title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het "Voorstel voor een aanbeveling van de Raad betreffende de bescherming van minderjarigen en de menselijke waardigheid met betrekking tot audiovisuele en informatiediensten"

eurovoc_concepts:
audiovisual industry
child protection
consumer protection
fundamental rights
information network

text: 10. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 214/25 Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het „Voorstel voor een aanbeveling van de Raad betreffende de bescherming van minderjarigen en de menselijke waardigheid met betrekking tot audiovisuele en informatiediensten” (98/C 214/07) Op 16 december 1997 heeft de Raad besloten het Economisch en Sociaal Comité, overeenkomstig artikel 130, lid 3, van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, te raadplegen over het voornoemde voorstel. De Afdeling voor industrie, handel, ambacht en diensten, die met de voorbereiding van de desbetreffende werkzaamheden was belast, heeft haar advies goedgekeurd op 1 april 1998. Rapporteur was mevrouw Barrow. Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens zijn 354e Zitting (vergadering van 29 april 1998) met 114 stemmen vo´ o´r en 1 stem tegen, bij 2 onthoudingen, het volgende advies uitgebracht. 1. Inleiding Het Groenboek over de bescherming van minderjarigen en de menselijke waardigheid in de context van audio- visuele en informatiediensten (1) was een antwoord op verzoeken van het Europees Parlement en de Raad om een grondig onderzoek naar Europese beleidskwesties inzake de ontwikkeling van audiovisuele en informatieve diensten (in dit document verder „nieuwe diensten” genoemd). In het Groenboek werd nagegaan hoe inge- speeld kan worden op de problematiek van een adequate bescherming van minderjarigen en de menselijke waar- digheid i. v. m. het feit dat deze nieuwe diensten zich in snel tempo ontwikkelen van traditionele gesloten omroepsystemen naar het open systeem van on-line diensten en mengvormen als „web-casting”. Uit het Groenboek kwam duidelijk naar voren dat de proble- men, verbonden aan de bijzondere aard van deze nieuwe diensten, vaak niet alleen maar een nationale of zelfs een Europese, maar ook een globale dimensie hebben. In het Groenboek werd de situatie in haar totaliteit geanalyseerd en ingegaan op de rol van alle bij de nieuwe diensten betrokken actoren, van regeringen en dienstverleners tot de individuele gebruiker, waarbij bijzondere aandacht werd geschonken aan initiatieven op Europees niveau. De ontwikkeling van de nieuwe diensten alsmede de bestaande wet- en regelgevingen en beleidsvormen op nationaal, Europees en internationaal niveau werden onder de loep genomen. Ook werd gekeken naar de diverse mogelijkheden om op de middellange en lange termijn de problemen i. v. m. de nieuwe diensten het hoofd te bieden. Deze varie¨ren van regelgeving en zelfregulering, via bewustmaking en educatie, tot ontwikkeling en toepassing van bepaalde technieken, zoals filtreer- en labelingsystemen. 1. 1. Tijdens de raadplegingsprocedure in aansluiting op de publicatie van het Groenboek kwam een aantal belangrijke punten m. b. t. de bescherming van minder- jarigen en de menselijke waardigheid naar voren. 1. 2. Het belangrijkste punt dat zich tijdens de raadple- gingsprocedure heeft aangediend, is het volgende: als de nieuwe diensten volledig tot ontwikkeling willen komen, zal er beslist een klimaat van vertrouwen geschapen moeten worden, hetgeen alleen mogelijk is als wordt gegarandeerd dat minderjarigen en de menselijke waar- digheid worden beschermd. 2. Het Voorstel van de Commissie voor een aanbeve- ling van de Raad In het Voorstel voor een aanbeveling van de 2. 1. Raad wordt de lid-staten aanbevolen om: 2. 1. 1. de betrokken partijen aan te zetten tot deel- neming aan nationale maatregelen ter bescherming van minderjarigen en de menselijke waardigheid, en bij te dragen tot uitwerking van een Europese evaluatiemetho- dologie; de opzet van een nationaal zelfreguleringskader 2. 1. 2. voor exploitanten van de nieuwe diensten aan te moe- digen. Deze zelfregulering dient gebaseerd te zijn op: — volledige medewerking van alle betrokken partijen; — gedragscodes m. b. t. de bescherming van minderjari- gen, de bescherming van de menselijke waardigheid en procedures in het geval van overtreding van deze codes; — samenwerking van nationale instanties op Europees niveau; — evaluatie van zelfreguleringskaders; de bestaande regelgevingskaders aan te vullen 2. 1. 3. door het aanmoedigen van omroeporganisaties resp. exploitanten om gebruik te maken van nieuwe methodes ter bescherming van minderjarigen [te denken valt o. a. aan V-chips oftewel anti-geweldchips, en PIN-codes (2)]; 2. 1. 4. maatregelen te nemen met het oog op de identificatie, vervolging en bestraffing van overtreders, en samenwerking tussen politie en justitie te bevorderen; (1) COM(96) 483 def. (2) PIN = Personal Identification Number. C 214/26 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 10. 7. 98 2. 1. 5. maatregelen te bevorderen om jongeren ertoe aan te zetten verantwoord om te gaan met de nieuwe diensten, de bewustmaking te verbeteren en diensten met kwalitatief hoogstaande inhoud voor minderjarigen op te zetten. De betrokken partijen worden door de Raad 2. 2. verzocht om: — structuren op te zetten met vertegenwoordigers van alle betrokken partijen op nationaal niveau, die tot taak hebben deel te nemen aan coördinatiewerk- zaamheden en samenwerking op Europees en inter- nationaal niveau; — gedragscodes in acht te nemen; — nieuwe middelen ter bescherming van minderjarigen en ter voorlichting van consumenten te ontwikkelen; — positieve maatregelen ten gunste van minderjarigen te ontwikkelen; — mee te werken aan de evaluatie en follow-up van initiatieven op nationaal niveau. 2. 3. De Commissie wordt door de Raad verzocht om: — bij te dragen tot het opzetten van netwerken van nationale actoren die verantwoordelijk zijn voor het zelfreguleringskader, zodat op Europees niveau ervaringen en informatie kunnen worden uitgewis- seld; — samenwerking tussen politie en justitie op Europees niveau aan te moedigen; — internationale samenwerking te bevorderen; — methoden te ontwikkelen voor de evaluatie van maatregelen ter bescherming van minderjarigen. 3. Bijzondere opmerkingen 3. 1. Het Economisch en Sociaal Comité erkent dat ontwikkeling van de nieuwe diensten in meer dan één opzicht essentieel is voor Europa. Het vindt dat een desbetreffend beleid onderbouwd dient te worden met maatregelen ter bescherming van bepaalde grondbegin- selen, waaronder de bescherming van minderjarigen en de menselijke waardigheid. Het Comité gelooft zonder meer dat deze nieuwe diensten uitsluitend in een klimaat van vertrouwen volledig tot ontwikkeling kunnen komen en dat dit alleen kan als de bescherming van minderjari- gen en de menselijke waardigheid wordt gegarandeerd. 3. 1. 1. Hiertoe zijn toegang tot en classificatie van de inhoud van cruciaal belang. In dit verband komt het erop aan, onderscheid te maken tussen illegale inhoud en schadelijke inhoud, omdat het hierbij om principieel verschillende zaken gaat, die derhalve verschillende wettelijke en technische oplossingen vergen. 3. 1. 2. Illegale inhoud is gemakkelijk vast te stellen en kan worden bestreden met bestaande wet- en regel- geving. Definie¨ring van schadelijke inhoud daarentegen is een zaak die nog nader onderzoek vereist. Elk systeem ter bescherming van minderjarigen moet garanties bie- den dat minderjarigen geen toegang kunnen krijgen tot inhoud die gevaarlijk zou kunnen zijn voor hun lichamelijke of geestelijke ontwikkeling, terwijl die inhoud tegelijkertijd wel toegankelijk dient te zijn voor volwassenen. Per land kunnen er verschillende definities van 3. 1. 3. illegale en schadelijke inhoud zijn; een bepaalde inhoud kan in het ene land illegaal zijn en in het andere legaal. Dit betekent dat er praktische problemen kunnen ontstaan als van land tot land regels worden voorgeschre- ven. Daarnaast wordt definie¨ring van schadelijke inhoud gecompliceerd doordat hier in bepaalde gevallen natio- nale waarden en overtuigingen mee gemoeid zijn en vaak culturele verschillen in het geding zijn. 3. 1. 4. Het wordt steeds duidelijker dat juist wegens het gebrek aan bescherming van minderjarigen tegen illegale en schadelijke inhoud, ouders er weinig voor voelen om hun kinderen toegang te geven tot de nieuwe diensten. Als één mogelijke praktische oplossing om dit probleem aan te pakken, zou men kunnen denken aan garanties dat de kwaliteit van de via de nieuwe diensten aangeboden inhoud onderworpen wordt aan bepaalde minimumregels, en dat speciaal op minderjarigen gerich- te inhoud aan strengere regels wordt gebonden dan andere inhoud. 3. 2. Beginselen van de regelgeving Elke vorm van regelgeving, of het nu formele 3. 2. 1. regelgeving dan wel zelfregulatie betreft, dient genuan- ceerd, weloverwogen en niet-discrimerend te zijn. Over- regulering zal de groei van de nieuwe diensten ernstig belemmeren en de mogelijke voordelen daarvan op nationaal, Europees en internationaal niveau teniet doen. Zelfregulering zal bijdragen tot ontwikkeling 3. 2. 2. van de nieuwe diensten, doordat op deze wijze flexibel kan worden ingespeeld op de toenemende globalisering en de snelle ontwikkeling van de nieuwe diensten. 3. 2. 3. Daar waar bestaande regels, beleidsmaatre- gelen en procedures probleemloos kunnen worden toege- past op de nieuwe diensten, dient hiervan optimaal gebruik te worden gemaakt. 3. 2. 4. Er dienen procedures te komen die garanties bieden voor een regelmatige evaluatie van zelfreguleren- de maatregelen en werkwijzen op nationaal, Europees en internationaal niveau. 10. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 214/27 3. 2. 5. De nieuwe regelgeving dient „technologie- neutraal” te zijn, d. w. z. zo weinig mogelijk toegespitst op één of meer soorten nieuwe diensten. 3. 3. 6. Zelfregulatie van inhoud en ouderlijke verant- woordelijkheid zouden voorop dienen te staan wanneer het gaat om controle op de toegang tot inhoud. 3. 2. 6. Alternatieven voor regelgeving, zoals educatie, bewustmakingscampagnes en labeling van inhoud, die- nen te worden aangemoedigd. 3. 2. 7. Een vergunningensysteem voor ISP’s (Internet Service Providers) en leveranciers van inhoud zou de regelgevende instanties de kans bieden, vergunningen te binden aan bepaalde voorwaarden en sancties, die dan zouden kunnen worden opgelegd als illegale of schadelijke inhoud aan minderjarigen wordt aange- boden. De regelgeving mag zo weinig mogelijk inbreuk 3. 2. 8. maken op fundamentele beginselen als eerbiediging van de persoonlijke levenssfeer en het recht op vrije meningsuiting. 3. 2. 9. dienen specifieke sancties te worden vastgesteld. Voor schending van regels of gedragscodes 3. 2. 10. Het dient goed bekend te zijn welke regel- gevende en andere instanties op nationaal, Europees en internationaal niveau bevoegdheid op het terrein van de nieuwe diensten hebben. 3. 3. Aansprakelijkheid voor de inhoud 3. 3. 1. Degene die de inhoud levert, dient daar ook in eerste instantie verantwoordelijk voor te zijn. De verlener van de dienst is dus niet verantwoordelijk. Er zou een soort „Euro PICS” (1) moeten 3. 3. 2. worden ontwikkeld en geı¨ntroduceerd, d. w. z. een geheel Europa bestrijkend standaardinstrument ter ontwikke- ling van een labelingsysteem en filtersoftware. „Euro PICS” zou moeten worden geı¨ntegreerd in PICS. Zolang „Euro PICS” nog niet van de grond is gekomen, dient PICS als algemene norm te worden aangenomen, omdat dit een basis biedt voor controle op de toegang tot inhoud. 3. 3. 3. Er is meer onderzoek nodig naar de ontwikke- ling van een beperkt aantal wereldwijd aanvaarde labelingsystemen en computerprogramma’s voor het filtreren van inhoud, waardoor de problematiek van wereldwijd toegankelijke inhoud kan worden aange- pakt, in combinatie met het gebruik van „omslagpagi- na’s” („warning pages”) alsmede van visuele en ge- luidssignalen in het geval van „schadelijke” inhoud. 3. 3. 4. De Commissie en gevestigde internationale organisaties zouden de betrokken partijen bij elkaar moeten brengen voor het bespreken van kwesties op het gebied van inhoud, labelingsystemen en filtersoftware. 3. 3. 5. aangemoedigd te worden als een extra mogelijkheid. Labeling van inhoud door derden dient ook (1) PICS = Platform for Internet Content Selection. 3. 3. 7. De kwaliteit van inhoud dient gegarandeerd te worden door het vaststellen van minimumnormen, die vervolgens bekrachtigd zouden moeten worden door de regelgevende instanties. 3. 3. 8. Zoals hierboven reeds vermeld, dient onder- scheid te worden gemaakt tussen illegale en schadelijke inhoud, aangezien deze soorten inhoud een verschillende aanpak vergen. Er dient gebruik te worden gemaakt van wereldwijd aanvaarde minimumcriteria; individuele lid-staten zouden dan desgewenst nog strengere criteria kunnen hanteren. 3. 4. Organisaties 3. 4. 1. In wereldomvattende verenigingen voor nieuwe diensten is Europa naar verhouding veel slechter verte- genwoordigd dan Noord-Amerika. Deze verenigingen spelen een cruciale rol op het gebied van nieuwe diensten, de problemen die daarmee verband houden, het beleid terzake en de werkmethoden en procedures. Europese deelname is van fundamenteel belang om te verzekeren dat er een solide, stabiel en duurzaam internationaal forum van de grond komt. 3. 4. 2. De Europese industrie zou meer moeten deel- nemen aan de activiteiten van internationale verenigin- gen, teneinde op de hoogte te blijven van actuele kwesties op het gebied van de nieuwe diensten, zich een internationaal billijke basis voor ontwikkeling te verschaffen en een forum te verkrijgen waar specifiek Europese eisen (b. v. culturele en taalkundige verschei- denheid) onder de aandacht kunnen worden gebracht. 3. 4. 3. Gelet op de Europese belangen zou het nuttig zijn als het op internationaal niveau zou komen tot een gecoördineerde aanpak m. b. t. kwesties op het gebied van de nieuwe diensten. Er zouden ook Europese organen dienen te zijn om de verschillende soorten aanpak op Europees niveau te coördineren. 3. 5. Educatie 3. 5. 1. Aangezien de toekomstmogelijkheden en car- rièrevooruitzichten van de huidige generatie minderjari- gen zeer sterk beı¨nvloed worden door de nieuwe diensten, is het voor minderjarigen van essentieel belang dat zij het gebruik daarvan kunnen integreren in het leerproces. 3. 5. 2. Het geven van cursussen aan volwassenen en opvoeders, waarin de inhoud en de aanvaardbaarheid van die inhoud worden geanalyseerd, moet worden aangemoedigd. 3. 5. 3. Er dienen regionale en nationale opleidingscen- tra en educatieve instituten te worden opgericht, die cursussen op dit gebied voor ouders en opvoeders ontwikkelen. Het onderwijsbeleid m. b. t. de nieuwe diensten dient te stimuleren dat nationale en regionale netwerken van scholen op elkaar worden aangesloten. C 214/28 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 10. 7. 98 3. 5. 4. Er dienen nieuwe educatieve leerstrategiee¨n en onderwijsmethoden die speciaal op de nieuwe diensten zijn gericht, te worden ingevoerd. 3. 7. 3. Zowel op Europees als op internationaal niveau dienen elementaire gedragscodes te worden opgesteld, bedoeld voor consumenten, leveranciers van inhoud, dienstverleners en regelgevende instanties. 3. 5. 5. De steun die de overheid aan de onderwijs- wereld geeft bij het in praktijk brengen van deze nieuwe educatieve strategiee¨n, zou opgevoerd dienen te worden. Er moeten maatregelen komen waardoor ouders in de gelegenheid worden gesteld om gebruik te maken van deze strategiee¨n en op die wijze hun kinderen te helpen. 3. 5. 6. Onderzoek, beleid en strategie op onderwijs- gebied dient Europees en zelfs internationaal georie¨n- teerd te zijn, om volledige interoperabiliteit en de hantering van open standaards m. b. t. de nieuwe diensten in het onderwijs te verzekeren. 3. 5. 7. Verwezen moet worden naar het vierpunten- plan van de VS om Internet te zuiveren (een Internetgids voor ouders, een bewustmakingscampagne, een nul- tolerantiebeleid t. o. v. bepaalde overtreders en „hot- lines”) en naar het Duitse model (in Duitsland is het door een pas aangenomen wet mogelijk geworden om functionarissen voor „jongerenbescherming” aan te stellen — zie bijlage I). 3. 5. 8. Er dienen procedures te worden ontwikkeld voor het verschaffen van informatie over goede prak- tijken t. a. v. het gebruik van de nieuwe diensten op Europees niveau. 3. 7. 4. In wereldomvattende verenigingen voor nieuwe diensten is Europa naar verhouding veel slechter verte- genwoordigd dan Noord-Amerika. Deze verenigingen spelen een cruciale rol op het gebied van nieuwe diensten. Het is van essentieel belang dat Europa meer betrokken raakt bij de activiteiten van deze internationale organi- saties, zodat het kan participeren op een internationaal billijke basis en kan opkomen voor specifiek Europese aangelegenheden. 4. Conclusies 4. 1. Het Comité is van mening dat de nieuwe diensten veel te bieden hebben op nationaal, Europees en inter- nationaal niveau, maar dat adequate regelgevingskaders, beleidsvormen en procedures dienen te worden opgezet als men daar ook ten volle profijt van wil trekken. Verder is het Comité van mening dat het Voorstel van de Commissie voor een aanbeveling van de Raad — mits gekoppeld aan de door de Commissie geformuleerde algemene beginselen en haar voorstellen voor coördina- tie van nationale respons en voor samenwerking en bundeling van ervaringen op Europees en internationaal niveau — een geschikt regelgevend kader biedt. 3. 6. Subsidies Tot besluit verklaart het Comité dat het: 3. 6. 1. Er is behoefte aan een pan-Europees initiatief voor het toekennen van subsidies waardoor de ontwikke- ling van educatie en bewustmaking op zowel nationaal als Europees niveau wordt aangemoedigd. 4. 1. 1. streeft naar een internationale aanpak om oplossingen te vinden voor vraagstukken op het gebied van de nieuwe diensten; 3. 7. Samenwerking en coördinatie 4. 1. 2. van regelgeving; streeft naar een geharmoniseerde benadering Aangezien de nieuwe diensten „globaal” van 3. 7. 1. aard zijn, is er niet alleen een gemeenschappelijke Europese aanpak nodig (om typisch Europese zaken op een samenhangende wijze voor het voetlicht te kunnen brengen), maar moet er daarnaast ook internationaal worden opgetreden. Dit vergt samenwerking en coör- dinatie op zowel Europees als internationaal niveau. Er zal des te meer kans zijn op een gunstig onthaal en een effectief functioneren van een nieuwe dienst, en indirect ook op het succes ervan, als er steun voor is in de vorm van samenwerking en coördinatie door alle betrokken partijen. 3. 7. 2. Samenwerking en coördinatie op Europees en internationaal niveau moet vergemakkelijkt worden door het opzetten van netwerken tussen de voor de nieuwe diensten verantwoordelijke nationale instanties op alle niveaus, b. v. regeringen, zelfregulerende lichamen en consumentengroeperingen. 4. 1. 3. ware aanmoedigt; het gebruik van labelingsystemen en filtersoft- 4. 1. 4. bewustmakingscampagnes te lanceren; aanbeveelt educatieve initiatieven te nemen en 4. 1. 5. zelfregulatie aanmoedigt waar zulks nodig is; 4. 1. 6. streeft naar meer duidelijkheid inzake de ver- antwoordelijkheid voor de inhoud en het onderscheid tussen illegale en schadelijke inhoud; 4. 1. 7. streeft naar meer samenwerking en coördinatie tussen nationale, Europese en internationale organisaties op alle terreinen die met de nieuwe diensten te maken hebben; 10. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 214/29 4. 1. 8. de opzet voorstelt van een Europees (of zelfs internationaal erkend) kader van gedragscodes, richt- snoeren en voor de gewone burger bestemde maatregelen als „hotlines” en de aanstelling van functionarissen voor jongerenbescherming, en 4. 1. 9. voorstelt dat alle maatregelen, beleidsvormen en initiatieven m. b. t. de nieuwe diensten erop gericht zijn om het gebruik daarvan aan te moedigen, zodat het aantal gebruikers zal toenemen. Brussel, 29 april 1998. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité T. JENKINS Advies van het Economische en Sociaal Comité over het „Voorstel voor een beschikking van de Raad tot vaststelling van een communautair meerjarenactieplan ter bevordering van het veilige gebruik van Internet” (1) (98/C 214/08) De Raad heeft op 26 januari 1998 besloten, het Economisch en Sociaal Comité overeenkomstig artikel 130, lid 3 van het Verdrag te raadplegen over het voornoemde voorstel. De Afdeling voor industrie, handel, ambacht en diensten, die met de voorbereidende werkzaamheden was belast, heeft haar advies op 1 april 1998 goedgekeurd. Rapporteur was mevrouw Drijfhout-Zweijtzer. Tijdens zijn op 29 en 30 april 1998 gehouden 354e Zitting (vergadering van 29 april) heeft het Economisch en Sociaal Comité het volgende advies uitgebracht, dat met 116 vo´ o´r en één stem tegen, bij 3 onthoudingen is goedgekeurd. 1. Inleiding 1. 1. De Commissie onderkent de grote potentie van Internet op economisch, sociaal, educatief en cultureel gebied, maar stelt dat ook criminele organisaties hier baat bij kunnen hebben en dat er ook een (zij het beperkte) hoeveelheid illegale en schadelijke informatie op is terug te vinden. 1. 1. 1. Als gesproken wordt over illegale inhoud, wordt onmiddellijk gedacht aan kinderpornografie. Maar het omvat meer en houdt verband met uiteenlopen- de vraagstukken: — nationale veiligheid (instructies voor het maken van bommen, illegale productie van drugs, terroristische activiteiten); — bescherming van minderjarigen (onrechtmatige vor- men van marketing, geweld, pornografie); — bescherming van de menselijke waardigheid (aanspo- ring tot rassenhaat of rassendiscriminatie); (1) PB C 48 van 13. 2. 1998, blz. 8. — economische veiligheid (fraude, instructies voor het illegaal kopie¨ren van kredietkaarten); — informatiebeveiliging (kwaadwillig hacken); — bescherming van de persoonlijke levenssfeer (onge- oorloofd verstrekken van persoonsgegevens, elek- tronische pesterijen); — bescherming van de goede naam (smaad, onrechtma- tige vergelijkende reclame); — intellectueel eigendom (ongeoorloofde verspreiding van auteursrechtelijk beschermde werken, b. v. soft- ware of muziek). 1. 1. 2. Schadelijke inhoud slaat zowel op inhoud die is toegestaan, maar waarvan de verspreiding beperkt is (alleen voor volwassenen bijvoorbeeld), als op inhoud die voor bepaalde gebruikers aanstootgevend kan zijn. 1. 2. De Commissie is, terecht, van mening dat naast een actief beleid ter bevordering van het positieve gebruik van Internet ook maatregelen nodig zijn ter onderdrukking van negatieve excessen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1328/98 του Graham MATHER προς την Επ τροπή. Yποχρεωτικός μειοδοτικός διαγωνισμός: η περίπτωση του Περιφερειακού Συμβουλίου του Oldham (ΗΒ)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
award of contract
building
invitation to tender
maintenance
public works

formats: html pdf print

text: 11. 12. 98 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 386/113 Prokeime·noy na uespisuei· h kata·llhlh nomikh· ba·sh poy na ejasfali·zei syne·xeia kai apotelesmatiko·thta sthn epi· toy ue·matow koinotikh· dra·sh, h Epitroph· ua synexi·sei na kataba·llei ka·ue prospa·ueia gia na epity·xei mia apo·fash toy Symboyli·oy sxetika· me e·na polyete·w pro·gramma ype·r toy eyrvpai¤koy· toyrismoy·, o·pvw ayto· prota·uhke h·dh apo· to 1996 sthn pro·tash apo·fashw toy Symboyli·oy gia th ue·spish eno·w prv· toy polyetoy·w progra·mmatow ype·r toy eyrvpai¤koy· toyrismoy· › «Philoxenia» (1997-2000) (1), kauv· w kai sthn tropopoihme·nh pro·tash apo·fashw toy Symboyli·oy gia th ue·spish eno·w prv· toy polyetoy·w progra·mmatow ype·r toy eyrvpai¤koy· toyrismoy· › «Philoxenia» (1997-2000) (2). Eja·lloy, lamba·nontaw eidiko·tera ypo·ch tiw armodio·thte·w thw, h Epitroph· den uevrei· endedeigme·nh th dhmioyrgi·a Eyrvpai¤koy· Grafei·oy Toyrismoy·. (1) (2) EE C 222 thw 31. 7. 1996. EE C 13 thw 14. 1. 1997. (98/C 386/153) GRAPTH ERVTHSH E-1324/98 ypobolh· : Jean-Antoine Giansily (UPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Dhmioyrgi·a Eyrvpa(cid:239)koy· Grafei·oy gia to kli·ma Meta· th sta·sh poy e·labe h Epitroph· Periba·llontow toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy e·nanti thw Anakoi·nvshw thw Epitroph·w sxetika· me th strathgikh· gia th mei·vsh tvn ekpompv· n meuani·oy, mporei· na anafe·rei h Epitroph· pv· w antimetvpi·zei to ai·thma thw Epitroph·w Periba·llontow poy afora· thn ana·gkh dhmioyrgi·aw Eyrvpai¤koy· Grafei·oy gia to kli·ma kai mporei· endexome·nvw na anafe·rei ento·w poioy· xronikoy· diasth·matow kri·nei o·ti ayto· to Grafei·o ua systauei·; Apa· nthsh thw kaw Bjerregaard ej ono·matow thw Epitroph· w (19 Ioyni·oy 1998) To zh·thma thw sy·stashw eyrvpai¤koy· organismoy· gia klimatika· ue·mata ete·uh sto ch·fisma poy eje·dvse to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio se sxe·sh me thn anakoi·nvsh thw Epitroph·w «Mi·a strathgikh· gia thn mei·vsh toy meuani·oy» (1). Kata· thn syzh·thsh thw proanaferuei·saw anakoi·nvshw kai se sxe·sh me to zh·thma ayto·, h Epitroph· ane·fere o·ti h ide·a thw dhmioyrgi·aw eyrvpai¤koy· organismoy· gia ta klimatika· ue·mata apoteloy·se endiafe·roysa ide·a kai a·jize na ejetasuei·. Vsto·so, protoy· topouethuei· sxetika· h Epitroph·, xreia·zetai na ypa·rjei peraite·rv dierey·nhsh toy zhth·matow, dedome·noy o·ti h sy·stash eno·w te·toioy organismoy· ue·tei epi· ta·phtow mega·lo ariumo· praktikv· n kai uesmikv· n problhma·tvn sxetika· me ton ro·lo toy. H Epitroph· den meleta· epi· toy paro·ntow to zh·thma ayto·, dedome·noy o·ti epikentrv· nei tiw prospa·ueie·w thw sth syne·xeia thw syndia·skechw toy Kyoto, poy apotelei· thn koryfai·a proteraio·thta. (1) COM(96)557 teliko·. (98/C 386/154) GRAPTH ERVTHSH E-1328/98 ypobolh· : Graham Mather (PPE) prow thn Epitroph· (29 Aprili·oy 1998) Ue·ma: Ypoxrevtiko·w meiodotiko·w diagvnismo·w: h peri·ptvsh toy Perifereiakoy· Symboyli·oy toy Oldham (HB) Ei·nai enh·merh h Epitroph· gia thn pro·sfath peri·ptvsh sto HB, poy afora· th sy·mbash synth·rhshw kthri·vn poy anete·uh apo· to Perifereiako· Symboy·lio toy Oldham ston diko· toy Organismo· Ame·svn Yphresi·vn xvri·w na prohghuei· h apaitoy·menh diadikasi·a gia meiodotiko· diagvnismo·; H peri·ptvsh ayth· ypo·keito sthn e·kdosh sxetikh·w anakoi·nvshw, ton Ay·goysto 1995, dyna·mei toy Tmh·matow 14 toy No·moy Topikh·w Aytodioi·khshw 1988 sxetika· me toyw ypoxrevtikoy·w meiodotikoy·w diagvnismoy·w, h opoi·a en synexei·a akyrv· uhke (stiw arxe·w toy 1998) apo· th ne·a kybe·rnhsh toy HB


title: Verordnung (EG) Nr. 912/98 der Kommission vom 29. April 1998 betreffend die Festsetzung der Höchstbeträge der Erstattungen bei der Ausfuhr von Olivenöl für die 11. Teilausschreibung im Rahmen der mit der Verordnung (EG) Nr. 1978/97 eröffneten Dauerausschreibung

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil

formats: pdf print

text: L 128/30 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 30. 4. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 912/98 DER KOMMISSION vom 29. April 1998 betreffend die Festsetzung der H(cid:148)chstbetr(cid:132)ge der Erstattungen bei der Ausfuhr von Oliven(cid:148)l f(cid:129)r die 11. Teilausschreibung im Rahmen der mit der Verordnung (EG) Nr. 1978/97 er(cid:148)ffneten Dauerausschreibung DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung Nr. 136/66/EWG des Rates vom 22. September 1966 (cid:129)ber die Errichtung einer gemeinsamen Marktorganisation f(cid:129)r Fette (1), zuletzt ge(cid:132)n- dert durch die Verordnung (EG) Nr. 1581/96 (2), insbeson- dere auf Artikel 3, Zuschlag erhalten, deren Angebot dem H(cid:148)chstbetrag der Ausfuhrerstattung entspricht oder darunter liegt. Die Anwendung dieser Vorschriften f(cid:129)hrt zur Festsetzung der im Anhang genannten H(cid:148)chstbetr(cid:132)ge der Ausfuhrer- stattung. Der Verwaltungsausschuß f(cid:129)r Fette hat nicht innerhalb der ihm von seinem Vorsitzenden gesetzten Frist Stellung genommen (cid:190) in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Mit der Verordnung (EG) Nr. 1978/97 der Kommis- sion (3) wurde eine Dauerausschreibung f(cid:129)r die Festset- zung der Erstattungen bei der Ausfuhr von Oliven(cid:148)l er(cid:148)ffnet. Gem(cid:132)ß Artikel 6 der Verordnung (EG) Nr. 1978/97 wird unter Ber(cid:129)cksichtigung insbesondere der Lage und der voraussichtlichen Entwicklung des Oliven(cid:148)lmarkts in der Gemeinschaft sowie des Weltmarkts und auf der Grund- lage der eingegangenen Angebote ein H(cid:148)chstbetrag der Ausfuhrerstattung festgesetzt, wobei die Bieter den Artikel 1 Die H(cid:148)chstbetr(cid:132)ge der Erstattungen bei der Ausfuhr von Oliven(cid:148)l f(cid:129)r die 11. Teilausschreibung im Rahmen der mit der Verordnung (EG) Nr. 1978/97 er(cid:148)ffneten Dauer- ausschreibung werden auf der Grundlage der im Anhang bis 23. April 1998 eingereichten Angebote festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 30. April 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 29. April 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. 172 vom 30. 9. 1966, S. 3025/66. (2) ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 11. (3) ABl. L 278 vom 11. 10. 1997, S. 7. 30. 4. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 128/31 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 29. April 1998 betreffend die Festsetzung der H(cid:148)chst- betr(cid:132)ge der Erstattungen bei der Ausfuhr von Oliven(cid:148)l f(cid:129)r die 11. Teilausschreibung im Rahmen der mit der Verordnung (EG) Nr. 1978/97 er(cid:148)ffneten Dauerausschreibung Erzeugniscode Erstattungsbetrag (ECU/100 kg) 1509 10 90 9100 1509 10 90 9900 1509 90 00 9100 1509 90 00 9900 1510 00 90 9100 1510 00 90 9900 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) NB: Die die Erzeugnisse betreffenden Codes sowie die Verweisungen und Fußnoten sind durch die ge(cid:132)nderte Verordnung (EWG) Nr. 3846/87 der Kommission bestimmt


title: QUESTION ECRITE no 1226/98 de Roberta ANGELILLI à la Commission. Agences d'assurances en Italie

eurovoc_concepts:
Italy
freedom to provide services
insurance occupation
national law
right of establishment

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 1260/98 de Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR à la Commission. Sécurité des aires de jeux

eurovoc_concepts:
accident prevention
child
gaming
health policy
leisure park
product safety
public health
safety standard
standardisation

text: 18. 1. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 13/27 Fonds social europØen Objectif 2 Objectif 3 Objectif 5b 1996 1997 Engagements Paiements Engagements Paiements 71,45 15,79 3,63 55,26 8,88 2,14 0 12,79 4,33 0 16,80 3 Fonds europØen d(cid:146)orientation et de garantie agricole section Orientation Objectif 5a Objectif 5b 1996 1997 Engagements Paiements Engagements Paiements 0 16,02 0 12,05 46,64 0 30,86 5,91 Il est utile de souligner que pour les interventions d(cid:146)initiative communautaire ayant une couverture globale nationale, les engagements et paiements s(cid:146)effectuent pour l(cid:146)ensemble de l(cid:146)intervention et les donnØes ne sont pas, par consØquent, disponibles au niveau rØgional. Il en est de mŒme pour le document unique de programmation «objectif 5e › pŒche». En ce qui concerne le Fonds de cohØsion, au cours de ces deux annØes, la Commission a cofinancØ en Catalogne des projets dans le domaine de l(cid:146)environnement et des transports pour un montant total de 564,42 millions d(cid:146)Øcus. Face (cid:224) ces investissements, une somme de 299,77 millions d(cid:146)Øcus a ØtØ payØe. (1999/C 13/037) QUESTION (cid:201)CRITE E-1260/98 posØe par Gerardo FernÆndez-Albor (PPE) (cid:224) la Commission Objet: SØcuritØ des aires de jeux (29 avril 1998) Compte Øtant tenu de la rØponse rØservØe par Mme Emma Bonino, membre de la Commission des CommunautØs europØennes, (cid:224) la question Øcrite E-1871/97 (1), la Commission pourrait-elle dire oø en sont aujourd(cid:146)hui l(cid:146)Ølaboration d(cid:146)une norme gØnØrale relative aux prescriptions de sØcuritØ et aux mØthodes d(cid:146)essai (pr EN 1176-1) ainsi que les normes relatives aux prescriptions supplØmentaires de sØcuritØ et aux mØthodes d(cid:146)essai pour certains types spØcifiques d(cid:146)Øquipements (manŁges, balan(cid:231)oires, Øquipements (cid:224) bascule, toboggans et rampes)? (1) JO C 21 du 22. 1. 1998, p. 107. RØponse donnØe par Mme Bonino au nom de la Commission (19 juin 1998) Le programme de normalisation pour les Øquipements des plaines de jeux, mis en (cid:156)uvre par le ComitØ europØen de normalisation (CEN) est presque terminØ, bien qu(cid:146)il ait pris un peu plus de temps que prØvu. La norme gØnØrale pour les «exigences de sØcuritØ et les mØthodes d(cid:146)essais» (pr EN 1176-1) est actuellement soumise au vote formel des organisations nationales de normalisation membres du CEN. Pour ce qui concerne les normes d(cid:146)exigences supplØmentaires et les mØthodes d(cid:146)essais pour certains Øquipements spØcifiques, toutes, sauf pour les carrousels, se trouvent en procØdure de vote formel au CEN, et pour ces derniŁres le lancement de la procØdure est imminent. D(cid:146)aprŁs les responsables de l(cid:146)organisme europØen de normalisation, on devrait pouvoir disposer du corpus normatif en question avant l(cid:146)ØtØ de cette annØe. Cela, toutefois, dØpendra de l(cid:146)issue des votes qui ne peut Œtre connue pour le moment


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1422/98 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. EURO 1999

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Monetary System
bank charges
central bank
currency convertibility
euro
monetary integration
monetary policy
transitional period (EU)

text: 22. 12. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 402/131 No decurso da Øpoca balnear, as organiza(cid:231)ıes nacionais e europeias da bandeira azul efectuam, sem aviso prØvio, visitas de controlo (cid:224)s praias a que foi atribu(cid:237)da uma bandeira azul. Caso detectem infrac(cid:231)ıes relativamente aos critØrios da bandeira azul, a bandeira Ø retirada atØ que sejam restabelecidas as condi(cid:231)ıes de elegibilidade. AlØm disso, toda a campanha da bandeira azul se baseia numa vasta sensibiliza(cid:231)ªo, participa(cid:231)ªo e educa(cid:231)ªo do pœblico. Espera-se, por conseguinte, que os utentes das praias reajam junto dos operadores nacionais e europeus da bandeira azul caso constatem anomalias. AlØm disso, a experiŒncia ao longo de mais de dez anos de campanha, revela que raramente foram registados casos de verdadeiros abusos. (1) JO L 31 de 5. 2. 1976. (98/C 402/173) PERGUNTA ESCRITA P-1422/98 apresentada por JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: EURO 1999 O Regulamento CE no 1103/97 do Conselho (1) e o projecto de regulamento relativo (cid:224) introdu(cid:231)ªo do Euro, em anexo (cid:224) Resolu(cid:231)ªo do Conselho de 7 de Julho de 1997 (2), parece inclinar-se para a restri(cid:231)ªo da possibilidade de os bancos cobrarem comissıes pela conversªo dos pagamentos recebidos em conta, assim como pela conversªo das contas no fim do per(cid:237)odo de transi(cid:231)ªo. Tenciona a Comissªo aprovar alguma norma jur(cid:237)dica para tornar efectivos estes princ(cid:237)pios? (1) (2) JO L 162 de 19. 6. 1997, p. 1. JO C 236 de 2. 8. 1997, p. 1. Resposta dada pelo ComissÆrio de Silguy em nome da Comissªo (3 de Junho de 1998) Os dois regulamentos do Conselho que instituem o quadro jur(cid:237)dico relativo (cid:224) utiliza(cid:231)ªo do euro nªo se referem expressamente (cid:224) questªo das comissıes bancÆrias de conversªo para o euro. Na sua œltima comunica(cid:231)ªo relativa aos aspectos prÆticos da introdu(cid:231)ªo do euro (1), a Comissªo considerou que a cobran(cid:231)a de comissıes em rela(cid:231)ªo (cid:224)s conversıes legalmente requeridas com base nos regulamentos relativos ao euro Ø il(cid:237)cita. Tal abrange a conversªo da moeda nacional para o euro e vice-versa de fluxos pecuniÆrios entrados durante o per(cid:237)odo transit(cid:243)rio, assim como a conversªo de contas bancÆrias da moeda nacional para o euro no final do per(cid:237)odo de transi(cid:231)ªo. Esta interpreta(cid:231)ªo jur(cid:237)dica confirma o ponto de vista apresentado pelo Senhor Deputado. Ap(cid:243)s ter estudado a questªo das comissıes bancÆrias de conversªo para o euro com o apoio de um grupo de peritos, a Comissªo nªo considerou necessÆrio no estÆdio actual impor por via legislativa o princ(cid:237)pio acima referido. Segundo as investiga(cid:231)ıes efectuadas pelo grupo de peritos, afigura-se que a grande maioria dos bancos nªo tenciona exigir comissıes pelas conversıes obrigat(cid:243)rias, mesmo na ausŒncia de disposi(cid:231)ıes legais nesse sentido. Em 23 de Abril de 1998, a Comissªo adoptou uma recomenda(cid:231)ªo (2) na qual sªo definidas as boas prÆticas a adoptar em matØria de comissıes bancÆrias para a conversªo para o euro. Tais prÆticas abrangem quer as prÆticas consideradas pela Comissªo como obrigat(cid:243)rias com base nos regulamentos relativos ao euro, quer outras prÆticas recomendadas que a Comissªo considera que os bancos devem aplicar de forma a facilitar uma introdu(cid:231)ªo harmoniosa do euro. No que se refere e (cid:224) conversªo dos pagamentose das contas bancÆrias, a Comissªo recomenda a conversªo sem custos dos fluxos pecuniÆrios entrados e sa(cid:237)dos durante o per(cid:237)odo de transi(cid:231)ªo, assim como das contas bancÆrias para a unidade monetÆria euro durante e no final desse per(cid:237)odo. (1) COM(98) 61 final. (2) COM(98) 961 final


eurovoc_concepts:
action programme
clothing industry
competitiveness
textile industry

text: 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/95 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Handlingsplan til fremme af den europæiske tekstil- og beklædningsindustris konkurrenceevne« (98/C 214/26) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 30 oktober 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Henri Malosse til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 1. april 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 354. plenarforsamling af 29. og 30. april 1998, mødet den 29. april 1998, med 85 stemmer for, 5 imod og 13 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning Tekstil- og beklædningsindustrien, som er et 1. 1. traditionelt erhverv knyttet til et af de grundlæggende behov i samfundet, har været udsat for voldsomme omvæltninger som følge af udviklingen i den internatio- nale handel, der har sat skub i fremkomsten af nye produktionsområder med lave lønninger (Nordafrika, Asien, Østeuropa, Latinamerika). Udviklingen af nye teknologier, ændringerne i forbrugernes smag og adfærd samt revolutionen i distributionssektoren har fremskyn- det denne forvandlingsproces. I dens kølvand er der desværre gået mange arbejdspladser tabt i EU — navnlig er det gået ud over de mindst kvalificerede jobs, der ofte er besat af kvinder — og der er opstået en katastrofal situation i talrige traditionelle aktivitetsområder, som ikke har været i stand til at modernisere eller omstille sig. 1. 2. Der er i dag en tydeligt voksende kløft mellem på den ende side en del af tekstil- og beklædningssekto- ren, som er yderst konkurrencedygtig, og på den anden side de virksomheder, som stadig ikke formår at konkur- rere og ikke har evnet at udvikle sig. 1. 4. Mens EU’s interne handel i 1996 beløb sig til 53,4 mia. ecu, nåede den europæiske eksport til tredjelande op på 30,3 mia. ecu, hvilket gør tekstil- og beklædningssektoren til en af EU’s vigtigste eksportin- dustrier. Den finansielle krise i Asien med dens valuta- nedskrivninger, som for EU’s vedkommende kan resulte- re i en massiv lavprisimport og vanskeligere adgang til de asiatiske markeder, kaster imidlertid en skygge over fremtiden. 1. 5. Trods sektorens stærke punkter har den mistet talrige arbejdspladser gennem de seneste år; mellem 1990 og 1996 skønnes tabet at have ligget på 600 000 arbejdspladser. Og udsigterne for de kommende år er fuldt så alarmerende, idet tendensen fortsat synes at pege på et tab af 100 000 arbejdspladser om året. Det er derfor bydende nødvendigt at anlægge en offensiv strategi med sigte på at reducere og standse dette beskæftigelsestab, hvor man lader sig inspirere af de talrige succeshistorier inden for branchen, hvor mange virksomheder har formået at opretholde eller øge antallet af arbejdspladser. For at få et bedre overblik over, hvad der står på spil, foranstaltede ØSU i samarbejde med Kommissionen og Europa-Parlamentet den 23. januar 1998 en høring af de vigtigste berørte parter. af i kraft en yderst 1. 3. Det er imidlertid bemærkelsesværdigt, at det er lykkedes sektoren at fastholde en række af sine stærke sider, navnlig integreret forarbejdningsproces, en udstyrsindustri, der hævder sig fornemt på verdensplan, en særdeles effektiv produktion af syntetiske fibre, et meget stort antal yderst kreative SMV- og håndværksvirksomheder og en generelt særde- les kvalificeret arbejdskraft. Til sektorens trumfkort må ligeledes henregnes dynamikken fra den europæiske kreativitet (stylister, haute couture, konfektion), som er dominerende på verdensmarkedet. Det skal også understreges, at specialiserede detailforretninger i høj grad er med til at fremhjælpe den europæiske modeindu- stri såvel i udlandet som i de europæiske byers historiske centre, hvor modebutikkerne ofte befinder sig. 2. Generelle bemærkninger 2. 1. Det er kommissionsmeddelelsens store fortjene- ste, at den har igangsat en bred debat omkring ideen om en effektiv EU-strategi for tekstil- og beklædningssekto- ren. Meddelelsen vil kunne betragtes som en rigtig handlingsplan, hvis den ledsages af mere konkrete forslag, af en beskrivelse af de disponible finansielle og menneskelige ressourcer, af en tidsplan for gennemfø- relsen og af de opfølgnings- og samordningsmekanismer på tværs af tjenestegrenene, der er forudsætningen for C 214/96 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 en effektiv gennemførelse. ØSU anmoder derfor Rådet (industriministrene) om at leve konkret op til meddelel- sens gode hensigter, således at de presserende for- ventninger kan blive indfriet. 2. 2. ØSU beklager, at meddelelsen ikke gør status over sektorens ydeevne i de enkelte medlemsstater, således at de bedste resultater kan blive registreret og deres årsager analyseret. Tilsvarende savner man en mere detaljeret strukturanalyse af sektoren. Selv når man beskæftiger sig med en integreret sektor, er det således afgørende vigtigt at kunne foretage en præcis vurdering af de enkelte branchers særtræk og forskellene i deres konkurrenceevne: 2. 2. 1. tiv tekstilmaskinindustri. En meget koncentreret og generelt yderst effek- En dynamisk sektor, som fremstiller tekstiler 2. 2. 2. til andet end beklædningsformål: møbler og tæpper, industrielle anvendelsesformål, automobiler. En særdeles arbejdskraftintensiv konfektions- 2. 2. 3. industri, som generelt er domineret af kvindelig arbejds- kraft og placeret i følsomme beskæftigelsesområder. Den repræsenteres generelt af små og mellemstore virksomheder eller håndværksvirksomheder. 2. 2. 4. Underentreprisevirksomheder, navnlig inden for konfektionsbranchen, som ifølge Kommissionen beskæftiger mere end 650 000 mennesker i EU, heraf 200 000 på håndværksbasis — bl. a. som hjemmeindustri — og udgør en afgørende faktor i bestemte beskæftigels- esområder. Også arbejde efter mål og sy/repara- tionsværksteder indgår i sektoren med hver deres speci- fikke karakteristika. 2. 2. 5. En F&U-sektor, som ikke er tilstrækkeligt udviklet i EU, navnlig når det gælder nye fibre og stoffer, som ofte er knyttet til sikkerheds- og sundhedskrav. 2. 2. 6. Mode og haute couture, hvor europæiske modeskabere og stylister er førende på verdensplan og i kraft af mærkevarer og design tilvejebringer en mervær- di, som ofte langt overstiger den rene produktionsværdi. 2. 2. 7. Handelen, som i mange tilfælde udgør drivkraf- ten bag europæisk mode og kreativitet både i og uden for Europa (det gælder navnlig specialbutikker i detailhandlen og de store luksusvarehuse, der generelt satser på kvalitet og service), mens de store detailfor- retninger som oftest går efter »lavpris«effekten, idet de importerer produkter til meget lave priser, som muliggør store profitmargener. 2. 3. ØSU udtrykker imidlertid tilfredshed med, at Kommissionen i denne meddelelse erkender, at tekstil- og beklædningsindustrien ikke kun er en traditionel aktivitetssektor, men også en fremtidsindustri, som giver beskæftigelse til 2 200 000 mennesker i 120 000 virksomheder, hvoraf mange — store som små — er yderst konkurrencedygtige og har et stærkt vækstpoten- tiale. I øvrigt bør man medinddrage distributionsleddet, som spiller en stor rolle for denne branche, samt skotøjsindustrien og alle moderelaterede aktiviteter og produkter. Anskuet mere bredt tegner branchen sig således for tæt ved 5 mio. arbejdspladser i EU. Selv om disse aktiviteter har specifikke problemer, slår ØSU til lyd for en bredere indfaldsvinkel i handlingsplanen, som på den måde bliver mere sammenhængende og får større vægt. For hele den berørte sektor er det kreative og 2. 3. 1. kulturelle element af afgørende betydning for EU- eksportens succes. Når der sælges et beklædningsstykke af høj kvalitet, er det ikke blot et stykke tekstil, der sælges, men også et udtryk for kreativitet, knowhow, image og livsstil. Derfor bør EU medvirke til de tilskyndelsesforanstalt- ninger, som skal opgradere sektorens kulturelle aspekter. Kreativitet (modeller og design) er et område, hvor den europæiske industri står stærkt i den internationale konkurrence. Effektiv beskyttelse af denne form for intellektuel ejendomsret på nationalt og internationalt plan har enorm betydning for branchen. Der findes endnu ikke nogen ensartet og harmoniseret beskyttelse på EU-plan for intellektuel ejendomsret til modeller og design i modebranchen. ØSU benytter lejligheden til at understrege, at det haster med at få indført det direktiv, der engang blev stillet i udsigt, men som endnu ikke er blevet vedtaget. 3. Fremme af den europæiske industris legitime in- teresser på verdensmarkederne 3. 1. Spørgsmålet om bedre adgang til tredjelandes markeder vies ikke tilstrækkelig opmærksomhed i hand- lingsplanen, mens importkontrollen knap nok berøres. Ikke des mindre er der tale om et område, hvor EU har enekompetence. Efter høring af branchen har Kommis- sionen for nylig åbnet EU for mere import, og da desuden Multifiberaftalen (MFA) udløber i 2004, gør ØSU sig til talsmand for en målrettet indsats på grundlag af de instrumenter, EU allerede disponerer over, samtidig med at WTO-forskrifterne respekteres. ØSU skal her fremhæve spørgsmålet om gensidighed. Eksempelvis kan nævnes, at europæiske tekstil- og beklædningsprodukter 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/97 pålægges 22 % i afgifter, før de får adgang til det amerikanske marked, mens eksport fra USA til EU kun pålægges en afgift på 12 %. Desuden må erhvervslivet konstatere, at en voksende del af de offentlige indkøb går til leverandører fra tredjelande, selv om det modsatte meget sjældent er tilfældet, fordi der findes så mange hindringer eller diskriminerende fremgangsmåder, som strider mod den aftale om offentlige indkøb, der er indgået i GATT-regi. 3. 2. Kommissionen har oprettet en database og et web-site på Internettet, som erhvervslivets aktører har direkte adgang til, og som giver et overblik over hindringerne for europæisk handel på tredjelandes markeder (»Market Access«). Denne database har været en stor succes, men der bør tilskyndes til at gøre endnu mere brug af den, især for tekstil- og beklædningsin- dustriens vedkommende, som ofte klager over at støde på hindringer. Denne database er imidlertid kun et instrument, hvormed Kommissionen kan registrere hin- dringerne og derefter søge at komme dem til livs. I betragtning af, hvor mange hindringer »Market Access«- basen har afdækket (mere end 600 på under et år), og hvor få procedurer der er blevet igangsat i medfør af forordningen om handelshindringer, kan man kun opfordre Kommissionen til at være »mere aggressiv i ordets positive forstand«, således som EU-kommissær Sir Leon Brittan formulerede det over for ØSU i oktober 1997. 3. 3. ØSU minder om skadevirkningerne af de ulovlige fremgangsmåder, som forstyrrer den internationale sam- handel. Det foreslår i den forbindelse, at EU gør brug af alle disponible instrumenter. 3. 3. 1. I tilfælde af dumping skal Rådet påtage sig sit beslutningsansvar i spørgsmålet om, hvorvidt midlertidi- ge anti-dumpingafgifter skal bekræftes eller ej. Hvis Rådet undlader at bekræfte de midlertidige afgørelser, som er truffet efter en gennemsigtig procedure, kan det gå kraftigt ud over europæiske interesser. 3. 3. 2. Med det amerikanske toldvæsens skrappe kon- trol som eksempel bør EU sætte mere effektivt ind mod enhver bedragerisk fremgangsmåde (forfalskning af dokumenter osv. ) og i den forbindelse støtte sig til EF-Domstolen retspraksis (dommen i sagen »Faroe Seafood« fra maj 1996) samt til det europæiske initiativ til bekæmpelse af bedrageri og forfalskning (UCLAF). sionen agter snarest at fremlægge en grønbog herom, som efter ØSU’s mening bør bevidstgøre befolkningen i almindelighed om de negative virkninger af denne praksis, især for beskæftigelsen. I samarbejde med de lokale myndigheder bør man i »risikolandene« oprette kontrolafdelinger. De første løfterige møder herom fandt i øvrigt sted under nyligt afholdte »Asia-Europe Business Forum« i London. 3. 3. 4. En graduering af de generelle præferencer (GSP) for at tilskynde udviklingslandene til at bekæmpe bedrageri og varemærkeforfalskning er et helt legalt våben, som EU ikke bør tøve med at tage i anvendelse. 3. 3. 5. ØSU opfordrer ligeledes de kompetente myn- digheder på nationalt og EU-plan til i samråd med erhvervslivet at overveje indførelsen af et mærknings- system med angivelse af fabrikationsstedet med henblik på at bekæmpe omgåelse af reglerne og sikre gennemsig- tighed og god forbrugeroplysning. Man kan tænke sig forskellige løsninger, som tager højde for en oprindelses- definition efter det sted, hvor tøjet færdigfremstilles, og som bevarer nationale prestigemærker som »made in Italy« eller »made in France«. 3. 4. Ud over de eksisterende instrumenter opfordrer ØSU EU til i samråd med de berørte kredse at forfølge en mere offensiv strategi i WTO med henblik på at få fastlagt mere gennemsigtige, velafbalancerede og menneskeligt acceptable regler i den internationale handel: begrænsning af ordningen med generelle præfe- rencer til lande, som virkelig har problemer, effektiv håndhævelse af gensidighedsprincippet og fremme af ILO’s sociale konventioner via såvel positive tiltag (styrkede præferencer) som negative, såfremt reglerne overtrædes klart (fangers og børns tvangsarbejde). ØSU går i den forbindelse ind for, at man i samarbejde med erhvervslivet udvikler en miljømærkning eller en »social« mærkning som det amerikanske »children labour free« under forudsætning af, at en sådan mærkning underka- stes nøje kontrol og harmoniseres på en måde, så den ikke misbruges i rent kommercielt øjemed. ØSU udtrykker stor tilfredshed med, at tekstil- og beklæd- ningsindustriens arbejdsmarkedsparter på EU-plan (Eu- ratex og FSE/THC) den 22. september 1997 undertegne- de en »adfærdskodeks«, med hvilken de aktivt tilskynder deres medlemmer, og herunder altså også de europæiske virksomheder, til navnlig direkte eller indirekte over alt i verden at overholde ILO’s minimumskonventioner om »core labour standards«, dvs. forbud mod tvangsarbejde, sikring af foreningsfrihed og forhandlingsret, forbud mod børnearbejde og ligestilling ved ansættelse. Især er det vigtigt at styrke kampen mod 3. 3. 3. udbredelsen af varemærkeforfalskede varer. Kommis- På grundlag af disse principper må fornyelsen af 3. 5. Lomé-konventionen, udsigten til et frihandelsområde C 214/98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 med Sydafrika og Ruslands og Kinas sandsynlige WTO- medlemskab vies særlig opmærksomhed. Det er vigtigt, at alle berørte europæiske parter — dvs. erhvervsfolk, fagforeninger, handlende og forbrugere — inddrages snævert i disse initiativer, således at der ikke automatisk gives køb på europæiske interesser under disse for- handlinger. ØSU insisterer på, at principperne om gensidighed og loyalitet må respekteres, og agter at påse, at EU ikke ved betingelsesløst at åbne sine markeder fremmer udviklingen af aktiviteter, som er i modstrid med EU’s grundlæggende værdier, herunder menneske- rettigheder, sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettighe- der, børns rettigheder og bevarelsen af miljøet. ØSU bifalder ligeledes den europæiske tekstil- og beklæd- ningsindustris initiativ i retning af et »magna charta« om gensidighed i samhandlen, loyalitet, kontrolforan- staltninger, bekæmpelse af varemærkeforfalskning og overholdelse af ILO’s sociale konventioner, som skal undertegnes af arbejdsgivere og fagforeninger i WTO- landene. 3. 6. Det er også ØSU’s ønske, at man tackler spørgsmålet om varemærkeforfalskning og midlerne til en effektiv bekæmpelse af denne svøbe, som hovedsagelig rammer europæiske modeskabere og varemærker i den europæiske beklædnings- og accessoi- re-industri (tørklæder, parfume, sko, smykker), netop i kraft af deres ubestridte førerposition på verdensplan. ØSU anmoder Kommissionen om at gøre mere vidtstrakt brug af sine beføjelser for at styrke kampen mod disse ulovligheder, navnlig ved at tilsikre en mere effektiv koordinering mellem de nationale toldmyndigheder. I de »følsomme« lande bør fælles bedragerienheder (Kommissionen — medlemsstater) ved delegationer og ambassader pålægges at opspore de vigtigste kilder til ulovlig produktion samt ad rettens vej og via de kompetente myndigheder tage skridt til at bringe ulovlighederne til ophør. Sådanne kontrollerende og repressive tiltag må også tages i idet brug i selve EU, navnlig under den 3. søjle, tilsvarende ulovligheder også hér forekommer i stadig stigende grad. 3. 7. Selv om offentlige eksportfremmeforanstaltning- er fortsat alene sorterer under de nationale myndigheder, er det et bredt ønske hos industri- og håndværksvirk- somhederne, at EU støtter fælles tiltag på tredjelande- markederne: handelsmissioner, udstillingscentre, delta- gelse i messer, logistiske centre. Efter ØSU’s mening vil sådanne tiltag især være relevante for SMV- og håndværksvirksomheder. Fjernelsen af de eksisterende Exprom-bevillinger er i denne forbindelse et alvorligt slag mod sektoren. 4. Underentrepriser — et afgørende led i kæden 4. 1. Som ØSU påpegede i sin udtalelse om »underen- treprisens konkurrenceevne i tekstil- og beklædningsin- dustrien i Den Europæiske Union« (1), er underleveran- dørvirksomhederne et afgørende led i kæden, dels i kraft af deres fleksibilitet, og dels fordi de frembyder et alternativ til systematisk udflytning af arbejdspladser til lande uden for EU. Det må derfor betragtes som en konkurrencefaktor for sektoren, at europæiske underle- verandører med et højt kvalitetsniveau befinder sig inden for rækkevidde, fordi de gør det muligt at reagere meget hurtigt på ændringer i forbrugernes smag, som følger skiftende modeluner. Underleverandørvirksomhed fremmer også innovation og kreativitet takket være fleksibiliteten hos sektorens mange tusinde SMV- og håndværksvirksomheder. I mange regioner er disse underleverandører desuden af afgørende betydning for beskæftigelsen, især for den kvindelige arbejdskrafts vedkommende. Det er derfor vigtigt, at man på EU-plan stimulerer pilotprojekter og udveksling af bedste frem- gangsmåder med hensyn til dels »just in time«-leverancer og dels kvalitet. ØSU bifalder i den forbindelse de som den europæiske Euratex-sammen- initiativer, slutning har lanceret med støtte fra Kommissionen med henblik på at fremme forskning og teknologioverførsel på området hurtig respons. ØSU understreger betydning- en af, at man udvider dette initiativ og inddrager både kædens første og sidste led, dvs. dels modedesignere og håndværksvirksomheder og dels specialiserede detail- handlende, således at denne nye dynamik og fleksibilitet vinder indpas i hele sektoren. Fænomenet passiv forædling og underentrepriser 4. 2. i tredjelande fortjener at blive undersøgt mere indgående. Navnlig gennem udveksling af bedste fremgangsmåder (benchmarking) mellem virksomhederne skulle det være muligt at udsondre de former for passiv forædling, som har en positiv indvirkning på den lokale beskæftigelse. Erfaringerne med NAFTA på det nordamerikanske marked fortjener at blive analyseret nærmere. Inden for NAFTA, som nu også omfatter de karibiske lande, er der blevet iværksat en global strategi for tekstil- og beklædningssektoren. ØSU foreslår, at EU anlægger en tilsvarende strategi i forhold til de øst- og centraleuropæ- iske lande, tredjelandene i middelhavsområdet og AVS- landene under Lomé-konventionen. Ud over princippet om gensidig åbning af grænserne og en fælles ordning for oprindelsesregler skulle en EU-strategi indebære forpligtelser om overholdelse af grundlæggende sociale og miljømæssige regler. Tilsvarende skulle strategien omfatte egnede instrumenter til fremme af virksomheds- samarbejdet i dette store EU-Middelhavsområde: centre (1) EFT C 66 af 3. 3. 1997. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/99 for industrielt samarbejde mellem virksomhederne, fæl- les uddannelses- og videreuddannelsesprogrammer, in- vesteringsstøtte af typen JOP eller ECIP (1) samt foran- staltninger vedrørende sikkerhed og hygiejne på arbejds- pladsen osv. ØSU anbefaler, at man igangsætter en undersøgelse af de fordele, som kan forventes af en sådan strategi. 4. 3. Denne undersøgelse bør også omfatte de negative konsekvenser af en ukontrolleret underleverandørvirk- somhed, som unddrager sig alle økonomiske og sociale regelsæt: massiv delokalisering med fjernelse af arbejds- pladser fra EU og udnyttelse af en lokal arbejdskraft på vilkår, som krænker den menneskelige værdighed og tilsidesætter ILO’s konventioner. 4. 4. Anvendelsen af sort arbejde i Europa udgør en sand svøbe for sektoren. ØSU går ind for, at dette fænomen, som berører alle EU-lande, bliver kulegravet i en grønbog, som skal sætte tal på problemet og foreslå løsninger — hvortil utvivlsomt må høre et tættere samarbejde mellem medlemsstaterne. 5. Forbedring af de generelle økonomiske rammevilkår 5. 1. Der gøres i meddelelsen for lidt ud af de høje arbejdsomkostninger i EU, som skyldes beskatning og andre bidrag. Dette er imidlertid et stort problem for EU. Da tekstil- og beklædningsindustrien beskæftiger så mange, især kvindelige arbejdstagere, vil den have stor glæde af en reduktion af omkostnings- og beskatnings- byrden på arbejde, navnlig til fordel for den mindst faglærte arbejdskraft. Dette er en oplagt metode til bekæmpelse af sort arbejde, og det samme gælder princippet om en lavere momssats for arbejdsintensive tjenesteydelser, som derved ville få chancen for at udvikle sig inden for sektoren. ØSU beklager, at EU’s beskæftigelsestopmøde imødekom Europa- ikke Parlamentets forslag om en ændring af det 6. momsdirek- tiv, så der kan igangsættes pilotprojekter med henblik på at sænke momsen på arbejdsintensive tjenesteydelser. Kommissionen nævner med rette, at arbejdsmar- 5. 2. kedsdialogen inden for sektoren spiller en afgørende rolle, navnlig når det gælder nedsættelse/omlægning af arbejdstiden, uddannelse samt bevarelse og skabelse af arbejdspladser. ØSU opfordrer arbejdsmarkedets parter til at tage disse spørgsmål op i fællesskab. Kommissionen kunne med fordel gøre status over den bedste praksis i medlemsstaterne, især med hensyn til aftaler mellem arbejdsmarkedets parter om fleksibel arbejdstid i tilknyt- ning til bevarelse eller skabelse af arbejdspladser. ØSU understreger, at det vil være lettere at omlægge arbejdsti- den, hvis der samtidig sker en reduktion af arbejdsom- kostningerne, og at denne i givet fald må omfatte alle sektorer, således at konkurrencen ikke forvrides. Hvis arbejdsmarkedsdialogen skal have nogen effekt, må den omfatte alle repræsentanter for distributionssektoren, håndværket og SMV. Kommissionen må derfor drage omsorg for, at disse aktørers repræsentative organisatio- ner er forsvarligt repræsenterede i enhver forhandling på såvel generelt som branchemæssigt plan. 6. Uddannelse og kvalifikationer Tekstil- og beklædningsindustrien befinder sig i 6. 1. den paradoksale situation, at selv om der stadig går arbejdspladser tabt med beskedne færdighedskrav, så er der navnlig i bestemte EU-regioner mangel på faglært arbejdskraft, idet denne gruppe arbejdstagere ikke føler sig særlig tiltrukket af en branche, hvis almindelige omdømme er flosset, og hvor lønningerne generelt ligger under gennemsnittet. 6. 2. ØSU understreger derfor betydningen af en effektiv uddannelsespolitik, som navnlig må indgå i en regional strategi for EU og nabolandene (de central- og østeuropæiske lande og landene i middelhavsområdet). Samtidig med, at uddannelsesniveauer og lønninger hæves, må branchen forsøge at gøre sig mere tiltrækken- de for de unge. 6. 3. EU har en rolle at spille i denne forbindelse. ØSU anbefaler, at man sikrer nemmere adgang til Leonardo- og Adapt-programmerne, som har skuffet mange af branchens aktører, dels fordi der er knyttet for mange administrative formaliteter til dem, og dels fordi midler- ne er utilstrækkelige. I forbindelse med EU’s pilotprojek- ter, slår ØSU til lyd for etableringen af et europæisk netværk for uddannelsesinstitutioner, således at der bliver større muligheder for erfaringsudveksling og fælles programmer. Hvis dette tiltag skal være effektivt, er det nødvendigt at medinddrage sektorens fag- og erhvervsorganisationer, herunder repræsentanter for SMV, håndværk og distribution, således at uddannelses- tilbuddet kan afstemmes efter sektorens behov. 7. Regionalpolitik og rammer for offentlig støtte (1) JOP: Joint Venture Programme. ECIP: European Commu- nity Investment Partners. Rimeligheden af en regionalpolitik på EU-plan 7. 1. kan ikke anfægtes, hvis den hverken medfører overskuds- C 214/100 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 produktion eller uacceptable konkurrenceforvridninger, som straffer de mest effektive virksomheder uden at åbne reelle fremtidsmuligheder for kriseramte sektorer, men blot holder disse i live ved hjælp af støtte. Ud fra denne synsvinkel må man stille det spørgsmål, om EU’s nuværende regionalpolitik virkelig harmonerer med en rammepolitik for støtte på tværs af brancherne. Det er tiltrængt med større gennemsigtighed på området, bl. a. således at reglerne bliver forenklet og anvendt med større konsekvens. Der burde i de ugunstigt stillede regioner snarere satses på integrerede aktioner til fremme af den lokale tekstil- og beklædningsindustri: uddannel- sestiltag, kvalitet, tekniske centre, erhvervelse af nye teknologier, aftaler med den specialiserede distributions- sektor. Der kunne igangsættes foranstaltninger med udveksling af bedste praksis på europæisk plan, navnlig efter vellykkede forbilleder. adgang til sådanne arrangementer. ØSU anmoder derfor Kommissionen om at afholde en rundbordssamtale mellem arrangører af udstillinger og messer i EU og de berørte brancheorganisationer, således at der kan skabes større gennemsigtighed i reglerne for at opnå adgang til disse arrangementer. ØSU forventer også, at Kommissio- nen spiller en mere aktiv rolle og bl. a. gør brug af en »forordning« vedrørende handelshindringer for at forsvare de europæiske producenters interesser, når disse udelukkes fra arrangementer i tredjelande. Denne rolle henhører traditionelt under de offentlige myndighe- ders kompetence, og dette er at foretrække frem for tanken om at yde støtte til branchekontorer i tredjelande — en opgave der helt klart snarere sorterer under det private eller nationale initiativ. 7. 2. EU’s indre marked fungerer endnu ikke efter hensigten. Når det gælder offentlige indkøb inden for sektoren, åbnes der kun i meget ringe grad op for virksomheder fra andre medlemsstater. Tværtimod sker det yderst ofte, at de nationale offentlige indkøbere fraviger EU-direktiverne: forskelsbehandling på grund- lag af diskriminerende kriterier, udvælgelse alene ud fra den laveste pris, regelkrav. ØSU minder i den forbindelse om, at det i sin udtalelse om »Grønbog om offentlige indkøb« på længere sigt foreslog utilstrækkeligt gennem- førte direktiver erstattet med forordninger, samtidig med at man i første række burde vælge det bedste bud, give SMV’er præferencekvotaer og oprette selvstændige myndigheder. Hvad angår den tekniske standardisering, er det nødvendigt dels at harmonisere og dels at anvende ækvivalensprincippet, således at der sættes en stopper for de nationale bestemmelser på f. eks. miljøområdet, som kan have en diskriminerende virkning. 7. 3. Beskatning er en afgørende faktor for konkurren- ceevnen og en vigtig kilde til konkurrenceforvridninger. Spørgsmålet behandles ikke fyldestgørende i Kommis- sionens meddelelse. Navnlig forud for indførelsen af euroen er det mere nødvendigt end nogensinde med en egentlig evaluering af beskatningssystemerne i EU, som vil gøre det muligt at foretage en bedre sammenligning af konkurrenceevnen og konkurrenceforholdene. Kommissionen har netop offentliggjort en med- 7. 4. delelse, hvori konkurrencepolitikken vedrørende messer og udstillinger fortolkes. Meddelelsen kommer på det rette tidspunkt, thi dette spørgsmål er særlig ømtåleligt for tekstil- og beklædningsindustrien, hvor talrige euro- pæiske virksomheder — navnlig SMV’er og modedesig- nere — klager over, at de uden gyldig grund nægtes 8. Optimale vilkår for konkurrencedygtige virksom- heder 8. 1. Selv om den europæiske tekstil- og beklædnings- industri fremtræder som en kriseramt branche, har den helt klart en række stærke sider, og mange af dens virksomheder befinder sig helt i front på verdensplan. På den baggrund forventer ØSU af en handlingsplan, at der gøres mere dynamisk status over sektorens fremtidsmuligheder med hensyn til virksomheds- og jobskabelse. Bl. a. kunne følgende tjene som udgangs- punkt: 8. 2. Navnlig når det gælder nye stoffer og fibre, er forskningssektoren ikke tilstrækkeligt udviklet inden for den europæiske tekstil- og beklædningsindustri. Talrige europæiske designere, håndværkere og virksomheder vender sig mod de centre, som er blevet etableret uden for EU. Som tiltag på området nye materialer foreslår ØSU, at sektoren knyttes direkte til de »advisory Groups«, som fastlægger de prioriterede aktioner. Der bør foretages en bedre koordinering med de nationale FTU-tiltag. 8. 3. Der er et betydeligt innovationspotentiale i denne sektor, navnlig hos de små og mellemstore virksomheder. Utilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer har betydet, at dette potentiale langt fra er kommet til fuld udfoldelse. I denne forbindelse kunne EU yde et afgørende bidrag til at nedbryde skrankerne mellem netværk til innovationsfremme og tekniske centre, at udvikle samarbejdsbaserede forskningsprojekter som fx Craft og at fremhjælpe demonstrationsprojekter i tilknytning til indførelsen af nye teknologier. Demon- strationsprojekterne kunne have form af et »Eureka- agentur for innovation« med en kombination af offentli- ge og private midler samt europæiske programmer og nationale tiltag, således som ØSU slog til lyd for i sin initiativudtalelse om »følgerne for SMV af det stadige, 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/101 generelle fald i de midler, der afsættes til forskning og teknologisk udvikling i EU (på EU- og nationalt plan)« (1). For tekstil- og beklædningsindustriens ved- kommende bør et sådant initiativ omfatte mode og design som en form for innovation. En af sektorens strukturelle svagheder skyldes, 8. 4. at den ikke er særligt finansielt tiltrækkende, fordi den investerede nettokapital giver et ringe afkast, hvilket holder investorerne på afstand. Som led i de vækst- og beskæftigelsesinitiativer, der blev vedtaget på EU’s indførtes der beskæftigelsestopmøde i Luxembourg, finansielle incitamenter til fremme af virksomhedsetable- ring og investeringer i form af risikokapital og garantier. Da så mange SMV’er inden for sektoren forsvinder, fordi ingen købere ønsker at videreføre dem, foreslår ØSU, at erhvervsorganisationerne i samarbejde med finansieringsformidlere får i opdrag at finde frem til projekter, som kan tænkes at nyde godt af disse incitamenter, både når det gælder etablering og overta- gelse af virksomheder. 8. 5. Spørgsmålet om intellektuel ejendomsret er af afgørende betydning for udviklingen af denne meget »personaliserede« sektor. Hurtig vedtagelse af forslaget om et EU-direktiv til beskyttelse af mønstre og modeller samt af forslaget om et egentligt fællesskabspatent bør således høre til handlingsplanens prioriterede mål- sætninger. Samtidig bør disse retsinstrumenter kunne benyttes til effektiv bekæmpelse af piratkopiering, der udgør en svøbe for sektoren på internationalt plan. Kommissionen bør føre denne aktion videre på interna- tionalt plan, således at spørgsmålet kommer til at stå højt på WTO’s dagsorden. 9. Industrielt samarbejde mellem virksomheder i EU 9. 1. Allerede i sin udtalelse om underleverandørvirk- somhed understregede ØSU nødvendigheden af »at fremme samarbejdet mellem SMV’erne, med inddragelse af de mindre handlende, således at disse virksomheder kan opnå en central placering. og i kraft af en politik, der sigter mod kvalitet til konkurrencedygtige priser, i givet fald kan konkurrere bedre med importvarerne og gøre deres interesser gældende over for de store distributionsvirksomheder«. 9. 2. Generelt må man stille det spørgsmål, om de nuværende instrumenter til støtte for samarbejdet (BC- Net, Interprise, Europartenariat) reelt lever op til sekto- rens behov. Med en større branchespecialisering i deres funktionsmåde ville man hurtigere kunne indkredse potentielle samarbejdspartnere, og noget tilsvarende gælder for informations- og hjælpeforanstaltninger iværksat af handelskamre og branche- og erhvervsorga- nisationer. 9. 3. De nuværende EU-samarbejdsinstrumenter ræk- ker ofte kun til det tidspunkt, hvor den første kontakt er etableret. I udtalelsen om underleverandørvirksomhed slog ØSU således til lyd for »et egentligt finansieringsin- strument (. ) med henblik på at fremme partnerskabet mellem små og mellemstore virksomheder i EU- landene«. Det kan med tilfredshed konstateres, at dette forslag rent faktisk er blevet fulgt op med forslaget om det såkaldte »JEV«-instrument (2), som lever op til denne målsætning fra vækst- og beskæftigelsesinitiativet. ØSU bifalder og støtter dette initiativ. 9. 4. Opmærksomheden bør i ganske særlig grad fokuseres på partnerskabsinstrumenter (JOP, ECIP) i relation til nabotredjelande, specielt Østeuropa og middelhavsområdet. Et kontrolleret industrielt samar- bejde, som fastholder størstedelen af værditilvæksten i EU, kan således fremme integrationen af disse landes industri i EU og lette adgangen til nye lokale markeder. I denne forbindelse kan EU ved at fremme centre for industrielt samarbejde i disse lande bidrage til at følge op på dette industrielle samarbejde, således det netop antager samarbejdets form og ikke blot resulterer i en udflytning af EU-virksomheder. Desuden bør de til disponible partnerskabsinstrumenter udstrækkes Asien og Sydamerika for at fremme den europæiske tekstil- og beklædningsindustris internationale udvik- ling. 10. Handel og forbrug 10. 1. ØSU minder om, at distributionen er et uund- værligt led i kæden, navnlig når det drejer sig om specialforretninger, stormagasiner eller den mindre detailhandel. Det er i denne forbindelse vigtigt, at handelsleddet involveres i alle projekter, navnlig når det gælder uddannelse eller samarbejde. ØSU skal her pege på sit forslag om pilotprojekter til fremme af samarbejdet mellem SMV med sigte på at etablere fælles strukturer for modeskabelse, produktion og distribution, således at værditilvæksten forøges i hvert enkelt led i kæden, bl. a. ved hjælp af en prispolitik, som gør det muligt at konkurrere med de store distributionsvirksomheder (3). 10. 2. ØSU skal ligeledes påpege, at forbrugerne ofte får ringe eller slet ingen information om oprindelsen og produktionsvilkårene for de produkter, som de tilbydes. Derfor er det på sin plads at foretage en konsekvensanaly- se af en oprindelsesmærkning. ØSU understreger be- tydningen af pilotprojekter, hvor producenter, distribu- tører og forbrugere medinddrages i navnlig bekæmpelsen (1) EFT C 355 af 21. 11. 1997. (2) JEV: Joint European Venture. (3) EFT C 66 af 3. 3. 1997. C 214/102 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 af varemærkeforfalskning. På linje med oprindelsesmær- kning vil også udviklingen af social mærkning eller miljømærkning være et middel til at gøre handlende og forbrugere mere ansvarlige i deres valg. 10. 3. Der findes forskellige nationale lovgivninger, som har til formål at beskytte forbrugernes sundhed og miljøet, navnlig med hensyn til bestemte kemiske stoffer, som benyttes ved behandlingen af tekstil- og beklæd- ningsprodukter. Et effektivt fungerende indre marked forudsætter en EU-harmonisering, og ØSU opfordrer Kommissionen til at tage initiativ til at forbyde bestemte stoffer, navnlig PCP’er og azofarvestoffer, ligesom an- vendelsen af formaldehyd og tungmetaller bør be- grænses. 10. 3. 1. På disse områder bør der gøres en særlig indsats under EU’s 5. rammeprogram, navnlig når det gælder nye stoffer med egenskaber, som er gavnlige for sikkerhed eller sundhed (f. eks. forebyggelse af allergi). Man må ligeledes efterprøve de potentielle virkninger af nye stoffer, som måtte blive opfundet, og føre skrap kontrol med importerende produkter, som i mange tilfælde ikke overholder EU’s forskrifter. 11. Henstillinger Nummer 1 ØSU konstaterer, at tekstil- og beklædningssektoren, der direkte beskæftiger 2,2 millioner mennesker i EU og næsten fem millioner, hvis modetilbehør og fodtøj medregnes, er en løfterig branche med et reelt vækst- og beskæftigelsespotentiale for EU. ØSU understreger især SMV’ernes og håndværksvirksomhedernes positive rolle, idet de sikrer branchens kreativitet og fleksibilitet. I denne forbindelse bifalder ØSU tanken om en EU- handlingsplan til forbedring af konkurrenceevnen, for- udsat at den indeholder en præcis tidsplan, veldefinerede midler og en opfølgnings- og overvågningsmekanisme. — Kollektive fremstød på tredjelandes markeder gen- nem relancering af Exprom-programmet. — Et fuldt gennemført indre marked, navnlig med hensyn til standardisering og åbning af offentlige købsaftaler. — Fremme og beskyttelse på såvel EU-plan som interna- tionalt plan af europæisk modedesign og europæiske mærkevarer takket være bl. a. EF-patentet, en ord- ning til beskyttelse af mønstre og modeller og en aktiv bekæmpelse af varemærkeforfalskning og bedrageri. — Skærpet kontrol vendt mod dumping og ulovlig handelspraksis og fremme af et charter for retfærdig og loyal handel på internationalt plan. — En aktiv sammenkobling af på den ene side handels- liberalisering til fordel for udviklingslandene og på den anden side overholdelsen af de grundlæggende sociale rettigheder, som er fastlagt i ILO-konven- tionerne. Nummer 3 Efter høring af de vigtigste berørte parter fremsætter ØSU følgende forslag til konkrete tiltag: — Det skal være lettere at udnytte EU’s eksisterende finansielle ressourcer (EU’s strukturfonde, Leonar- do-programmet) til foranstaltninger med henblik på at forbedre de ansattes kvalifikationer og fremskynde udbredelsen af nye teknologier, navnlig med sigte på SMV’er, håndværksvirksomheder og underleveran- dørvirksomheder generelt. — En mærkbar del af det fremtidige rammeprogram for forskning og udvikling bør omdirigeres i retning af innovationsstøtte, kreativ design og anvendelse af informationsteknologier Eureka- innovationsprocedurer). Tekstil- og beklædnings- sektoren bør ligeledes kunne trække på de nye finansieringsmekanismer for vækst og beskæftigelse, som blev vedtaget på topmødet i Luxembourg, når det gælder samarbejde mellem virksomheder, opstart og overtagelse af virksomheder og indførelse af ny teknologi. (Craft- og Nummer 2 ØSU mener, at handlingsplanen i første række bør fokusere på de områder, hvor EU har direkte kompeten- ce, dvs. : — En ekstern handelspolitik baseret på gensidighed og med den prioriterede målsætning at sikre europæiske produkter større adgang til tredjelandes markeder. — Der bør til handlingsplanen afsættes klækkelige midler (pilotprojekter, »benchmarking«) til fremme af virksomhedssamarbejdet: kollektive markedsfør- ingstiltag i tredjelande, brug af EDI til etablering af systemer med hurtig respons med inddragelse af SMV’er, håndværk, underleverandørvirksomheder og den specialiserede detailhandel, styrkelse af JEV- instrumentet for virksomheder og endelig netværks- samarbejde mellem specialiserede uddannelsesinsti- tutioner med inddragelse af de berørte aktører. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 214/103 — Der bør gennemføres en konsekvensanalyse af de valutariske, børsmæssige og strukturelle om- væltninger i Asien på de aktiviteter i sektoren, som er mest påvirkede heraf. Nummer 4 ØSU er klar over, hvor meget der rent socialt står på spil inden for en sektor, som stadig i vid udstrækning er domineret af yderst arbejdskraftintensive aktiviteter, og på baggrund af det foruroligende og uacceptable tab af arbejdspladser anbefales derfor: — En udvidet og intensiveret arbejdsmarkedsdialog inden for sektoren for at opnå fremskridt i retning af arbejdstidsomlægning, forbedrede kvalifikationer og øget beskæftigelse, navnlig gennem kortlægning af de mest nyskabende aftaler. — Effektive foranstaltninger på nationalt plan for at lette de omkostninger og skatter, som tynger det ufaglærte arbejde. — Foregribelse af industrielle om- forudsigelige væltninger via en gruppe på højt plan bestående af kvalificerede repræsentanter for de forskellige berørte parter. — En mere beslutsom politik fra EU’s side for at fremme ILO’s grundlæggende konventioner samt den ad- Bruxelles, den 29. april 1998. færdskodeks, som er undertegnet af arbejdsmarkeds- parterne i Europa. — At EU bekæmper illegalt arbejde gennem en samord- ning af medlemsstaternes tiltag. — En regional strategi med henblik på at etablere et prioriteret område for handels- og industrisamar- bejde med Østlandene og landene i middelhavsom- rådet samt de asiatiske og sydamerikanske lande. Dette partnerskabsområde kan sikre nye afsætning- smarkeder og øget konkurrenceevne for EU’s tekstil- sektor. Det kan ligeledes bidrage til at højne levestan- darden og beskæftigelsesniveauet i disse, hvis det kombineres med en effektiv overvågning af beskyttel- sesvilkårene, navnlig når det gælder de sociale og miljømæssige forhold. ØSU anmoder Kommissionen om i samråd med de berørte erhvervskredse at foranstalte en undersøgelse af dette spørgsmål. Nummer 5 ØSU er klar over, at denne meddelelse skal betragtes som et første skridt, og anbefaler derfor, at der fastlægges en præcis tidsplan for gennemførelsen af handlingspla- nen. Hvis der hvert år bliver offentliggjort en »resultat- tavle«, vil de berørte parter — herunder ØSU — være i stand til at efterprøve, om planen rent faktisk bliver gennemført. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: WRITTEN QUESTION No. 1224/98 by Roberta ANGELILLI to the Commission. Further information on the subway and high- speed tramway and application of Directive 85/337/EEC in Italy

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
Latium
application of EU law
competence of the Member States
environmental impact
infringement procedure (EU)
underground railway
urban construction

text: 5. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 31/23 (1999/C 31/028) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1198/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Concepci(cid:243) Ferrer (PPE) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Metsi(cid:228) koskevat tukiohjelmat Mets(cid:228)ala on viime vuosien aikana saanut tukea useista Euroopan unionin ohjelmista, joista mainittakoon Fair- ohjelma, ohjelma yhteis(cid:246)n metsien suojelemiseksi mets(cid:228)paloilta ja Leader II-ohjelma. Ottaen huomioon metsien kaupallisen ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228)n merkityksen, unionin metsien monimuotoisuuden ja tarpeen toimia metsien katoamisen torjumiseksi, miten komissio arvioi Euroopan unionin mets(cid:228)alan tukemiseksi t(cid:228)h(cid:228)n asti harjoitettua politiikkaa? Mit(cid:228) suunnitelmia komissiolla on nykyisten mets(cid:228)alan tukioh- jelmien suhteen vuosiksi 2000›2006? Komission j(cid:228)senen Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1196/98 ja E-1198/98 (16. kes(cid:228)kuuta 1998) Komissio on tietoinen metsien merkityksest(cid:228) maaseudun kehitt(cid:228)miselle, ty(cid:246)llisyydelle, ekologisen tasapainon s(cid:228)ilytt(cid:228)miselle sek(cid:228) eroosion ja aavikoitumisen est(cid:228)miselle maaseutualueilla. Parlamentin pyynn(cid:246)st(cid:228) komissio aikoo noudattaa parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassa asetettua m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaa 31. tam- mikuuta 1999, joten se tulee esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n mets(cid:228)strategiaa koskevan tiedonannon ennen vuoden 1998 loppua. Lis(cid:228)ksi komissio on jo vastannut parlamentin pyynt(cid:246)(cid:246)n, joka koski mets(cid:228)toimenpiteiden saattamista johdonmukaisemmin osaksi yhteis(cid:246)n politiikkoja, esitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) Agenda 2000 -asiakirjaan (1) perustuvan maaseu- dun kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevan ehdotuksen yhdeksi osaksi erityist(cid:228) mets(cid:228)taloutta koskevaa lukua. (1) KOM(97) 2000. (1999/C 31/029) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1224/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Alikulkutunneli, raitiolinja ja direktiivin 85/337/ETY soveltaminen Italiassa, tietojen p(cid:228)ivitys Viittaan aikaisempaan kysymykseeni P-0141/97 (1), joka koski Rooman kaupungin suunnitelmaa nopean raitiovaunulinjan rakentamiseksi Casaletton ja Largo Argentinon v(cid:228)lille, ja kysymykseeni E-1273/97 (2), jossa pyysin uusia tietoja asiasta. Viittaan edelleen kysymykseen E-1270/97 (3), joka koski Rooman kaupungin hanketta Castel Sant(cid:146)Angelon alikulkutunnelin rakentamiseksi ja direktiivi(cid:228) 97/11/EY (4) sek(cid:228) kysymyksiin E- 2632/97 (5), E-3001/97 (6), P-3740/97 (7) ja E-3409/97 (8), jotka koskivat samaa asiaa, sek(cid:228) kysymykseen E-1971/ 97 (9) ja eritoten kysymykseen E-3410/97 (10), jossa pyydettiin selvennyksi(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY soveltamisesta n(cid:228)iden rakennushankkeiden osalta (11). Komissiolta pyydet(cid:228)(cid:228)n vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1. Tiet(cid:228)(cid:228)nk(cid:246) komissio, ett(cid:228) alikulkutunnelin rakentamisesta on luovuttu ja sen sijaan suunnitellaan toista, paljon pienemp(cid:228)(cid:228) hanketta, jota kutsutaan pieneksi tunneliksi? 2. Aiotaanko t(cid:228)ss(cid:228) aiemmasta poikkeavassa hankkeessa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) samaa EIP:n rahoitusta? 3. Onko t(cid:228)t(cid:228) hanketta koskeva ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointi tehty?


title: WRITTEN QUESTION No. 1254/98 by Odile LEPERRE-VERRIER to the Commission. Twinning arrangements with towns in the CEECs

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
cultural relations
economy
environmental policy
public administration
twinning
vocational training

text: C 354/84 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 11. 98 Svar avgivet av Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (3 juni 1998) Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att inha¤mta de upplysningar som beho¤vs fo¤r att kunna besvara fr(cid:229)gan. Den kommer att vidarebefordra dessa s(cid:229) snart som mo¤jligt. (98/C 354/135) SKRIFTLIG FR¯GA E-1252/98 fr(cid:229)n Odile Leperre-Verrier (ARE) till kommissionen (29 april 1998) A¤mne: Den europeiska ungdomens ha¤lsa Nu d(cid:229) talrika studier visar att den europeiska ungdomen inte sko¤ter sig ordentligt eller tillra¤ckligt bra, undrar jag om kommissionen kan sa¤ga vad den har fo¤r avsikt att go¤ra fo¤r att utveckla ha¤lsov(cid:229)rden fo¤r ungdomen (ha¤lsov(cid:229)rd i skolor och p(cid:229) universitet, fo¤rebyggande (cid:229)tga¤rder osv. )? Finns det inte orsak att inra¤tta ett sa¤rskilt program fo¤r allma¤n ha¤lsov(cid:229)rd? Har kommissionen planerat n(cid:229)gra sa¤rskilda (cid:229)tga¤rder p(cid:229) detta omr(cid:229)de? Svar fr(cid:229)n Pa·draig Flynn p(cid:229) kommissionens va¤gnar (5 juni 1998) Kommissionen a¤r va¤l medveten om att investeringen i ungdomars ha¤lsa a¤r en ho¤rnsten i den europeiska folkha¤lsopolitiken. Denna uppfattning avspeglas i de olika europeiska folkha¤lsoprogrammen, oavsett om det ga¤ller cancer, aids, narkotika eller ha¤lsofra¤mjande, da¤r ungdomarna a¤r bland de fra¤msta m(cid:229)lgrupperna. M(cid:229)nga projekt f(cid:229)r sto¤d genom dessa program, till exempel det europeiska na¤tverket fo¤r ha¤lsofra¤mjande i skolan, ett gemensamt initiativ fr(cid:229)n kommissionen, Europar(cid:229)det och WHO-Europa. I na¤tverket ing(cid:229)r nu 38 europeiska la¤nder och o¤ver en miljon elever. Den ha¤lsofra¤mjande skolan syftar till att skapa en sund livsstil fo¤r alla som har skolan som arbetsplats, genom att man utvecklar en sto¤djande miljo¤ som bidrar till att fra¤mja ha¤lsan. Man f(cid:229)r mo¤jlighet att skapa en trygg och ha¤lsofra¤mjande social och fysisk miljo¤. Genom ett aktivt samarbete mellan elever, personal, fo¤ra¤ldrar och samha¤llet medfo¤r den ha¤lsofra¤mjande skolan en rad fo¤rdelar › elevernas sja¤lvfo¤rtroende o¤kar och de f(cid:229)r mo¤jlighet att fo¤rverkliga sin fysiska, psykologiska och sociala potential. Vissa la¤nder har lyckats sprida denna tanke genom hela skolsystemet. I andra la¤nder finns det fortfarande olika problem i samband med genomfo¤randet som beho¤ver lo¤sas, med sto¤d fr(cid:229)n beslutsfattare inom utbildningen och inom politiska organ. Kommissionen h(cid:229)ller ocks(cid:229) p(cid:229) att utarbeta en rapport om ha¤lsosituationen bland ungdomar i gemenskapen som kommer att publiceras i sinom tid. (98/C 354/136) SKRIFTLIG FR¯GA E-1254/98 fr(cid:229)n Odile Leperre-Verrier (ARE) till kommissionen (29 april 1998) A¤mne: Va¤nortsfo¤rbindelser med sta¤der i de central- och o¤steuropeiska la¤nderna Kan kommissionen beskriva la¤get betra¤ffande de va¤nortsprogram den har finansierat mellan Europeiska unionen och vissa kommuner i Central- och O¤ steuropa? Kan kommissionen sa¤rskilt visa vad som (cid:229)stadkommits genom dessa va¤nortsprogram och vilka la¤nder som sa¤rskilts bero¤rts?


title: WRITTEN QUESTION No. 1286/98 by Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR to the Commission. Economic relations between Mexico and the European Union

eurovoc_concepts:
EU relations
Mexico
NAFTA
economic relations
free-trade agreement
investment abroad
tariff preference
trade agreement (EU)
trade relations

text: C 402/106 Official Journal of the European Communities EN 22. 12. 98 The Commission is not aware of any studies estimating that 80 % of unemployment is of a structural nature in Europe. The concepts of structural unemployment used in the technical literature are very different and by no means undisputed. According to a study published by the Commission (European Economy, No 59 of 1995, Analytical Study No 3) structural unemployment in Europe accounts to just under 40 %. The concept of structural unemployment used in this study, based on the absence of workers with proper qualification, is sent direct to the Honourable Member and to Parliament(cid:146)s Secretariat. (98/C 402/136) WRITTEN QUESTION E-1283/98 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (29 April 1998) Subject: Repairing damage to agriculture caused by natural disaster in Greece The recent disastrous weather which inflicted severe gales, rainstorms and frost on many parts of Greece (the Peloponnese, islands etc. ) caused widespread damage to production, plant and animal resources and infrastruc- ture. Since restoring agricultural potential after natural disasters is one of the EAGGF(cid:146)s priority intervention measures (Art. 5, ninth indent, of Regulation No. 4256/88 (1), will the Commission say whether it will approve any request that Greece might make for the reallocation of funding from the Community Support Framework in order to repair the damage to agriculture? (1) OJ L 374, 31. 12. 1988, p. 25. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (11 June 1998) The Commission expresses its sympathy to the farmers whose production and productive capacity were hit by bad weather. The Commission is willing to examine a request from the Greek authorities, supported by detailed and well- argued documentation, for a reordering of priorities within the Community support framework (CSF) in order to cover the repair of the damaged productive capacity. However, given the advanced stage of implementation of the CSF, the actual possibilities for reallocating the appropriations still available are extremely limited. (98/C 402/137) WRITTEN QUESTION E-1286/98 by Gerardo FernÆndez-Albor (PPE) to the Commission (29 April 1998) Subject: Economic relations between Mexico and the European Union Although the European Union is Mexico(cid:146)s second largest trading partner and the second largest source of direct foreign investment in the country, both parties consider that their economic relations are not fulfilling their full potential, bearing in mind that the European Union(cid:146)s participation in Mexico(cid:146)s total trade fell from 11. 45 % in 1990 to 6. 3 % in 1997. Mexico gives less favourable tariff preferences to European countries than it does to other countries with which it has concluded agreements. For its part, the European Union has signed agreements with more than 100 countries granting them more favourable treatment than it does for trade with Mexico. How will the Commission encourage the building of what could be a new relationship between the two parties, bearing in mind that Mexico has moved from a protectionist to an open market stance and that in the last ten years its exports have increased five-fold while its imports have risen by more than 600 %, making it the leading exporter and importer in Latin America?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1328/98 dell'on. Graham MATHER alla Commissione. Gara d'appalto obbligatoria: il caso del Consiglio del distretto metropolitano di Oldham (Regno Unito)

text: 11. 12. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 386/113 continuit(cid:224) e l(cid:146)efficacia dell(cid:146)azione comunitaria nel settore, la Commissione continuer(cid:224) ad adoperarsi per ottenere una decisione del Consiglio relativa ad un programma pluriennale a favore del turismo europeo, come quello proposto gi(cid:224) nel 1996 nella proposta di decisione del Consiglio relativa a un primo programma pluriennale a favore del turismo europeo Philoxenia (1997-2000) (1) e nella proposta modificata di decisione del Consiglio relativa a un primo programma pluriennale a favore del turismo europeo Philoxenia (1997-2000) (2). Infine, viste le sue competenze, la Commissione non considera appropriata l(cid:146)istituzione di un Ufficio europeo del turismo. (1) GU C 222 del 31. 7. 1996. (2) GU C 13 del 14. 1. 1997. (98/C 386/153) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1324/98 di Jean-Antoine Giansily (UPE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Istituzione di un(cid:146)agenzia europea per il clima A seguito della presa di posizione della commissione per l(cid:146)ambiente del Parlamento europeo sulla comunicazione della Commissione concernente la strategia per la riduzione delle emissioni di metano, pu(cid:242) la Commissione far sapere quali riflessioni le ispira la richiesta della commissione per l(cid:146)ambiente di istituire un(cid:146)agenzia europea per il clima e specificare quali tempi prevede per l(cid:146)istituzione di questo organismo? Risposta data dalla sig. ra Bjerregaard a nome della Commissione (19 giugno 1998) La questione concernente l(cid:146)istituzione di un(cid:146)agenzia europea per il clima Ł stata sollevata dalla risoluzione del Parlamento sulla comunicazione della Commissione «Strategia per ridurre le emissioni di metano» (1). Su questa questione specifica, durante il dibattito sulla comunicazione sopra menzionata, la Commissione ha risposto che l(cid:146)idea di istituire un(cid:146)agenzia europea per il clima Ł interessante e merita considerazione. Tuttavia, prima che la Commissione sia in grado di prendere posizione, l(cid:146)iniziativa deve essere ulteriormente esaminata con attenzione poichØ pone una serie di questioni pratiche e istituzionali concernenti il ruolo dell(cid:146)agenzia. Al momento la Commissione non sta seguendo l(cid:146)argomento poichØ Ł impegnata con la conferenza di Kyoto che ha priorit(cid:224) assoluta. (1) COM(96) 557 def. (98/C 386/154) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1328/98 di Graham Mather (PPE) alla Commissione (29 aprile 1998) Oggetto: Gara d(cid:146)appalto obbligatoria: il caso del Consiglio del distretto metropolitano di Oldham (Regno Unito) La Commissione Ł a conoscenza di un recente caso avvenuto nel Regno Unito, concernente un contratto per la manutenzione di edifici concesso dal Consiglio del distretto metropolitano di Oldham a un suo servizio senza seguire la debita procedura di gara? Il caso ha dato luogo, nell(cid:146)agosto 1995, all(cid:146)emissione di una diffida ai sensi dell(cid:146)articolo 14 della legge sul governo locale del 1988 relativa alle gare d(cid:146)appalto obbligatorie, che Ł stata abrogata, agli inizi del 1998, dal nuovo governo del Regno Unito