre, firmaer med speciale i udvikling eller rådgivere i innovation for SMV. ØSU mener ikke, at disse programmer skal være idet de skal kunne tilpasses ændringer i for stive, udviklingsfasen. ØSU anbefaler at bruge programmerne som opfølgende mekanismer for at måle virkningen af det udførte arbejde og for at forbedre vilkårene for udnyttelsen på det teknologiske plan og tilvejebringelsen af finansielle midler til udvikling. 6. 2. Man bør altså sikre sig, at det kommer tydeligere til udtryk, hvordan det skal gennemføres i praksis: — ved at opregne principperne for koncentration af de forhåndenværende ressourcer i overensstemmelse med EF’s prioriteringer på grundlag af den økonomi- ske, teknologiske og sociale relevans og den mervær- di, der derved tilføres EU; — ved at give meddelelse om hele udviklingen i reglerne for formidling, på baggrund af ændringerne i den juridiske ramme, som på nuværende tidspunkt styrer rammeprogrammerne i bestræbelserne på at øge fleksibiliteten og målrettetheden; — ved systematisk at bestræbe sig på at fremhæve konkurrenceevnen som mål i alle henstillinger om nye fremgangsmåder i forbindelse med gennem- førelsen af FTU-rammeprogrammet. 6. 3. ØSU anmoder om, at Kommissionen udtrykke- ligt — f. eks. i form af en fælles præsentationsmodel — sørger for, at programmerne for den teknologiske iværksættelse præciserer projekternes mål set i forhold til »Fællesskabets interesser«, særlig med hensyn til prognoserne for virkningen på beskæftigelsen på kort og langt sigt, på Europas konkurrenceevne, miljøet m. m. 6. 4. I forbindelse med de teknologiske iværksættel- sesprogrammer stilles der i stigende grad krav om, at forskningen skal have et industrielt mål, hvilket er udtryk for, at det femte rammeprogram faktisk udvikler sig i den rigtige retning. Det er dog vigtigt, at disse teknologiske iværksættelsesprogrammer ud over at ud- gøre en kontrollerende foranstaltning også bliver et styringsværktøj for operatørerne med henblik på at sikre nyttiggørelsen og gennemførelsen af forskningen. Disse programmer, der skal indeholde en godkendelsesproce- dure, som eventuelt skal gennemføres af FFC, vil således være et bidrag til den industrielle udvikling af forskningsprojekterne, herunder også som støtte til 7. FTU-programmet og forenkling af procedurerne 7. 1. Ud over en række velmente og prisværdige hensigtserklæringer indholder forslagene om procedu- rerne ikke noget nyt om udvælgelsen og muligheden for at få hjælp. ØSU beklager i høj grad denne situation. 7. 2. ØSU går stærkt ind for, at man skal eksperimente- re med forenklede procedurer, særlig i forbindelse med projekter for SMV. ØSU anbefaler især, at man undersøger følgende muligheder: — decentralisering af forhåndsudvælgelsen — dog uden at nationalisere programmet — som det f. eks. er tilfældet med LEONARDO-programmet (nationale informationskontorer, forundersøgelse af forslagene osv. ); — en permanent mekanisme for alle, der muliggør interessetilkendegivelser med det sigte at præcisere forskningens prioriteringer; udbuddene bør være målrettede, så man optimerer mulighederne for et godt resultat for de virksomheder, der deltager i den anden fase; — en ekspertordning, som skal formaliseres i reglerne for deltagelse, idet der skal tages højde for de fastlagte hovedretningslinjer: konkurrenceevnen, be- skæftigelsen og samhørigheden. 7. 3. ØSU understreger, at de indførte procedurer bør koordineres med de nationale foranstaltninger og EUREKA-programmet, således at hvert projekt kan ledes i retning af de mest velegnede programmer. For at synliggøre procedurerne og styrke gennem- 7. 4. sigtigheden skal brugerne have adgang til et omfattende C 214/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 netværk — bl. a. baseret på ny teknologi — med alle EU’s og medlemsstaternes foranstaltninger, der skal sprede informationer og fremme udnyttelsen. ØSU er ved at forberede en initiativudtalelse om dette projekt. Bruxelles, den 29. april 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen om Energi for fremtiden: vedvarende energikilder (hvidbog vedrørende en strategi- og handlingsplan på fælleskabsplan)« (98/C 214/14) Kommissionen besluttede den 19. december 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Energi, Kernekraft og Forskning, som udpegede Peter Morgan til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 7. april 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 354. plenarforsamling af 29. og 30. april 1998, mødet den 29. april 1998, med 106 stemmer for, 1 imod og 3 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning ØSU hilser hvidbogen velkommen som en konstruktiv og positiv opfølgning på den forudgående grønbog (1). Hvidbogen er inddelt i fire kapitler: — Baggrunden; — Handlingsplanen; — Kampagnen for et gennembrud for vedvarende energi; — Opfølgning og iværksættelse. Nærværende udtalelse følger den samme inddeling. 2. Baggrunden 2. 1. I de første to dele af dette kapitel sammenfattes grønbogens teser og reaktionerne herpå. ØSU har ikke noget at føje til sine bemærkninger om grønbogen. I tredje del af det første kapitel redegøres igen 2. 2. for de strategiske mål, som ØSU kan gå helt ind for. (1) EFT C 206 af 7. 7. 1997. 2. 3. ØSU udtrykker tilfredshed med, at strategien og handlingsplanen i hvidbogen er rettet mod at nå en markedsandel på 12 % for vedvarende energikilder i EU i 2010. ØSU har allerede godkendt dette ambitiøse og banebrydende mål. ØSU forsøger dog ikke at vurdere eller underbygge dokumentets udsagn om jobskabelse, kraftproduktion, reducerede CO2-emissioner osv. Det godkender dem blot som et grundlag for programmet. 2. 3. 1. ØSU støtter konklusionen mht. medlemsstater- nes mål og strategier, som stemmer overens med dets bemærkninger til grønbogen. De relevante passager i hvidbogen lyder som følger: »Muligheden for at nå det overordnede, gennemsnit- lige vejledende mål på 12 % for EU afhænger naturligvis af de enkelte vedvarende teknologiers succes og vækst. Det blev under høringerne om grønbogen bekræftet, at det er vigtigt at analysere, hvordan det overordnede mål kan nås gennem bidrag fra hver sektor og derefter vurdere, hvor stort et bidrag hver vedvarende energikilde sandsynligvis vil yde. «


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1329/98 του Graham MATHER προς την Επ τροπή. Επίδραση των συμφωνιών ΠΟΕ στη νομοθεσία της ΕΕ για την καλή μεταχείριση των ζώων

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
animal experimentation
animal welfare
bilateral agreement
hunting regulations
international standard
marketing standard
multilateral agreement
protection of animals
third country

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1247/98 von Nikitas KAKLAMANIS an die Kommission. Nichtausstellung von Pässen an kroatische Flüchtlinge

eurovoc_concepts:
Croatia
Greece
foreign national
integration of migrants
migrant worker
passport
refugee
rights of aliens
work permit

text: C 386/98 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 11. 12. 98 (98/C 386/136) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1237/98 von Allan Macartney (ARE) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Versicherungspr(cid:228)miensteuer im Vereinigten K(cid:246)nigreich Hat die Kommission die Auswirkungen einer h(cid:246)heren Versicherungspr(cid:228)miensteuer auf die Elektrobranche (Leasing und Einzelhandel), den Reiseverkehr und den Kraftfahrzeug-Sektor im Vereinigten K(cid:246)nigreich gepr(cid:252)ft? Die Versicherungspr(cid:228)miensteuer wurde eingef(cid:252)hrt, um sog. Wertverschiebungen ((cid:132)value shifting(cid:147))zu verhin- dern. Hat die Kommission gepr(cid:252)ft, welche Auswirkungen die Einf(cid:252)hrung einer h(cid:246)heren Versicherungspr(cid:228)mien- steuer auf den Reiseversicherungsmarkt hat, wo offensichtlich keine M(cid:246)glichkeit f(cid:252)r Wertverschiebungen besteht? Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) seit der Einf(cid:252)hrung dieser h(cid:246)heren Steuer die Zahl der Personen zur(cid:252)ckgegangen ist, die eine Reiseversicherung abschlie(cid:223)en? Ist der Kommission au(cid:223)erdem bekannt, da(cid:223) die h(cid:246)here Versicherungspr(cid:228)miensteuer zu einer Zunahme von nichtversicherungsbezogenen Garantien f(cid:252)r Kraftfahrzeuge und damit zu einem verminderten Schutz f(cid:252)r Autobesitzer im Vereinigten K(cid:246)nigreich gef(cid:252)hrt hat? Ist die h(cid:246)here Versicherungspr(cid:228)miensteuer f(cid:252)r diese Sektoren mit dem Grundsatz der Dienstleistungsfreiheit und mit dem Wettbewerbsrecht der EG vereinbar? Hat die Kommission auf Beschwerden der betroffenen Sektoren (cid:252)ber die Versicherungspr(cid:228)miensteuer reagiert, und, wenn ja, worin bestand die Reaktion? Antwort von Herrn Van Miert im Namen der Kommission (15. Juni 1998) Der Kommission wurden 1997 mehrere Beschwerden im Zusammenhang mit der Anhebung der Versicherungs- pr(cid:228)miensteuer in der Reisebranche und beim Einzelhandel elektrischer Ausr(cid:252)stungsg(cid:252)ter vorgelegt, die zur Zeit insbesondere unter Ber(cid:252)cksichtigung von Artikel 92 EG-Vertrag gepr(cid:252)ft werden. Die britischen Beh(cid:246)rden hatten die genannte Steuer am 1. April 1997 im Rahmen von Ma(cid:223)nahmen zur Bek(cid:228)mpfung des Mehrwertsteuerbetrugs erh(cid:246)ht. Nach Er(cid:246)rterungen zwischen den britischen Beh(cid:246)rden und der Kommission Ende 1997 haben die genannten Beh(cid:246)rden der Kommission mit Schreiben vom 6. Mai 1998 mitgeteilt, da(cid:223) die erh(cid:246)hten Versicherungspr(cid:228)mien- steuers(cid:228)tze auf alle Berufsgruppen ausgedehnt wurden, die Reiseversicherungen verkaufen. Die genannte Ma(cid:223)nahme wird am 1. August 1998 in Kraft treten. Nach Auffassung der Kommission hebt die genannte Entscheidung die diskriminierende Wirkung der 1997 eingef(cid:252)hrten erh(cid:246)hten Reiseversicherungssteuer und ihre m(cid:246)gliche Beihilfewirkung f(cid:252)r die nichtsteuerpflichtigen Berufsgruppen auf. Im (cid:252)brigen setzt die Kommission ihre Pr(cid:252)fung der Ma(cid:223)nahmen zur Erh(cid:246)hung der Versicherungssteuer bei elektrischen Ausr(cid:252)stungsg(cid:252)tern fort. Sobald die Kommission zu einem Ergebnis bez(cid:252)glich der Auswirkungen der fraglichen Ma(cid:223)nahmen gelangt, wird sie den Beschwerdef(cid:252)hrern eine Antwort liefern. (98/C 386/137) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1247/98 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Nichtausstellung von P(cid:228)ssen an kroatische Fl(cid:252)chtlinge W(cid:228)hrend des Krieges im fr(cid:252)heren Jugoslawien kamen Fl(cid:252)chtlinge aus allen seinen Bundestaaten nach Griechen- land. Viele von ihnen halten sich noch immer dort auf. Nach einem neuen griechischen Gesetz m(cid:252)ssen sie, um Arbeit zu finden, und im Land bleiben zu d(cid:252)rfen, eine (cid:132)gr(cid:252)ne Arbeitskarte(cid:147) erwerben. Hauptvoraussetzung f(cid:252)r deren Ausstellung ist die Beglaubigung der Identit(cid:228)t des Antragstellers anhand seines Passes


title: WRITTEN QUESTION No. 1296/98 by Caroline JACKSON to the Commission. Lower band of VAT on repairs to churches and religious buildings

eurovoc_concepts:
United Kingdom
VAT rate
church
maintenance
religious institution

text: 11. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 386/109 (98/C 386/148) SKRIFTLIG FR¯GA E-1296/98 fr(cid:229)n Caroline Jackson (PPE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: L(cid:228)gre momssats f(cid:246)r reparationsarbeten p(cid:229) kyrkor och religi(cid:246)sa byggnader Kan kommissionen bekr(cid:228)fta att det skulle vara m(cid:246)jligt f(cid:246)r F(cid:246)renade kungarikets regering att, om den s(cid:229) (cid:246)nskar, till(cid:228)mpa den l(cid:228)gre momssatsen f(cid:246)r reparationsarbeten p(cid:229) kyrkor och religi(cid:246)sa byggnader? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 juni 1998) Enligt gemenskapens g(cid:228)llande momslagstiftning (cid:228)r det inte till(cid:229)tet f(cid:246)r medlemsstaterna att till(cid:228)mpa en l(cid:228)gre momssats f(cid:246)r reparation, renovering och underh(cid:229)ll av kyrkor och andra religi(cid:246)sa byggnader. (98/C 386/149) SKRIFTLIG FR¯GA E-1297/98 fr(cid:229)n Iæigo MØndez de Vigo (PPE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: Tullregler Varje (cid:229)r l(cid:228)mnar ca. 35 000 lastbilar lastade med varor fr(cid:229)n gemenskapen tullen i Algeciras med riktning mot Marocko. Till dags dato har st(cid:246)rsta delen av tullklareringen f(cid:246)r dessa lastbilar (cid:228)gt rum p(cid:229) m(cid:229)ndagmorgnarna vid n(cid:228)mnda tull, d(cid:229) tullen i ursprungslandet st(cid:228)nger fredag kv(cid:228)ll, samma dag lastbilarna lastas. Anser kommissionen att n(cid:228)mnda f(cid:246)rfaringss(cid:228)tt (cid:246)verensst(cid:228)mmer med tullkodexen? (cid:214)verensst(cid:228)mmer p(cid:229)st(cid:229)endet vi (cid:229)tergivit med prognoserna i artikel 790 i genomf(cid:246)randebest(cid:228)mmelsen? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 juni 1998) I artikel 161. 5 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) 2913/92 om inr(cid:228)ttandet av en tullkodex f(cid:246)r gemenskapen (1) fastst(cid:228)lls de allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r den plats d(cid:228)r exportformaliteterna kan uppfyllas. I princip b(cid:246)r denna plats vara densamma som den d(cid:228)r export(cid:246)ren (cid:228)r etablerad eller den d(cid:228)r varorna packas eller lastas f(cid:246)r att s(cid:228)ndas p(cid:229) export. I kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) 2454/93 av den 2 juli 1993 om till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter f(cid:246)r r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (CEE) 2913/92 om inr(cid:228)ttandet av en tullkodex f(cid:246)r gemenskapen (2) fastst(cid:228)lls tv(cid:229) undantag fr(cid:229)n denna allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelse. I artikel 790 fastst(cid:228)lls undantag f(cid:246)r det fall n(cid:228)r den allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelsen i tullkodexen av administrativa sk(cid:228)l inte kan till(cid:228)mpas. Detta fall b(cid:246)r begr(cid:228)nsas till situationer n(cid:228)r det endast finns ett begr(cid:228)nsat antal beh(cid:246)riga tullkontor f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av formaliteterna i fr(cid:229)ga. Vidare till(cid:229)ts enligt artikel 791 undantag om det finns v(cid:228)lgrundade och styrkta sk(cid:228)l. F(cid:246)r att s(cid:246)rja f(cid:246)r en enhetlig till(cid:228)mpning av tullagstiftningen har tullkodexkommittØn vid flera tillf(cid:228)llen unders(cid:246)kt situationer som kan motivera att denna best(cid:228)mmelse till(cid:228)mpas. Det har bland annat beslutats att det faktum att det i enlighet med artikel 161. 5 i tullkodexen beh(cid:246)riga tullkontorets (cid:246)ppettider inte (cid:246)verensst(cid:228)mmer med tiderna f(cid:246)r exportf(cid:246)retagets verksamhet inte utg(cid:246)r ett v(cid:228)lgrundat och styrkt sk(cid:228)l f(cid:246)r att undantag fr(cid:229)n den allm(cid:228)nna regeln skall f(cid:229) g(cid:246)ras. Under normala omst(cid:228)ndig- heter (cid:228)r det n(cid:228)mligen export(cid:246)ren som b(cid:246)r ta h(cid:228)nsyn till dessa (cid:246)ppettider n(cid:228)r denne planerar sina transporter


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1187/98 του Richard CORBETT προς την Επ τροπή. Επιπτώσεις αργιών των τραπεζών στις ΗΠΑ στις ενδοκοινοτικές τραπεζικές συναλλαγές

eurovoc_concepts:
European Union
United States
application of EU law
credit transfer
financial transaction
national implementing measure
public holiday

text: 5. 2. 1999 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 31/21 (1999/C 31/024) GRAPTH ERVTHSH E-1187/98 ypobolh· : Richard Corbett (PSE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Epiptv· seiw argiv· n tvn trapezv· n stiw HPA stiw endokoinotike·w trapezike·w synallage·w Gnvri·zei h Epitroph· o·ti orisme·new emporike·w tra·pezew sto Hnvme·no Basi·leio den pistv· noyn posa· poy metabiba·zontai apo· e·na a·llo kra·tow me·low sto logarismo· toy pela·th toyw thn epome·nh thw lh·chw thw aytv· n tvn kefalai·vn, o·pvw gi·netai synh·uvw, o·tan te·toiew me·rew sympi·ptoyn me tiw argi·ew trapezv· n stiw HPA; S(cid:146) ayte·w tiw periptv· seiw, ta posa·, ta opoi·a h·dh bri·skontai sthn katoxh· thw tra·pezaw, pistv· nontai mo·no ston pela·th thn prv· th erga·simh hme·ra meta· thn amerikanikh· argi·a tvn trapezv· n (gegono·w to opoi·o symbai·nei mo·no merike·w me·rew argo·tera kata· ta sabbatoky·riaka kai tiw anti·stoixew me·rew argi·aw tvn trapezv· n sto Hnvme·no Basi·leio). Symfvnei· epi·shw h Epitroph· me to o·ti h metabi·bash posv· n apo· to e·na kra·tow me·low thw EE se e·na a·llo den ua pre·pei na ephreastei· apo· mia trapezikh· argi·a se mia tri·th xv· ra; An o·xi, pv· w dikaiologei· mia te·toia kata·stash; Ua alla·jei ayto· to kauestv· w me thn eisagvgh· toy eyrv· ; Apa· nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (13 Ioyli·oy 1998) Stiw 27 Ianoyari·oy 1997, to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio kai to Symboy·lio ene·krinan thn odhgi·a 97/5/EK gia tiw diasynoriake·w metafore·w pistv· sevn (1). H odhgi·a isxy·ei gia diasynoriake·w metafore·w pistv· sevn vw 50. 000 ECU (kai 50. 000 eyrv· apo· thn 1h Ianoyari·oy 1999) kai ta anti·stoixa posa· se eunika· nomi·smata tvn kratv· n melv· n. Ua arxi·sei na isxy·ei stiw 14 Aygoy·stoy 1999, alla· ta kra·th me·lh yposxe·uhkan o·ti ua kataba·loyn ka·ue prospa·ueia v· ste h e·narjh isxy·ow thw na arxi·sei thn 1h Ianoyari·oy 1999. To a·ruro 6 thw odhgi·aw proble·pei o·ti to i·dryma toy entole·a ypoxreoy·tai na ektele·sei th diasynoriakh· metafora· pistv· sevw ento·w thw prouesmi·aw poy e·xei symfvnh·sei me ton entole·a. Ellei·cei te·toiaw prouesmi·aw proble·petai, metajy· a·llvn o·ti sto te·low thw prv· thw erga·simhw gia tiw tra·pezew hme·raw meta· thn hmeromhni·a kata· thn opoi·a to poso· pistv· uhke sto logariasmo· toy idry·matow toy dikaioy·xoy, an to poso· den e·xei pistvuei· sto logariasmo· toy dikaioy·xoy, to i·dryma toy dikaioy·xoy ton apozhmiv· nei. (`ruro 6, para·grafow 1, 2h pro·tash thw odhgi·aw). Ayto· shmai·nei, o·ti sthn peri·ptvsh poy ane·fere to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, oi bretanike·w tra·pezew, ekto·w an e·xoyn symfvnh·sei diaforetika· me toyw pela·tew toyw, ua pre·pei na diaue·toyn ta sxetika· posa· stoyw dikaioy·xoyw thn epo·menh hme·ra meta· thn paralabh· tvn kefalai·vn sto plai·sio miaw metafora·w pi·stvshw. Molono·ti o o·row «erga·simh hme·ra gia tiw tra·pezew» den ori·zetai sthn odhgi·a, h Epitroph· e·xei thn a·poch o·ti ua pre·pei na kauoristei· me anafora· stoyw kanonismoy·w h· tiw praktike·w tvn trapezikv· n argiv· n sthn xv· ra o·poy ei·nai egkatesthme·nh h apode·ktria tra·peza. Sthn peri·ptvsh poy perigra·fetai apo· to Ajio·timo Me·low toy Koino- boyli·oy ayto· shmai·nei o·ti isxy·oyn oi kano·new gia tiw bretanike·w argi·ew kai o·ti den ua pre·pei na ypologi·zontai oi argi·ew tvn amerikanikv· n trapezv· n. Vsto·so, ayto· den epily·ei aytoma·tvw to pro·blhma poy ue·tei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy dedome·noy o·ti h peri·odow gia thn metafora· thw odhgi·aw 97/5/EK (14 Aygoy·stoy 1999) den e·xei ako·mh lh·jei. Pa·ntvw, ta kra·th me·lh yposxe·uhkan o·ti ua kataba·loyn ka·ue prospa·ueia gia na arxi·sei na isxy·ei h odhgi·a thn 1h Ianoyari·oy 1999 kai h Epitroph· kataba·lei prospa·ueiew gia na epity·xei thn taxy·terh dynath· metafora· thw. (1) EE L 43, 14. 2. 1997. (1999/C 31/025) GRAPTH ERVTHSH E-1190/98 ypobolh· : John Cushnahan (PPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Tyxera· paigni·dia sto Internet Sxedia·zei h Epitroph· na dieyueth·sei to ue·ma tvn tyxerv· n paixnidiv· n me·sv toy Internet; Poia· ei·nai h e·ktash kai ta piuana· apotele·smata ayth·w thw dieyue·thshw;


title: QUESTION ECRITE no 1307/98 des députes Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA à la Commission. Manifestations antiprohibitionnistes

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction

text: C 354/90 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 19. 11. 98 Une autre mesure concre‘te pour promouvoir la compre·hension des questions relatives a‘ la reconnaissance acade·mique des qualifications, prises dans le cadre du programme Erasmus, a e·te· la mise en re·seau des centres nationaux d(cid:146)information sur la reconnaissance des diplo(cid:136)mes (NARIC). Enfin, une troisie‘me initiative visant a‘ promouvoir la transparence des diplo(cid:136)mes et donc a‘ faciliter la reconnaissance de ceux-ci a e·te· lance·e en septembre 1997. Il s(cid:146)agit d(cid:146)un projet pilote mene· conjointement avec le Conseil de l(cid:146)Europe et l(cid:146)Organisation des Nations unies pour l(cid:146)e·ducation, la science et la culture (Unesco) qui a pour objet d(cid:146)e·tudier la faisabilite· de l(cid:146)introduction au niveau europe·en d(cid:146)une annexe administrative au diplo(cid:136)me. Les re·sultats seront disponibles d(cid:146)ici quelques mois. En ce qui concerne la reconnaissance professionnelle des diplo(cid:136)mes, plusieurs directives communautaires ont e·te· adopte·es. Ces directives portent sur la reconnaissance des qualifications acquises dans un E· tat membre, afin d(cid:146)acce·der a‘ une profession re·glemente·e dans un autre E· tat membre. Il convient de pre·ciser que ces directives visent les professionnels (et non les e·tudiants), c(cid:146)est-a‘-dire, les personnes qui posse‘dent toutes les qualifications requises pour exercer une profession donne·e dans un E· tat membre. La directive 89/48/CEE relative a‘ un syste‘me ge·ne·ral de reconnaissance des diplo(cid:136)mes d(cid:146)enseignement supe·rieur sanctionnant des formations professionnelles d(cid:146)une dure·e minimale de trois ans, a e·te· transpose·e en droit italien par le «decreto legislativo» no 115 du 27 janvier 1992 (1). Ces dispositions pre·voient les conditions que le titulaire du diplo(cid:136)me doit remplir afin de pouvoir be·ne·ficier de cette reconnaissance. (1) JO 40 du 18. 2. 1992. (98/C 354/144) QUESTION E· CRITE E-1307/98 pose·e par Amedeo Amadeo (NI) et Salvatore Tatarella (NI) a‘ la Commission Objet: Manifestations antiprohibitionnistes (29 avril 1998) Eu e·gard au rapport final Stewart Clark sur la lutte contre la drogue, pre·sente· par le Parlement europe·en, a‘ la mise en place, a‘ La Haye, de l(cid:146)Unite· «Drogues» Europol (UDE) et a‘ la cre·ation de l(cid:146)Observatoire europe·en des drogues et des toxicomanies, qui te·moignent clairement de l(cid:146)engagement de l(cid:146)Union pour la lutte contre le phe·nome‘ne de la drogue, et compte tenu de ce qui s(cid:146)est passe· a‘ Londres, au cours de la manifestation organise·e par les anti-prohibitionnistes, la Commission peut-elle intervenir aupre‘s des E· tats membres afin de garantir l(cid:146)information correcte des citoyens, lesquels conside‘rent, par exemple, que les manifestations pittoresques et apparemment inoffensives d(cid:146)associations antiprohibitionnistes, manifestations dont l(cid:146)aspect ludique cache en re·alite· la menace de la propagande pour la consommation de drogues, ne peuvent e(cid:136)tre autorise·es que si elles sont conformes aux principes de·fendus par l(cid:146)Union? La Commission pourrait-elle par ailleurs intervenir aupre‘s des autorite·s britanniques pour garantir l(cid:146)application des re‘gles en vigueur,interdisant le trafic et la consommation de stupe·fiants, et veiller a‘ ce que soient lance·es des mesures visant a‘ re·duire la demande de stupe·fiants, et ce dans l(cid:146)inte·re(cid:136)t de la sante·, de l(cid:146)e·ducation et de la re·insertion des jeunes? Re·ponse donne·e par Mme Gradin au nom de la Commission (16 juin 1998) La ne·cessite· de fournir aux citoyens des informations fiables et comparables sur le phe·nome‘ne de la drogue en Europe a e·te· reconnue par la cre·ation, a‘ Lisbonne, de l(cid:146)Observatoire europe·en des drogues et des toxicomanies. Le ro(cid:136)le de la Commission consiste a‘ prendre toute initiative utile en vue d(cid:146)encourager la coope·ration entre les E· tats membres, a‘ soutenir leur action et a‘ promouvoir la coordination des politiques et programmes des E· tats membres dans le domaine de la pre·vention. Dans ce cadre, un programme d(cid:146)action communautaire pour la pre·vention de la toxicomanie, concernant les anne·es 1996-2000, est actuellement mis en (cid:156)uvre par la Commission, en e·troite coope·ration avec les E· tats membres. La Commission tient a‘ souligner que les autorisations relatives a‘ l(cid:146)organisation de manifestations rele‘vent de la responsabilite· des E· tats membres


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1313/98 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. EURO 1999

eurovoc_concepts:
Community budget
Spain
budget deficit
coordination of EMU policies
currency adjustment
economic convergence
economic growth
economic stabilisation
multilateral surveillance
public finance


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 955/98 z dnia 29 kwietnia 1998 r. dotyczące klasyfikacji niektórych towarów według Nomenklatury Scalonej

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
audiovisual equipment
classification

text: 476 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 02/t. 8 31998R0955 7. 5. 1998 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 133/12 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 955/98 z dnia 29 kwietnia 1998 r. dotyczące klasyfikacji niektórych towarów według Nomenklatury Scalonej KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając rozporządzenie Rady (EWG) nr 2658/87 (1) w sprawie nomenklatury taryfowej i statystycznej oraz w sprawie Wspólnej Taryfy Celnej, ostatnio zmienione rozporządzeniem (WE) nr 2509/97 (2), w szczególności jego art. 9, pisami niniejszego rozporządzenia, posiadacz danego towaru może się powoływać przez okres trzech miesięcy, na mocy prze- pisów art. 12 ust. 6 rozporządzenia Rady (EWG) nr 2913/92 ustanawiającego Wspólnotowy Kodeks Celny (3); środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią wydziału nomenklatury taryfowej i statystycznej Komitetu Kodeksu Celnego, a także mając na uwadze, co następuje: w celu zapewnienia jednolitego stosowania Nomenklatury Scalo- nej załączonej do wyżej wymienionego rozporządzenia konieczne jest przyjęcie środków dotyczących klasyfikacji towa- rów, określonych w Załączniku do niniejszego rozporządzenia; rozporządzenie Rady (EWG) nr 2658/87 ustaliło ogólne reguły interpretacji Nomenklatury Scalonej i te reguły mają również zastosowanie do każdej innej nomenklatury, częściowo lub cał- kowicie opartej na Nomenklaturze Scalonej lub dodającej do niej jakikolwiek pomocniczy rozdział, oraz są ustanowione przez szczegółowe przepisy wspólnotowe w celu stosowania taryfy i innych środków odnoszących się do wymiany towarowej; na mocy wyżej wspomnianych ogólnych reguł towary opisane w kolumnie 1 tabeli załączonej do niniejszego rozporządzenia muszą być klasyfikowane według odpowiednich kodów CN wska- zanych w kolumnie 2, z przyczyn określonych w kolumnie 3; PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 Towary opisane w kolumnie 1 załączonej tabeli są obecnie klasyfikowane według Nomenklatury Scalonej za pomocą kodów CN wskazanych w kolumnie 2 tej tabeli. Artykuł 2 Na wiążącą informację taryfową wydaną przez organy celne Państw Członkowskich, niezgodną z przepisami ustanowionymi w niniejszym rozporządzeniu, można się powoływać przez okres trzech miesięcy, zgodnie z art. 12 ust. 6 rozporządzenia (EWG) nr 2913/92. Artykuł 3 przyjęte jest, że na wiążącą informację taryfową, wydaną przez organy celne Państwa Członkowskiego w odniesieniu do klasyfi- kacji towarów w Nomenklaturze Scalonej oraz niezgodną z prze- rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego Niniejsze pierwszego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 29 kwietnia 1998 r. W imieniu Komisji Mario MONTI Członek Komisji (1) Dz. U. L 256 z 7. 9. 1987, str. 1. (2) Dz. U. L 345 z 16. 12. 1997, str. 44. (3) Dz. U. L 302 z 19. 10. 1992, str. 1. 02/t. 8 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 477 Wyszczególnienie 1 ZAŁĄCZNIK Klasyfikacja (kod CN) 2 1. Bezprzewodowy stereofoniczny zestaw 8518 30 80 słuchawkowy, składający się z: Uzasadnienie 3 Klasyfikacja ustalona przez przepisy ogólnych reguł 1 i 6 interpretacji Nomenklatury Scalo- nej, uwagą 4 do sekcji XVI i treścią kodów CN 8518, 8518 30 i 8518 30 80. — słuchawek zasilanych bateriami, z wbudowanym odbiornikiem radio- wym o wysokiej częstotliwości, — nadajnika radiowego o wysokiej częstotliwości z trzema kanałami o zasięgu 100 m, oraz — elementu przejściowego, pozwalają- cego na podłączenie nadajnika do róż- nych urządzeń audio. 2. Urządzenie dźwiękowe o częstotliwości słyszalnej, składające się z procesora dźwięku odbierającego i przetwarzającego sygnały z różnych źródeł (np. odtwarza- czy CD, odtwarzaczy wideo lub projekto- rów filmowych) na sygnały dźwiękowe. Urządzenie to ma następujące funkcje: — symulacja dźwiękowa środowisk aku- stycznych (np. akustyka kościoła lub dyskoteki), — wzmacnianie dźwięku o częstotliwości słyszalnej. 8543 89 95 Klasyfikacja ustalona przez przepisy ogólnych reguł 1, 3c i 6 interpretacji Nomenklatury Sca- lonej i treścią kodów CN 8543, 8543 89 i 8543 89 95. Nie jest możliwe określenie podstawowej funkcji


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1230/98 del Marie-Paule KESTELIJN- SIERENS a la Comisión. División en zonas de los aeropuertos según la contaminación acústica ocasionada a las inmediaciones;

eurovoc_concepts:
European standard
air transport
airport
approximation of laws
environmental protection
noise
residential area
restriction on competition

text: C 402/98 Diario Oficial de las Comunidades Europead ES 22. 12. 98 (98/C 402/125) PREGUNTA ESCRITA E-1230/98 de Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Divisi(cid:243)n en zonas de los aeropuertos segœn la contaminaci(cid:243)n acœstica ocasionada a las inmediaciones; El Parlamento Europeo, en el apartado 30 de su Resoluci(cid:243)n A-0183/97 (1) sobre el Libro Verde de la Comisi(cid:243)n «Una pol(cid:237)tica futura de lucha contra el ruido», aprobada el 10 junio 1997, solicita la elaboraci(cid:243)n de una «directiva relativa a las normas vinculantes y a la divisi(cid:243)n en zonas de los aeropuertos sobre la base de un sistema europeo para la contaminaci(cid:243)n acœstica». 1. 2. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n si ya existe un mØtodo uniforme para la medici(cid:243)n de la contaminaci(cid:243)n acœstica en las inmediaciones de los aeropuertos? En caso negativo, ¿no es partidaria la Comisi(cid:243)n de la creaci(cid:243)n de semejante mØtodo uniforme de medici(cid:243)n? ¿Es partidaria la Comisi(cid:243)n de la divisi(cid:243)n en zonas de los aeropuertos mediante un sistema europeo con vistas a la determinaci(cid:243)n precisa de la contaminaci(cid:243)n acœstica en los aeropuertos europeos, que sirva de base para las futuras medidas en relaci(cid:243)n con aquellos aeropuertos que ocasionen mayor perjuicio a su entorno? (1) DO C 200 de 30. 6. 1997, p. 28. Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (29 de mayo de 1998) 1. Actualmente, no existe en la Comunidad ningœn mØtodo uniforme para el cÆlculo de la contaminaci(cid:243)n acœstica en torno a los aeropuertos. Al preparar una pr(cid:243)xima iniciativa legislativa sobre el ruido ambiental, la Comisi(cid:243)n, en estrecha cooperaci(cid:243)n con los Estados miembros y con organizaciones especializadas, valorarÆ la viabilidad de fijar una unidad comœn de ruido con fines de medici(cid:243)n y metodol(cid:243)gicos. Cualquier futura propuesta de la Comisi(cid:243)n se basar(cid:237)a en el resultado de esta evaluaci(cid:243)n tØcnica. De la misma manera, la Comisi(cid:243)n estudiarÆ la cuesti(cid:243)n de la confecci(cid:243)n de mapas sobre los efectos de la 2. contaminaci(cid:243)n acœstica, incluida la causada por los aviones en las inmediaciones de los aeropuertos. (98/C 402/126) PREGUNTA ESCRITA E-1231/98 de Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (29 de abril de 1998) Asunto: Limitaci(cid:243)n del nivel de ruidos en las inmediaciones de los aeropuertos El Parlamento Europeo, en el apartado 29 de su Resoluci(cid:243)n A-0183/97 (1) sobre el Libro Verde de la Comisi(cid:243)n «Una pol(cid:237)tica futura de lucha contra el ruido», aprobada el 10 junio 1997, solicita a la Comisi(cid:243)n «que establezca normas vinculantes para el trÆfico aØreo y que uniformice las exigencias para limitar el ruido de los aviones y de las zonas que rodean a los aeropuertos». 1. 2. ¿QuØ medidas o iniciativas ha adoptado la Comisi(cid:243)n para dar seguimiento a esta solicitud? ¿Considera la Comisi(cid:243)n que una normativa vinculante a nivel europeo para la limitaci(cid:243)n de la contaminaci(cid:243)n acœstica es la œnica manera de evitar que determinados aeropuertos regionales practiquen una pol(cid:237)tica mÆs permisiva en materia de niveles de ruido con vistas a reforzar su posici(cid:243)n de cara a la competencia frente a los grandes aeropuertos? (1) DO C 200 de 30. 6. 1997, p. 28


title: WRITTEN QUESTION No. 1274/98 by Freddy BLAK to the Commission. EU Member States obstruct recovery of child maintenance allowances

eurovoc_concepts:
Denmark
administrative formalities
criminal procedure
divorced person
enforcement of ruling
maintenance obligation

text: 11. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 386/103 (98/C 386/142) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1274/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: EU-maat est(cid:228)v(cid:228)t elatusmaksujen perimisen Tanskan valtiolla on 323 miljoonan kruunun elatusmaksusaatavat (1993) isilt(cid:228), jotka ovat muuttaneet ulkomaille Tanskassa asuvien vaimon ja lasten luota. Rahojen periminen on hyvin kallista ja hankalaa. Muun muassa Saksa est(cid:228)(cid:228) rahojen tehokkaan perimisen. Esimerkiksi kukin Saksan elatusmaksuviranomaisille l(cid:228)hetett(cid:228)v(cid:228) paperi on k(cid:228)(cid:228)nn(cid:228)tett(cid:228)v(cid:228) virallisella k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)j(cid:228)ll(cid:228), mik(cid:228) tekee ty(cid:246)st(cid:228) hyvin kallista ja hankalaa. Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) on l(cid:246)ydett(cid:228)v(cid:228) ratkaisu, mahdollisuutta peri(cid:228) julkiset velat j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228) muuttavilta henkil(cid:246)ilt(cid:228)? jotta j(cid:228)senvaltioiden hankalilla menettelyill(cid:228) ei estet(cid:228) Komission j(cid:228)senen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (24. hein(cid:228)kuuta 1998) Elatusmaksut kuuluvat siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa annettujen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten tunnustamista ja t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanoa koskevan vuoden 1968 Brysselin yleissopimuksen soveltamisalaan. Yleissopimuksessa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t toimivallasta elatusapuasioissa (5 artiklan 2 kohta) ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n elatusapuasioissa toimivaltaisten j(cid:228)senvaltioiden tuomioistuinten ja viranomaisten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten tunnustamisesta sek(cid:228) menettelyst(cid:228), jolla p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset voidaan panna t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n toisessa j(cid:228)senvaltiossa. Kaikki j(cid:228)senvaltiot ovat ratifioineet t(cid:228)m(cid:228)n yleissopimuksen, joka koskee siis my(cid:246)s Tanskan ja Saksan v(cid:228)lisi(cid:228) suhteita. Siihen sis(cid:228)ltyv(cid:228)t m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n panevassa j(cid:228)senvaltiosssa noudatettavasta menettelyst(cid:228) eiv(cid:228)t kuitenkaan kata t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanomenettelyn kaikkia yksityiskohtia. Lis(cid:228)ksi siin(cid:228) sallitaan j(cid:228)senvaltioiden vaatia asiakirjoista k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228). Neuvosto k(cid:228)sittelee parhaillaan yleissopimuksen tarkistamista. Komissio on puolestaan tehnyt ehdotuksen tarkistetuksi yleissopimukseksi (1), jonka tarkoituksena on ennen kaikkea yksinkertaistaa ja nopeuttaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten tunnustamis- ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanomenettely(cid:228) ottamalla k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n alkuper(cid:228)isen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen yhteydess(cid:228) annettava todistus, josta j(cid:228)senvaltio saa t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa varten tarvittavat tiedot. Neuvostossa on keskusteltu siit(cid:228), pit(cid:228)isik(cid:246) oikeus vaatia k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)s tuomioistuimen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) ja sen liitteen(cid:228) olevista asiakirjoista s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228), mutta asiasta ei ole viel(cid:228) tehty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228). On syyt(cid:228) huomauttaa, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot ovat laatineet poliittisen yhteisty(cid:246)ns(cid:228) yhteydess(cid:228) yleissopimuksen elatusavun perint(cid:228)(cid:228) koskevasta menettelyst(cid:228) (1990). T(cid:228)ss(cid:228) sopimuksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n kunkin j(cid:228)senvaltion osalta keskusviranomaisesta, jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on etsi(cid:228) velallinen, panna tuomioistuimen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n ja toteuttaa t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon helpottamiseksi tarvittavat toimenpiteet. Sopimus ei kuitenkaan ole viel(cid:228) tullut voimaan, koska kaikki j(cid:228)senvaltiot eiv(cid:228)t ole sit(cid:228) ratifioineet. Sen sijaan useat j(cid:228)senvaltiot, muun muassa Tanska ja Saksa, ovat ratifioineet vuoden 1973 Haagin yleis- sopimuksen elatusapua koskevien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten tunnustamisesta ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta sek(cid:228) vuoden 1956 New Yorkin yleissopimuksen elatusavun perimisest(cid:228) ulkomailla. New Yorkin yleissopimus, jossa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s keskusvi- ranomaisten j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228), on voimassa. T(cid:228)m(cid:228)n sopimuksen soveltamista vaikeuttaa kuitenkin joissakin tapauksissa siihen sis(cid:228)ltyv(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys, jonka mukaan kaikki asiaan liittyv(cid:228)t asiakirjat on k(cid:228)(cid:228)nnett(cid:228)v(cid:228). (1) KOM(97) 609