title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1165/98 van Graham WATSON aan de Commissie. Regionale luchthavens en toegang tot hub- luchthavens

eurovoc_concepts:
air traffic
air transport
airport
carriage of passengers
inland transport
intra-EU transport
transport capacity
transport planning
transport regulations

text: 22. 2. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 50/15 (1999/C 50/020) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1165/98 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Regionale luchthavens en toegang tot hub-luchthavens Het luchtverkeer naar en van regionale vluchthavens vertegenwoordigt een belangrijke en groeiende sector in de luchtvaartindustrie. Erkent de Commissie dat met het oog op het grotere aantal reizigers dat gebruik maakt van regionale luchthavens deze geconfronteerd worden met onevenredige economische problemen bij de verwerving van (cid:132)slots(cid:148) op hub- luchthavens? (1999/C 50/021) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1166/98 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie (29 april 1998) Betreft: Regionale luchthavens en toegang tot hub-luchthavens Heeft de Commissie bepaalde voorstellingen over een grotere toegankelijkheid tot hub-luchthavens voor luchtvaartondernemingen die opereren vanaf regionale luchthavens? Zou de Commissie, hoewel het winstgevender is voor hub-luchthavens om het merendeel van de (cid:132)slots(cid:148) aan de hoogste bieder toe te wijzen, de invoering van Aangewezen Regionale Luchthavens steunen die toegang hebben tot een beperkt aantal (cid:132)slots(cid:148) op hub-luchthavens tegen een vaste prijs en met hetzelfde aandeel in het spitsuur van starts en landingen? Gecombineerd Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-1165/98 en E-1166/98 (29 mei 1998) De Commissie is ervan op de hoogte dat luchtvaartmaatschappijen die naar en van regionale luchthavens vliegen steeds grotere moeilijkheden ondervinden om (cid:132)slots(cid:148) te verwerven op hub-luchthavens. De Commissie kan bevestigen dat sinds de inwerkingtreding van Verordening (EEG) 95/93 van de Raad van 18 januari 1993 betreffende gemeenschappelijke regels voor de toewijzing van (cid:132)slots(cid:148) op communautaire luchthavens (1), de zogenaamde (cid:132)Slot(cid:148)-verordening, de druk op het toewijzingssysteem van luchthavens in de Gemeenschap is toegenomen, vooral ten gevolge van het groeiende verkeer. Bij de huidige voorbereiding van de wijziging en aanpassing van Verordening nr. 95/93 wordt rekening gehouden met de situatie van de regionale luchthavens. EØn van de grootste problemen bij de toewijzing van (cid:132)slots(cid:148) is het vinden van een evenwicht tussen de betrokken partijen. De grote luchtvaartmaatschappijen zijn van oordeel dat de exploitatie van stervormige netwerken door het voorstel gemakkelijker wordt. De regionale luchtvaartmaatschappijen en luchthavens vinden dat de regionale maatschappijen een betere en zelfs gegarandeerde toegang tot overbelaste luchthavens zouden moeten krijgen. Over het algemeen zijn luchthavens ge(cid:239)nteresseerd in een stabiele dienstverlening, het verplaatsen van een maximumaantal passagiers en het bereiken van een beter evenwicht tussen de regionale markt en de lange- afstandsmarkt. Deze elementen komen vaak met elkaar in botsing. Het is dan ook moeilijk de bestaande parameters zodanig te wijzigen dat een bepaalde categorie exploitanten voorrang krijgt ten opzichte van een andere. Het is de bedoeling in de herziening van de huidige verordening betreffende (cid:132)slots(cid:148) de mogelijkheid op te nemen om (cid:132)slots(cid:148) te reserveren op vitale routes naar en van regionale luchthavens waaraan op grond van Verordening nr. 2408/92 openbare-dienstverplichtingen zijn opgelegd. De lidstaten moeten dus (cid:132)slots(cid:148) kunnen blijven reserveren zodat exploitatie van dergelijke diensten tussen regionale luchthavens en hub-luchthavens wordt voortgezet. (1) PB L 14 van 22. 1. 1993


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1235/98 von Allan MACARTNEY an die Kommission. Beihilfen für die Ziegenhaltung

eurovoc_concepts:
distribution of aid
goatmeat
production aid
sheepmeat

formats: html pdf print

text: C 354/82 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 19. 11. 98 Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (5. Mai 1998) Im allgemeinen liegt der Kommission keine Aufschlu¤sselung der nationalen Zahlen nach Regionen vor. Bei Spanien handelt es sich jedoch um einen Sonderfall, da hier seit 1997 in bestimmten autonomen Regionen eigene Zahlstellen zugelassen sind und die Ausgaben nach autonomen Regionen aufgeschlu¤sselt mitgeteilt werden, so da(cid:223) die Kommission die gewu¤nschten Ausku¤nfte zu Katalonien erteilen kann: Im Jahr 1997 wurden 41 000 Mio. ESP (ca. 250,3 Mio. Ecu) in Anspruch genommen. (98/C 354/131) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1235/98 von Allan Macartney (ARE) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Beihilfen fu¤r die Ziegenhaltung Kann die Kommission besta¤tigen, da(cid:223) die landwirtschaftlichen Beihilfen fu¤r die Ziegenhaltung im Rahmen der Regelung der Europa¤ischen Union fu¤r Schaf- und Ziegenfleisch in den Mitgliedstaaten mit traditionellem Ziegenfleischverzehr lediglich den Beihilfen fu¤r die Schafhaltung entsprechen? Hat die Kommission untersucht, welche mo¤glichen Ungleichheiten durch diese Politik entstehen ko¤nnen und welche Auswirkungen diese Politik auf die Ziegenhaltung in den La¤ndern hat, die nicht als La¤nder mit traditionellem Ziegenfleischverzehr eingestuft wurden? Plant die Kommission eine A¤ nderung fu¤r die Zukunft, um eine gleichma¤(cid:223)ige Verteilung der Beihilfen fu¤r die Ziegenhaltung in allen Mitgliedstaaten zu gewa¤hrleisten? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (15. Mai 1998) Die Kommission kann besta¤tigen, da(cid:223) die Ziegenpra¤mie auf Regionen in der Gemeinschaft beschra¤nkt wird, in denen Ziegen traditionsgema¤(cid:223) wie Schafe fu¤r die Fleischerzeugung gehalten werden. Die Kommission ist nicht der Ansicht, da(cid:223) durch diese Regelung Ungleichheiten entstehen. Die Pra¤mie, die ja¤hrlich im Rahmen der Regelung fu¤r Schaf- und Ziegenfleisch gezahlt wird, dient der Unterstu¤tzung von Fleischerzeugern. Auf diese Beihilfe haben nur Erzeuger Anspruch, deren Ziegenhaltung in erster Linie auf die Fleischerzeugung ausgerichtet ist, wobei die Haltungsmethoden fu¤r Schafe und Ziegen im wesentlichen vergleichbar sein mu¤ssen. In Mitgliedstaaten ohne traditionellen Ziegenfleischkonsum ist dies nicht der Fall, da Ziegen dort in hauptsa¤chlich fu¤r die Woll- oder Milcherzeugung gehalten werden. Die Kommission beabsichtigt nicht, die Pra¤mienregelung in naher Zukunft auf Ziegenhalter auszudehnen, die nicht hauptberuflich Ziegenfleisch erzeugen. (98/C 354/132) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1236/98 von Allan Macartney (ARE) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Inspektionen im Rahmen der Mutterkuhpra¤mienregelung und der Regelung u¤ber Ausgleichszahlungen fu¤r die Tierhaltung in Berggebieten Kann die Kommission mitteilen, ob bei den Voraussetzungen fu¤r Pra¤mienanspru¤che der Erzeuger im Rahmen der Mutterkuhpra¤mienregelung (MKP) und der Regelung u¤ber Ausgleichszahlungen fu¤r die Tierhaltung in Berggebieten (ATB) ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Regel besteht, wonach Inspektionsbesuche ohne Voranmeldung erfolgen (MKP 1997/ATB 1998)? Kann eine Inspektion abgelehnt werden, wenn entlastende Umsta¤nde, wie unzureichendes Personal fu¤r den Umgang mit den Tieren, vorliegen?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1165/98 von Graham WATSON an die Kommission. Regionale Flughäfen und Zugang zu Zentralflughäfen

text: 22. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 50/15 (1999/C 50/020) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1165/98 von Graham Watson (ELDR) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Regionale Flugh(cid:228)fen und Zugang zu Zentralflugh(cid:228)fen Luftverkehr von und nach Regionalflugh(cid:228)fen ist ein bedeutender und wachsender Teil der Luftfahrtbranche. Erkennt die Kommission an, da(cid:223) die Regionalflugh(cid:228)fen aufgrund ihres gestiegenen Passagieraufkommens noch immer relativ gro(cid:223)e wirtschaftliche Probleme haben, sich Zeitnischen f(cid:252)r Zentralflugh(cid:228)fen zu sichern? (1999/C 50/021) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1166/98 von Graham Watson (ELDR) an die Kommission (29. April 1998) Betrifft: Regionalflugh(cid:228)fen und Zugang zu Zentralflugh(cid:228)fen Mit welchen Pl(cid:228)nen will die Kommission Fluggesellschaften, die von Regionalflugh(cid:228)fen aus operieren, den Zugang zu Zentralflugh(cid:228)fen sichern? F(cid:252)r Zentralflugh(cid:228)fen ist es eintr(cid:228)glich, die meisten Zeitnischen dem H(cid:246)chstbietenden zuzuweisen; w(cid:252)rde deshalb die Kommission die Einf(cid:252)hrung eines Konzepts (cid:132)anerkannter Regionalflugh(cid:228)fen(cid:147) unterst(cid:252)tzen, die zu einem Festpreis und mit dem gleichen Anteil an der Hauptverkehrszeit Zugang zu einer begrenzten Anzahl Zeitnischen der Zentralflugh(cid:228)fen h(cid:228)tten? Gemeinsame Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-1165/98 und E-1166/98 (29. Mai 1998) Der Kommission ist bekannt, da(cid:223) es den Luftverkehrsgesellschaften, die Regionalflugh(cid:228)fen bedienen, immer mehr Schwierigkeiten bereitet, sich passende Zeitnischen auf den (cid:252)berlasteten Zentralflugh(cid:228)fen zu sichern. Die Kommission kann best(cid:228)tigen, da(cid:223) sich seit dem Inkrafttreten der Verordnung (EWG) 95/93 des Rates vom 18. Januar 1993 (cid:252)ber gemeinsame Regeln f(cid:252)r die Zuweisung von Zeitnischen auf Flugh(cid:228)fen in der Gemein- schaft (1), der sogenannten Zeitnischenverordnung, der Druck auf das Zuweisungssystem auf den Flugh(cid:228)fen der Gemeinschaft verst(cid:228)rkt hat, was insbesondere auf das gestiegene Verkehrsaufkommen zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren ist. Die Lage auf den Regionalflugh(cid:228)fen wird bei den laufenden Vorbereitungen f(cid:252)r eine ˜nderung und Aktualisierung der Verordnung Nr. 95/93 ber(cid:252)cksichtigt. Eine der Hauptschwierigkeiten bei der Zuweisung von Zeitnischen besteht darin, Ausgewogenheit zwischen den interessierten Parteien zu erzielen. Einige gro(cid:223)e Fluggesellschaften meinen, der Vorschlag solle den Betrieb integrierter Speichennetze vereinfachen. Regionale Fluggesellschaften und Regionalflugh(cid:228)fen meinen, regionale Luftverkehrsunternehmen sollten einen besseren oder sogar einen garantierten Zugang zu (cid:252)berlasteten Flugh(cid:228)fen erhalten. Die Flugh(cid:228)fen im allgemeinen sind daran interessiert, die Dienste zu stabilisieren, die Anzahl der Flugg(cid:228)ste zu maximieren und ein besseres Gleichgewicht zwischen dem Regionalmarkt und dem Markt f(cid:252)r Langstreckenfl(cid:252)ge zu erzielen. Diese Elemente stehen h(cid:228)ufig im Widerspruch zueinander. Deshalb w(cid:228)re es schwierig, die geltenden Parameter dahingehend zu ver(cid:228)ndern, da(cid:223) eine Unternehmenskategorie den anderen gegen(cid:252)ber bevorzugt w(cid:252)rde. Es wird angestrebt, in der Neufassung der geltenden Zeitnischenverordnung die M(cid:246)glichkeit aufrechtzuerhalten, Zeitnischen auf wichtigen Strecken von und zu Regionalflugh(cid:228)fen in F(cid:228)llen zu reservieren, in denen gemein- wirtschaftliche Verpflichtungen gem(cid:228)(cid:223) der Verordnung Nr. 2408/92 des Rates bestehen. Deshalb sollten die Mitgliedstaaten auch weiterhin in der Lage sein, Zeitnischen zu reservieren, um den fortlaufenden Betrieb solcher Dienste zwischen Regional- und Zentralflugh(cid:228)fen zu gew(cid:228)hrleisten. (1) ABl. L 14 vom 22. 1. 1993, S. 1


title: WRITTEN QUESTION No. 1340/98 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. The euro and 1999

eurovoc_concepts:
European Monetary System
economic convergence
member country
national budget
public administration
public debt
public finance
third stage of EMU

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1163/98 af Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA til Kommissionen. Projekter finansieret inden for rammerne af LIFE II

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU financial instrument
Italy
co-financing
database
disclosure of information
environmental protection
information network
project evaluation

text: C 13/22 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 1. 1999 Kommissionen har endvidere fastlagt fłlgende kriterier for fordeling af bevillingsrammen mellem medlems- staterne: stłtteberettiget befolkningsandel, national og regional velstand og strukturproblemernes (herunder arbejdslłshed) alvor. Ud fra disse kriterier er det muligt at koncentrere EF-stłtten om omr(cid:229)derne med de stłrste vanskeligheder, herunder fjernomr(cid:229)derne. Det er dog den enkelte medlemsstat, som har ansvaret for at fordele de midler, der er tildelt et s(cid:230)rligt form(cid:229)l, mellem de forskellige regioner. (1) KOM(98) 131. (1999/C 13/030) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1140/98 af JosØ ApolinÆrio (PSE) til Kommissionen (24. april 1998) Om: EFRU-forordningens artikel 10 og Azorerne Regionen Azorerne (Portugal) befinder sig i F(cid:230)llesskabets yderste periferi og indtager derfor en s(cid:230)rlig stilling som omhandlet i EU-traktaten. Kan Kommissionen p(cid:229) den baggrund oplyse, hvor meget denne region har modtaget i EF-stłtte i henhold til EFRU-forordningens artikel 10 i perioden 1994-1999? Hvor stor en stłtte ventes der tildelt Azorerne i finansieringsperioden 2000-2006? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (27. maj 1998) I den nuv(cid:230)rende finansieringsperiode 1994-1999 har regionen Azorerne ikke deltaget i projekter, der blev godkendt efter artikel 10 i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) 2083/93 af 20. juli 1993 om (cid:230)ndring af forordning (E(cid:216)F) 4254/88 om gennemfłrelsesbestemmelser til forordning (E(cid:216)F) 2052/89 for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling (1). I den n(cid:230)ste finansieringsperiode 2000-2006 er det meningen, at stłtten til innovative foranstaltninger og pilotprojekter skal forts(cid:230)tte. Ifłlge Kommissionens forslag (2) skal op til 0,7 % af strukturmidlerne afs(cid:230)ttes til denne aktivitet. Det er umuligt at sige, hvor meget der kan afses til en bestemt region. (1) EFT L 193 af 31. 7. 1993. (2) KOM(98) 131 endelig udg. (1999/C 13/031) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1163/98 af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen Om: Projekter finansieret inden for rammerne af LIFE II (29. april 1998) I juli 1997 udvalgte Europa-Kommissionen 188 projekter, som vil blive samfinansieret via F(cid:230)llesskabets finansielle miljłinstrument LIFE II. Kan Kommissionen oplyse, om der blandt de udvalgte projekter er nogen, der vedrłrer Italien, og give detaljerede oplysnigner herom? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. juni 1998) I 1997 samfinansieredes der i alt 28 italienske projekter inden for rammerne af LIFE II-instrumentet. Som det er tilf(cid:230)ldet hvert (cid:229)r, er listen over disse projekter blevet offentliggjort i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende (1). Desuden findes der en database, som indeholder en beskrivelse af samtlige projekter, der er finansieret af LIFE siden 1992. Databasernes adresse er fłlgende: http://europa. eu. int/comm/life/home. htm


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1322/98 do Deputado Angela SIERRA GONZÁLEZ à Comissão. Urbanização do Barranco de Veneguera (Gran Canária)

eurovoc_concepts:
Canary Islands
environmental impact
environmental protection
project evaluation
protected area
protected species
protection of plant life
urbanisation

text: C 402/110 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 22. 12. 98 (98/C 402/142) PERGUNTA ESCRITA E-1312/98 apresentada por JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: EURO 1999 Devido ao Pacto de estabilidade e crescimento adoptado pelo Conselho Europeu de Amesterdªo em Junho de 1997, os Estados-membros tŒm como objectivo or(cid:231)amental a mØdio prazo, a obten(cid:231)ªo de posi(cid:231)ıes «pr(cid:243)ximas ao equil(cid:237)brio ou excedentÆrias». Se nos pr(cid:243)ximos anos mantiverem os seus ajustamentos or(cid:231)amentais, os Estados- -membros terªo uma situa(cid:231)ªo melhor das suas finan(cid:231)as pœblicas que lhes permitirÆ fazer frente com mais facilidade (cid:224)s consequŒncias or(cid:231)amentais de uma poss(cid:237)vel evolu(cid:231)ªo desfavorÆvel da economia. No entanto, e na opiniªo da Comissªo, qual seria a situa(cid:231)ªo actual da BØlgica se o Pacto de estabilidade tivesse sido aplicado durante o per(cid:237)odo de 1992-97? Resposta dada pelo ComissÆrio de Silguy em nome da Comissªo (2 de Junho de 1998) O Pacto de Estabilidade e Crescimento Ø constitu(cid:237)do por uma resolu(cid:231)ªo do Conselho Europeu de 7 de Junho de 1997 (1), pelo Regulamento (CE) 1466/97 do Conselho de 7 de Julho de 1997 relativo ao refor(cid:231)o da supervisªo das situa(cid:231)ıes or(cid:231)amentais e (cid:224) supervisªo e coordena(cid:231)ªo das pol(cid:237)ticas econ(cid:243)micas (2) e pelo Regulamento (CE) 1467/97 do Conselho de 7 de Julho de 1997 relativo (cid:224) acelera(cid:231)ªo e clarifica(cid:231)ªo do procedimento relativo aos dØfices excessivos2. O pacto tem por finalidade a disciplina or(cid:231)amental no contexto da Uniªo Econ(cid:243)mica e MonetÆria (UEM), e, consequentemente, a cria(cid:231)ªo das condi(cid:231)ıes de estabilidade necessÆrias para um crescimento sustentado. O pacto compreende um poderoso sistema de incentivos destinados a evitar que um Estado-membro incorra em dØfices excessivos e para que os corrija rapidamente no caso de estes ocorrerem. Em 1992, a BØlgica teve um dØfice do sector pœblico administrativo de 6,9 % do Produto Interno Bruto (PIB) e em 1993 esse dØfice era de 7,1 %. Tal situa(cid:231)ªo levou a uma decisªo do Conselho de 26 de Setembro de 1994 relativa (cid:224) existŒncia de um dØfice excessivo na BØlgica (no 6 do artigo 104o-C do Tratado CE). Durante o per(cid:237)odo compreendido pela questªo do Senhor Deputado, isto Ø, entre 1992 e 1997, a pol(cid:237)tica or(cid:231)amental belga foi essencialmente orientada para a convergŒncia, ou seja, para a correc(cid:231)ªo da situa(cid:231)ªo de dØfice excessivo, de forma a respeitar os critØrios de convergŒncia. Refira-se ainda que os nos 9 e 11 do artigo 104o-C do Tratado CE, relativos (cid:224)s san(cid:231)ıes, nªo eram aplicÆveis durante a segunda fase da UEM. (1) (2) JO C 236 de 2. 8. 1997. JO L 209 de 2. 8. 1997. (98/C 402/143) PERGUNTA ESCRITA E-1322/98 apresentada por Angela Sierra GonzÆlez (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (29 de Abril de 1998) Objecto: Urbaniza(cid:231)ªo do Barranco de Veneguera (Gran CanÆria) Recentemente, o Parlamento das CanÆrias adoptou uma lei de (cid:226)mbito auton(cid:243)mico, a qual autoriza a urbaniza(cid:231)ªo do Barranco de Veneguera (Gran CanÆria- Ilhas CanÆrias), apesar de uma Iniciativa Legislativa Popular com perto de 50. 000 assinaturas, que solicitava a sua inclusªo, como espa(cid:231)o natural protegido, na Lei de Espa(cid:231)os Naturais das CanÆrias. O pedido de inclusªo do Barranco de Venegara no Parque Rural do Nublo tem por base os importantes valores zoo-bot(cid:226)nicos da zona. Para os cientistas, Veneguera Ø considerada a mais importante reserva natural de determinadas espØcies de cactus da Gran CanÆria. Nela foram identificadas 12 espØcies da Gran CanÆria e 34 do ArquipØlago canÆrio. Quer isto dizer, que o referido espa(cid:231)o abrange uma representa(cid:231)ªo importante das «moitas termomediterr(cid:226)nicas e prØ-estØpicas»protegidas pela Directiva 92/43/CEE (1) relativa (cid:224) preserva(cid:231)ªo dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem "Vorschlag für eine Richtlinie des Rates zur Begrenzung der Emission von Stickstoffoxiden durch zivile Unterschall-Strahlflugzeuge"

eurovoc_concepts:
air quality
aircraft
common transport policy
environmental protection

text: 10. 7. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 214/9 3. 9. Artikel 2 der vorgeschlagenen A¨ nderungsrichtlinie Die vorgeschlagene A¨ nderungsrichtlinie wird 3. 9. 1. nach dem Mitentscheidungsverfahren erlassen, das stets langwierig ist und dessen Gesamtdauer nicht vorhergese- hen werden kann. Der Ausdruck „spätestens bis [Januar 1998]“ ist daher durch folgenden Ausdruck zu ersetzen: „innerhalb von x Monaten nach Erlaß dieser Richtli- nie“. Brüssel, den 29. April 1998. Der Präsident des Wirtschafts- und Sozialausschusses Tom JENKINS Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem „Vorschlag für eine Richtlinie des Rates zur Begrenzung der Emission von Stickstoffoxiden durch zivile Unterschall- Strahlflugzeuge“ (98/C 214/03) Der Rat beschloß am 13. Februar 1998, den Wirtschafts- und Sozialausschuß gemäß Artikel 84 Absatz 2 des EG-Vertrags um Stellungnahme zu dem vorgenannten Vorschlag zu ersuchen. Die mit der Vorbereitung der Arbeiten beauftragte Fachgruppe Umweltschutz, Gesundheitswe- sen und Verbrauch nahm ihre Stellungnahme am 31. März 1998 an. Berichterstatter war Herr Gafo Ferna´ndez, Mitberichterstatter waren Frau Stro¨m und Herr Tsirimokos. Der Ausschuß verabschiedete auf seiner 354. Plenartagung (Sitzung vom 29. April 1998) mit 119 gegen 2 Stimmen bei 2 Stimmenthaltungen folgende Stellungnahme. 1. Einführung 1. 1. Mit diesem Richtlinienvorschlag soll die Zunah- me der NOx-Emissionen von Unterschall-Strahlflug- zeugen eingeschränkt und so der für die kommenden Jahre prognostizierte starke Anstieg des Luftverkehrs- aufkommens durch bessere Emissionswerte der neuen Triebwerke der in der Europäischen Union betriebenen Fluzeuge ausgeglichen werden. Zu diesem Zweck werden neue Grenzwerte für 1. 2. die NOx-Emission der Triebwerke, nach zwei Typen der Leistungsfähigkeit unterschieden, festgelegt. Daneben wird ein Eintragungsverbot für die in den Mitgliedstaa- ten registrierten Flugzeuge erlassen, deren Triebwerke die Bestimmungen der Richtlinie nicht erfüllen. 1. 3. Um den Triebwerksherstellern und den Luft- fahrtgesellschaften eine ausreichende Frist für die Umset- zung dieser Bestimmungen einzuräumen, werden zwei Referenzfristen festgelegt: nach dem 31. Dezember 1999 müssen für Triebwerke neuen Typs die Grenzwerte eingehalten werden, nach dem 31. Dezember 2007 dürfen Triebwerke, deren erstes Modell vor dem Inkrafttreten dieser Richtlinie hergestellt wurde, nicht mehr in Flug- zeuge eingebaut werden. 1. 4. Das Eintragungsverbot bezieht sich nur auf Flugzeuge in den Luftfahrtrollen der Mitgliedstaaten der Europäischen Union. Es gilt daher nicht für aus Drittstaaten stammende und dort registrierte Flugzeuge, die den Luftraum der Gemeinschaft überfliegen oder in der Gemeinschaft zwischenlanden. Der Richtlinienvorschlag nimmt die Empfehlung 1. 5. des Ausschusses für Umweltschutz in der Luftfahrt (CAEP/3) auf, der Teil der Internationalen Zivilluftfahrt- Organisation (ICAO) ist. 2. Allgemeine Bemerkungen 2. 1. Der Wirtschafts- und Sozialausschuß befürwor- tet den Richtlinienvorschlag, der zu einer Verbesserung der Umweltbedingungen sowohl hinsichtlich der Bildung von Ozon in der oberen Troposphäre als auch durch die Senkung der Emission von Treibhausgasen (N2O) führt. Aufgrund eben dieser Wirkung der N2O möchte 2. 2. der Ausschuß darauf hinweisen, daß diese Maßnahme dazu beiträgt, die auf der Konferenz von Kyoto übernom- menen Verpflichtungen zu erfüllen. C 214/10 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 10. 7. 98 2. 3. Auch wenn üblicherweise Artikel 84 des Vertrags die Grundlage für die Verkehrspolitik der Europäischen Union bildet, hätte es der Ausschuß begrüßt, wenn zusätzlich auf Artikel 130 s verwiesen worden wäre, da letztliches Ziel dieser Richtlinie der Umweltschutz ist. Der Ausschuß hätte es ferner gutgeheißen, wenn 2. 4. in den Erwägungsgründen der Richtlinie stärker auf die Wechselwirkung mit der Richtlinie 92/14/EWG (Verminderung des Fluglärms) eingegangen worden wäre. 2. 5. Der Ausschuß ist des weiteren der Ansicht, daß in den Erwägungsgründen ausdrücklich darauf hingewiesen werden sollte, daß die Richtlinie auch für die Länder des Europäischen Wirtschaftsraums und die beitrittswilligen Länder Geltung hat. 3. Besondere Bemerkungen Der Ausschuß schlägt vor, folgenden Erwägungs- 3. 1. grund in den Vorschlag aufzunehmen: „Diese Maßnahme wirkt sich positiv auf die Begren- zung der Emission von Treibhausgasen aus, einer auf der Konferenz von Kyoto übernommenen Ver- pflichtung zur Erreichung des in Artikel 130 s des Vertrags vorgesehenen hohen Umweltschutzniveaus. Der Vorschlag trägt ferner dazu bei, daß diese Maßnahme von der ICAO als Maßnahme mit verbindlichem Charakter übernommen wird. “ Der Ausschuß schlägt außerdem die Aufnahme 3. 2. des folgenden Erwägungsgrundes vor: „Diese Richtlinie ist so bald wie möglich sowohl in den Ländern des Europäischen Wirtschaftsraums als auch in den beitrittswilligen Ländern anzuwenden. “ Brüssel, den 29. April 1998. Der Präsident des Wirtschafts- und Sozialausschusses Tom JENKINS


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: 'Byggbranschens konkurrenskraft'"

eurovoc_concepts:
building industry
competition policy
competitiveness
labour market
public works

text: C 214/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 val av resultaten av undersökningarna före den 31 decem- ber 2001. Kommittén väntar sig att medlemsstaterna i tillräcklig utsträckning stöder kommissionen i dessa ansträngningar. Bryssel den 29 april 1998. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: ‘Byggbranschens konkurrenskraft‘” (98/C 214/06) Den 6 november 1997 beslutade Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som fick uppdraget att förbereda kommitténs arbete i frågan, antog sitt yttrande den 1 april 1998. Föredragande var Eugène Muller. Vid sin 354:e plenarsession den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 117 röster för och två nedlagda. 1. Inledande kommentarer 1. 1. Europeiska kommissionens meddelande förtjä- nar särskild uppmärksamhet från ESK:s sida eftersom det tar upp konkurrenskraften inom en viktig sektor i den europeiska ekonomin (1) som kännetecknas av en hög arbetskraftsintensitet och av ett stort antal små och medelstora företag på olika produktions- och serviceområden inom byggbranschen. I meddelandet lyfter man vidare fram ett stort antal aspekter på byggprocessens samtliga faser och verksamhetsnivåer. Dessutom läggs meddelandet fram vid en tidpunkt när behovet av en ökad konkurrenskraft är mycket kännbart i hela EU, där sysselsättningsproblemet är ett centralt problem som bör vara det främsta målet för åtgärder, där strukturella förändringar bör övervägas och planeras inom ramen för inre marknaden och med tanke på EU:s (1) Nyckeltal ur kapitel 2 i Europeiska kommissionens medde- lande: den största industribranschen: 11 % av gemenska- pens BNP; den största branschen med avseende på syssel- sättningen: 8,8 miljoner människor, 7 % av arbetskraften; 26 miljoner arbetstagare är direkt eller indirekt beroende av byggbranschen; ”1=3” — varje arbetstillfälle som skapas inom byggbranschen ger indirekt ytterligare två arbeten; 2 miljoner företag, varav 97 % sysselsätter färre än 20 an- ställda och 93 % färre än 10. utvidgning, och där det följaktligen är mycket angeläget att utröna och konkretisera alla möjligheter till dynamik och utveckling på de ekonomiska, sociala och tekniska områdena. ESK ser positivt på att kommissionen inte nöjt 1. 2. sig med att sammanställa vilka frågor som måste ses över och presentera en rad möjliga handlingsalternativ, utan att man istället formulerar en rad rekommendatio- ner under de fyra huvudmålsättningar (2) som skall följas upp. Dessa rekommendationer bör fördjupas för att kunna integreras i ett åtgärdsprogram. I detta samman- hang bör man understryka vikten av de föreslagna eller rekommenderade ”särskilda åtgärder” som presenteras i form av en bilaga till meddelandet och som skall ses i förhållande till målen om en ökad tillväxt och en starkare konkurrenskraft. (2) Fyra huvudmålsättningar: att utveckla en konsekvent kvalitetspolitik; att förbättra lagstiftningen och de allmän- na förhållandena på området; att förbättra och bredda utbildningsmöjligheterna inom sektorn; att förstärka och ge ny inriktning åt forskning och utveckling till följd av förändringstryck. 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/17 1. 3. ESK uppmärksammar att de problem och åtgär- der som tas upp är många och komplexa. Vi inser att det mot bakgrund av de många horisontella och vertikala samband — reella och potentiella — som både samver- kar med och motverkar varandra kan framstå som vanskligt att utforma ett sammanhängande åtgärdspro- gram på europeisk nivå. ESK är emellertid angelägen om ett sådant. Därför uppmanar vi rådet att — med hänsyn till de fyra fastställda huvudmålsättningarna och de förslag som redan utformats — rikta uppmärksamhe- ten på grundläggande orienteringspunkter och därmed sammanhängande prioriterade åtgärder, att fastställa riktlinjer som kan ge kommissionen inspiration då man fastställer ett åtgärdsprogram som skall vara realistiskt och inspirerande och som kan genomföras i olika etapper och på de olika behörighets- och ansvarsnivåerna för att på så sätt säkerställa en starkare nationell och europeisk sammanhållning. 1. 4. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att kommissionen under utarbetandet av meddelandet i stor utsträckning har rådfrågat de direkt berörda parterna i näringsliv och samhälle, stöder ESK i stort dokumentets innehåll och målsättningar. De kommentarer som vi framför i detta yttrande är framför allt riktlinjer och prioriteringar som vi anser att man bör beakta under det fortsatta arbetet, för vilket en tidsplan bör upprättas. 1. 5. Förutom de rekommendationer som kommittén ger beträffande de fyra huvudmålsättningarna hänvisar vi direkt till kapitel 4 ”Slutsatser” i detta yttrande. Dessa slutsatser är inte av uttömmande karaktär. På detta stadium riktar de sig till rådet och kommissionen med tanke på att ramen och riktlinjerna för det åtgärdspro- gram som skall utarbetas inom kort skall fastställas. 1. 6. Kommissionen har lagt sig vinn om att beskriva vad man i meddelandet menar med ”byggbranschen” (1). Denna beskrivning innebär att aktörerna i detta stora urval av verksamheter omfattar ett stort och varierat antal yrkeskategorier eller socioekonomiska gruppering- ar som är direkt berörda. Följaktligen bör de rådfrågas under lämpliga former och ges möjlighet att delta i utformningen och genomförandet av olika åtgärder som skall ingå i åtgärdsprogrammet. Naturligtvis inskränker inte denna rättighet och skyldighet den roll som arbets- marknadens parter och andra intressegrupper som är (1) Byggbranschen betraktas i ordets vidaste bemärkelse och omfattar bostäder, byggnader som inte är avsedda som bostäder, väg- och vattenbyggnad samt industrianläggning- ar. Därtill är det nödvändigt att ta hela leverantörskedjan till komplexa med i beräkningen — från råmaterial produkter och system. På liknande sätt innehåller byggpro- cessen också alla faserna från den första idén och via systemstudier, konstruktion, arbetets genomförande och underhåll ända fram till rivning (inklusive återvinning och återanvändning av material, avfallshantering och förbränning). direkt inblandade i företagens verksamhet spelar (arbets- givare och arbetstagare och deras organisationer och fackföreningar) och inte heller deras befogenheter eller ansvar. 2. Konkurrensfaktorer 2. 1. Beskrivningen av konkurrensfaktorerna och de därmed sammanhängande problemen visar graden av beroende och samband som kan finnas mellan olika kategorier av aktörer i byggbranschen och EU:s och medlemsstaternas sektorpolitik. Samtidigt visar den behovet av att subsidiaritetsprincipen tillämpas korrekt med tanke på vissa sektoriella, nationella och regionala särdrag. Den ger dessutom direkt eller indirekt använd- bara anvisningar om vilka åtgärder som bör eller måste rättas till, stärkas, genomföras och kanaliseras inom byggbranschen och dess branschorganisationer, vars roll inte skall undervärderas. 2. 2. Det stämmer att nyckelfaktorerna för konkur- renskraft, som görs gällande i meddelandet, är mycket nära förbundna med varandra. Dokumentets upphovs- män anstränger sig att förklara och analysera dem en efter en i tio underkapitel (4. 1-4. 10). ESK stöder detta tillvägagångssätt. Vi stöder också den analys som man gjort av problemens många infallsvinklar. 2. 3. ESK stöder i stor utsträckning punkterna i de tio ovan nämnda underkapitlen. I detta skede av arbetet finns det inte någon anledning att göra ytterligare kommentarer, i synnerhet som beskrivningen av konkur- rensfaktorer och deras faktiska eller möjliga effekter följs upp och finner sitt svar i den del av dokumentet som behandlar huvudmålsättningar och särskilda åtgärder som bör vidtas och rekommendationer som bör övervä- gas. I detta yttrande kommer ESK i synnerhet att uppehålla sig vid denna sista del av meddelandet. 3. Rekommendationer, särskilda åtgärder och förslag till ett åtgärdsprogram 3. 1. Kommissionens dokument visar i vilken utsträck- ning det är nödvändigt och möjligt att upprätta ett åtgärdsprogram som är välstrukturerat och följer en tidsplan och som — förutom de åtgärder som skall preciseras — tar hänsyn till följande: — redan genomförda åtgärder och utvärderingen av deras verkan; — de samspel — ofta oklara — som kan finnas eller utvecklas mellan den politik som rör byggbranschen å ena sidan och den gemensamma, nationella, regionala och lokala politiken å andra sidan; C 214/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 — de offentliga och privata aktörernas vitt skilda kompetens, kapacitet och ansvar; — möjligheterna att beakta situationen och utveckling- en på marknaden samt förhållandet mellan utbud och efterfrågan; — nödvändigheten att ständigt sträva efter en effektiv integration av åtgärderna samt former för samord- ning och samarbete, såväl horisontellt som vertikalt, som kan verka dynamiskt på hela branschen. 3. 2. Kommissionens tillvägagångssätt kan naturligt- vis verka ambitiöst mot bakgrund av den komplexa problematiken. Det är emellertid ofrånkomligt på grund av den utmaning man står inför. ESK anser dessutom att de fyra huvudmålsättningarna kommer att göra det möjligt att förena de olika aspekterna och att kanalisera åtgärderna. 3. 3. ESK noterar med tillfredsställelse att kommissio- nen meddelar sin avsikt att genomföra ett handlingspro- gram (beslut skall tas av rådet) i samarbete med företrädare för byggbranschen. Enligt ESK:s mening kräver detta att man rådfrågar företrädare för samtliga berörda företagskategorier, i synnerhet företrädare för små och medelstora företag liksom företrädare för de anställda inom branschen. Vissa traditioner för samarbete och samråd som kännetecknar många små byggföretag bör utnyttjas. ESK förväntar sig också att kunna delta i rådfrågningsprocessen. 3. 4. När åtgärdsområdena väl fastställts skall man ständigt övervaka uppföljningen av de åtgärder som vidtagits samt deras inverkan. För att svara mot behovet av en effektiv uppföljning bör man i det planerade åtgärdsprogrammet redan från början konkret fastställa hur ett samråds- och samarbetssystem skall fungera i de aktuella beslutsstrukturerna. Lämpliga mekanismer för att samordna politiken och åtgärderna liksom en resulta- tutvärdering utgör naturligtvis ett avgörande villkor för att ett integrerat åtgärdsprogram skall vara effektivt. 3. 5. Innan kommittén uttalar sig om de fyra huvud- målsättningarna och de föreslagna åtgärderna, anser vi att man bör understryka två övergripande aspekter. 3. 5. 1. I meddelandet tar man upp problemet med byggbranschens anseende. ESK är medveten om de brister som finns på detta område och deras negativa inverkan och kan därför inte annat än stödja de initiativ som tagits och de försök som gjorts för att förbättra denna situation. Kommittén anser emellertid att det vid sidan av punktaktioner såsom informationskampanjer och kampanjer för att öka allmänhetens medvetenhet — vilka främst skall föras på det sektoriella och nationella planet — är viktigt att närma sig detta problem utifrån en övergripande och integrerad strategi med beaktande av alla de huvudmålsättningar som beskrivs i meddelandet. Inför de många olika problem som hänger 3. 5. 2. samman med konkurrenskraften och de många och ofrånkomliga förändringar som måste göras beträffande strukturer, medel, kvalifikationer, resurser, förfaranden och synsätt, vill ESK framhålla att det är nödvändigt att såväl på EU-nivå som på det nationella planet se till att man för en ärlig och konstruktiv dialog med samtliga aktörer i branschen och i synnerhet med arbetsmarkna- dens parter och andra intressegrupper. Kommittén är för övrigt övertygad om att om man eftersträvar och tillämpar de bästa formerna för dialog, samarbete och samråd mellan samtliga berörda parter, blir det lättare att fastställa nya vägar för branschen i framtiden (till exempel vad gäller kvalifikation, kvalitet, byggproces- sen, uppförandekodex, samordning, investeringar och arbetsorganisation). 3. 6. Mål 1: Att förbättra kvaliteten inom byggbran- schen 3. 6. 1. Detta mål är den vägledande principen i strävan att förbättra konkurrenskraften och kan delas upp i en rad kvalitetsområden av olika slag: en klar idé och detaljerad beskrivning av projektets syfte och utform- ning; planeringsförfaranden och -etapper; fastställande av tekniska klausuler och avtalsregler; efterlevnad av entreprenadvillkor, kostnadskalkyler och tidsgränser; uppfyllelse av hållbarhetskrav; regler som berör arkitek- tur, säkerhet, hälsa, miljö samt normer av estetisk och stadsplaneringsmässig karaktär. För att uppfylla dessa kvalitetskrav fordras teoretiska och praktiska kunskaper om och erfarenhet av teknik, finansiering, ledning, organisation, samordning, samarbete samt traditions- och arbetsmarknadsrelaterade aspekter, däribland ar- betsmiljö, anställningstrygghet och utnyttjande av ens- kilda individers kapacitet. A¨ ven om det således är möjligt att definiera 3. 6. 2. kvalitetsbegreppet och medlen för att uppnå detta mål, kan det förefalla svårt att utforma en sammanhängande kvalitetspolicy. Enligt ESK kan denna sammanhängande policy uppnås om man vid utformningen av programmet väger in olika faktorer som hänger samman med andra huvudmål. Bland dessa faktorer kan följande nämnas: hur företagen får sin kompetens och möjligheten att höja den, yrkeskrav, erkännande av anställdas kompetens, arbetsförhållanden, marknadsvillkor, lagstiftning, avta- informationsförmedling, teknik- lens överskådlighet, överföring samt förmågan att möta kundernas krav. I 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/19 detta sammanhang vill ESK hänvisa till synpunkterna i sitt yttrande på eget initiativ ”Hållbar utveckling för byggandet och boendet i Europa” (1). 3. 6. 3. Om de åtgärder som rekommenderas i den bifogade ”kvalitetstabellen” betraktas ur detta vidare perspektiv har ESK för tillfället ingenting att tillägga. 3. 6. 4. Det bör dock framhållas att begreppet ”kvali- tet” i vid mening inte bara berör tekniska standarder utan också aspekter såsom hälsa, säkerhet, energi, ny teknik, nya byggmetoder och miljö. Dessa aspekter ställer stora krav på kreativitet och innovationsförmåga inom företagen och hos alla andra som deltar i byggpro- cessen. Det bör dessutom framhållas att om man beaktar de konkurrensfaktorer som tas upp i kapitel 4 i meddelandet, utgör även de olika sätt att höja kvaliteten. i detta sammanhang är arbetstagarnas Ett exempel kompetens, som behandlas nedan i punkt 3. 8. 3. 6. 5. Den åtskillnad som görs (punkt 4. 1 i meddelan- det) mellan ”kvalitet i produktionsprocessen” och ”inte- grerad kvalitetsstyrning” är viktig. Man kan dock anta att i normala fall kommer det ena eller andra systemet att tillämpas beroende på de konkreta och ofta skiftande förhållandena. Icke desto mindre är det viktigt att främja en uppbrytning av fackgränserna och inledandet av ett reellt samarbete mellan alla aktörer i byggprocessen, införande av olika former av integrerad organisation och ledning samt användande av planerings- och samord- ningsinstrument och -organ före och under byggproces- sen. Man bör sträva efter bättre samordnings- och samarbetsformer, eftersom dessa gör det möjligt att respektera och även reducera kostnadsberäkningar, kostnader och tidsramar vid genomförandet av projek- ten, samtidigt som detta bidrar till att ge en fördelaktigare bild av sektorn. 3. 6. 6. Handlingsprogrammet bör under alla omstän- digheter främja skapandet av de rättsliga och avtalsmäs- siga förhållanden som krävs för att det valda systemet skall fungera väl och stödja genomförandet av informa- tionskampanjer och samråd bland de berörda parterna. 3. 6. 7. I enlighet med framställningen under punkter- na 4. 1 och 4. 4 i kommissionens meddelande bör man uppmuntra forskning kring och utveckling av nyskapan- de metoder för att höja kvaliteten med hänsyn till (1) EGT C 355, 21. 11. 1997. exempelvis särskilda förhållanden som byggobjektens storlek och deras tekniska svårighetsgrad, anbudsgivar- nas kapacitet, standardisering, utveckling av för bygg- branschen specifika metoder för kvalitetssäkring och frivillig certifiering, som är tillgängliga för små och medelstora företag, ökade kunskaper om teknik och ledarskap, effektiv användning av informationsteknik med koppling till bygg- och anläggningsprocessen, samt främja spridning av denna teknik. 3. 6. 8. Begreppet ”kvalitet” omfattar också byggmate- rial och byggnadens arkitektur och skönhetsvärde. Kommittén har behandlat dessa aspekter i flera tidigare yttranden. 3. 7. Mål 2: Att förbättra lagstiftningen inom byggbran- schen och allmänna marknadsvillkor 3. 7. 1. I flera av meddelandets kapitel (4. 6 - 4. 2 - 4. 3 - 4. 10) och i bilagan (3. ”Säkerställande av sund konkurrens” och 4. ”Modernisering av de offentliga myndigheternas roll”) redogörs för problem i samband med lagstiftning och de allmänna marknadsvillkoren, och framförs förslag till lösningar som huvudsakligen riktar sig till offentliga myndigheter. Listan över konkre- ta åtgärder för ”modernisering av de offentliga myndig- heternas roll” är värd att särskilt uppmärksammas. ESK ansluter sig rent generellt till de förslag som kommissionen lagt fram på detta stadium. 3. 7. 2. ESK har behandlat problemen med lagstiftning och hinder av olika slag i sina yttranden om standardise- ringsförfaranden, byggmaterial, offentlig upphandling, erkännande av yrkesskicklighet och kompetens, och särskilt i olika yttranden som utarbetats av ESK:s observationsgrupp för den inre marknaden (2). Kom- mittén har riktat sina förslag till kommissionen, med- lemsstaterna och berörda sektorer inom näringslivet. Dessa problem bör undersökas på nytt, särskilt med hänsyn till konkurrenskraften, som är ett grundläggande problem för utvecklingen i EU. 3. 7. 3. ESK noterar och välkomnar kommissionens strävan att i förslag som den anmodas lägga fram på lagstiftningsområdet undvika allt som kan hämma eller förhindra ökningen av produktiviteten och konkurrens- kraften. (2) ESK:s yttranden om: ”Tekniska standarder och ömsesidigt erkännande”, EGT C 212, 22. 7. 1996. ”Grönbok om offent- lig upphandling inom Europeiska unionen: överväganden inför framtiden”, EGT C 287, 22. 9. 1997. ”Små och medel- stora företag i gränsregioner — problem i samband med gränsöverskridande affärsförbindelser samt ifråga om tekniska krav”, EGT C 206, 7. 7. 1997. C 214/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 3. 7. 4. Kommissionen bör också fortsätta sina an- strängningar att samordna de berörda generaldirektora- ten och få dem att samarbeta, något som när det gäller konkurrenskraften och andra områden skulle kunna utmynna i de effektiva åtgärder som företagen och medborgarna förväntar sig. 3. 7. 5. Det står klart att uppgiften att höja sektorns konkurrenskraft huvudsakligen åligger de företag som svarar för byggnation, service och rådgivning och, mer allmänt, alla aktörer som är direkt inblandade i byggprocessen. Men det är också sant att de offentliga myndigheterna har det direkta ansvaret i lagstiftningshänseende. ESK uppmanar därför minister- rådet och kommissionen att som en av de första åtgärderna i handlingsprogrammet upprätta — både beträffande nationell lagstiftning och EU:s lagstiftning — en förteckning över möjligheter till administrativa förenklingar och därmed ta hänsyn till upprepade klagomål och erfarenheter av ”bra metoder”. Förteck- ningen bör samtidigt visa på bristande klarhet och överskådlighet på lagstiftnings- och avtalsområdet, och leda till att man vidtar konkreta åtgärder för att rätta till bristerna. 3. 7. 6. I fråga om administrativa och lagstiftnings- mässiga hinder riskerar vissa förslag med hänvisning till allmänintresset, eller av hälso- eller miljöhänsyn eller andra fullt berättigade försiktighetsåtgärder, att motverka insatserna för att stärka produktiviteten och konkurrenskraften eftersom de införda bestämmelserna inte tar tillräcklig hänsyn till de förhållanden som stora företag med olika verksamhetsområden måste arbeta under. 3. 7. 7. Vad gäller underleverantörssystemet påpekar ESK att problemen inte uteslutande finns på de små och medelstora byggföretagens nivå. Kommittén är medveten om att man bör göra en fördjupad undersök- ning av förhållandena vid arbete under en generalentre- prenör, av olika former av samarbete som tillämpas i den privata och offentliga sektorn och av möjligheterna att komma fram till nya system för delade byggprojekt. ESK vill understryka att det är viktigt och bråttom att genomföra åtgärder som kan leda till ekonomiskt försvarbara förhållanden och till allmänt tillämpliga tvingande bestämmelser som också är rättsligt försvarba- ra, för att på så sätt stoppa de olika metoder som framför allt skadar de små och medelstora företagen och dem som arbetar i dem. Det skulle också vara intressant att snarast genomföra en inventering i med- lemsstaterna av ”best practice”, i den mån sådan finns, och ta hänsyn till den vid upprättandet av det planerade åtgärdsprogrammet (t. ex. frågan om byggherrens ansvar för tekniska frågor, skatter och det sociala systemet). 3. 7. 8. Förslaget om fördjupning gäller även andra områden som måste behandlas med prioritet som till exempel: — förfarandet med onormalt låga anbud och deras skadliga konsekvenser; — olika metoder för social och kvalitativ ”dumpning”; — bristande respekt för säkerhetsregler, arbetsrätt och sociala normer; — respekt för betalningsdatum bland samtliga aktörer; — tillnärmning av bestämmelserna om tidsfrister för garantier, försäkringar och ansvar i den mån de är ett skäl till snedvriden konkurrens; — bra metoder som införts eller planerats för att åstadkomma skattelindringar; — åtgärder som införts i sektorn under olika former av partnerskap vad gäller säkerhet i företagen, energibesparande åtgärder, miljöinitiativ och tving- ande miljöregler; — gällande eller planerade bestämmelser som gäller den ”svarta” delen av ekonomin med beaktande av sektorns speciella villkor vad gäller ekonomi, sociala frågor, finansiering, skatter, rättsliga frågor, konkur- rensregler och teknik. 3. 7. 9. Den offentliga upphandlingens betydelse för byggsektorn är känd. Problematiken med regler och förfaranden vad gäller offentlig upphandling har be- handlats i flera av ESK:s yttranden och särskilt i det som gällde grönboken om offentlig upphandling (1). ESK hoppas att det kommer att beaktas i åtgärdsprogrammet om konkurrenskraft. 3. 7. 10. De offentliga myndigheternas roll är avgöran- de när det gäller att upprätta och utföra investeringspro- gram eller -planer på lång och medellång sikt. Dessa investeringsprogram och -planer utgör ett viktigt verktyg för ökad konkurrenskraft för de företag som är inriktade på framtida utveckling. För att undanröja risken för eventuella störningar av olika slag, som till exempel att ett företag skaffar en alltför stor utrustning för ett specifikt kontrakt, måste programmen svara mot efter- frågan och verkliga behov och inriktas på definierade mål (stora infrastrukturinvesteringar, offentliga byggnader, bostäder, subventionerat boende). Detta skall ske i den utsträckning som tillräckliga medel kan uppbådas (inbegripet utnyttjandet av partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn) och användas för dessa ändamål och myndigheterna i fråga har de tekniska och (1) EGT C 287, 22. 9. 1997. 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/21 strukturella möjligheterna och att det finns en klar rättslig grund för att sätta programmets olika delar i verket vid rätt ögonblick för att bevara balansen mellan utbud och efterfrågan, för sysselsättningen, i förhållande till den tekniska utvecklingen och för strukturanpass- ningar. I detta sammanhang bör man betona behovet av åtgärder som verkar både för underhåll och bevarande av infrastruktur, byggnader och det värde som arkitekto- niskt intressanta byggnader och miljöer utgör. Denna påminnelse har en särskild betydelse i tider då budget- restriktioner gör det svårt att finansiera nya investeringar och då behovet av ett verkligt partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn gör sig alltmer påmint. 3. 7. 11. Vad gäller de transeuropeiska nätverken har deras avgörande betydelse för konkurrenskraften i Europa bevisats och erkänts många gångar vid olika europeiska toppmöten, till exempel vid det senaste toppmötet om sysselsättningen (1). Deras effekt på kon- kurrenskraften sträcker sig till fler områden än bara byggsektorn. Förutom de arbetstillfällen som skapas direkt i samband med byggfasen kommer genomförandet på medellång och lång sikt att ha positiva och varaktiga återverkningar i sysselsättningshänseende i andra sekto- rer av ekonomin, tack vare multiplikatoreffekten [1=3, se SECTEUR-studien som omnämns i meddelandet (2)]. ESK yrkar således på att ansträngningar skall göras på alla nivåer för att skynda på genomförandet av transeuropeiska nät och de servicecentra som hör till dessa, särskilt med tanke på de rekommendationer som utfärdades av kommissionsledamot Kinnocks högnivå- grupp. Genomförandet bör särskilt ske genom up- prättandet av partnerskap mellan det offentliga och det privata och genom en bättre samordning av de medel som avdelats till finansiering av infrastruktur. 3. 7. 12. Vad gäller internationaliseringen av byggsek- torn utanför EU:s gränser instämmer ESK med den analys som kommissionen gör. Man bör notera att den europeiska byggsektorn kommer att möta en mycket hård konkurrens, särskilt från japanska och amerikanska företagsgrupper, varav de förstnämnda är världsledande i fråga om företagsstorlek och de sistnämnda utmärks av en mycket avancerad ingenjörskonst. 3. 8. Mål 3: Att främja en omfattande och bestående höjning av såväl nivån som kvaliteten på den utbildning som tillhandahålls i branschen Detta huvudmål är starkt förbundet med målet 3. 8. 1. ökad kvalitet. Det kan anses vara en katalysator och en grund för alla åtgärder som är ägnade att öka konkurrenskraften. (1) Slutsatser från toppmötet, artiklarna 33 och 44. Meddelan- de från kommissionen ”En europeisk politik i sysselsätt- ningens tjänst” — KOM(97) 611 slutlig, s. 12. (2) SECTEUR-studien ”Strategies for the European Construc- tion sector”. 3. 8. 2. Den omfattande och varaktiga förbättring av utbildningen som förespråkas i meddelandet kräver fortsatt dialog och samarbete mellan alla branschens intressenter, särskilt mellan arbetsmarknadens parter. Den bör omfatta all verksamhet på alla nivåer hos dem som deltar i byggprojekt, den bör öppna för nya yrken och karriärer, öka yrkesstoltheten, medvetenheten om det kulturella, ansvarskänslan samt innovations- och initiativförmågan, skapa nya nätverk och nya arbetsfor- mer i övergripande lag. I detta sammanhang bör det påpekas att erfarenheter från partssammansatta institu- tioner kan vara nyttiga förebilder. 3. 8. 3. ESK stöder rekommendationerna om åtgärder som räknas upp i meddelandets bilaga. De är en spegel av det som redan finns i olika gemenskapsprogram och -initiativ som har sitt upphov i vitboken ”Tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning” (1994), i kommissio- nens vitbok om utbildning och yrkesutbildning ”Lära och lära ut: På väg mot kunskapssamhället” (1995) liksom i vissa bestämda riktlinjer vad gäller fortbildning, varvad utbildning och lärlingsutbildning. De olika ytt- randen som ESK har antagit i frågan innehåller upplys- ningar som det kan vara matnyttigt att överväga med byggsektorn och dess olika branschers speciella villkor i åtanke (3). 3. 8. 4. Behöver man påminna om att bra grundutbild- ning och vidareutbildning leder till en kvalificering för yrkeslivet som är en viktig garant för en stabil sysselsättning och som kan underlätta anpassning till ny teknik? Kvalificering som ger ökad kunskap och en certifiering främjar kvalitet och produktivitet, centrala faktorer för konkurrenskraft. Detta gör det möjligt att förbättra arbetsförhållandena och den sociala situatio- nen för alla som är sysselsatta inom denna sektor som utmärks av att den sysselsätter många hantverkare. 3. 8. 5. ESK yrkar därför på att problemet med utbild- ning och utveckling av kvalifikationer och kompetens inom byggsektorn får särskild uppmärksamhet när riktlinjerna upprättas och att detta problem blir föremål för konkreta och samordnade åtgärder inom ramen för de handlingsprogram som skall upprättas. Det som står på spel är branschens framtid och miljontals arbetstillfällen. 3. 8. 6. I kommissionens senaste dokument om utbild- ning verkar det förekomma en attityd som innebär att (3) Yttranden från kommittén om: Vitboken Tillväxt, konkur- renskraft, sysselsättning (Ej officiell titel), EGT C 295, 22. 10. 1994. Vitbok från kommissionen om utbildning Lära och lära ut: På väg mot kunskapssamhället, EGT C 295, 7. 10. 1996. Rapport från kommissionen om tillgång till fortbildning inom unionen, EGT C 19, 21. 1. 1998. Medde- lande från kommissionen — Att främja lärlingsutbildning i Europa, EGT C 95, 30. 3. 1998. C 214/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 man favoriserar de så kallade ”nya sektorerna”. Denna attityd bör inte missgynna ansträngningarna att utveckla och investera i byggsektorn, som verkar vara undantagen från de prioriterade åtgärder som reserverats för de (illa definierade) nya sektorerna, något som är helt fel. Denna anmärkning gäller även CEDEFOP:s arbeten, som borde inriktas på att öka kunskapen om utbildning i denna sektor. Här gäller det att undvika dubbelarbete med studier och analyser. ett eventuellt beaktande av sådana investeringar på olika områden, som till exempel sysselsättning, finansiering, skattefrågor, utbildning och användning av informa- tionsteknik i nätverk, som gör decentraliserad interaktiv utbildning i stor skala möjlig. Eftersom utbildningsområdet i huvudsak hän- 3. 8. 10. för sig till nationell, regional och lokal kompetens måste subsidiaritetsprincipen respekteras. I åtgärdsprogram- met måste detta beaktas på ett konstruktivt sätt. 3. 8. 7. Med risk för att dra på sig kritik om att vara övertydlig vill ESK påminna om att utvecklingen av lämpliga utbildningsformer för byggnadsarbetare är ett viktigt verktyg för att introducera ungdomar i arbetslivet, att kvalifikationerna omfattar allt mellan grundläggande hantverksfärdigheter till högteknologi, ledningen av hela byggprocessen och finansiell styrning, att produktionsstilen lämpar sig för individanpassade praktikplatser för introduktion i arbetslivet, att en gradering av kvalificerande utbildningar främjar befor- dringsgångar och intern rörlighet, att yrkesutbildningen måste förbättras, bland annat genom fungerande system för yrkesinformation och yrkesvägledning, till vilka man bör knyta inte bara arbetsmarknadens parter utan även ungdomarnas föräldrar och lärare som kan tänkas vilja använda sådana system inom ramen för utbildningspro- grammen, för att förbättra rekryteringen av ungdomar. ”Byggcentrum för information och utbildning” kan i sin tur bidra till bättre information och undanröjandet av vissa fördomar mot branschen. 3. 8. 8. I tabellerna över specifika åtgärder som ligger som en bilaga till meddelandet återfinns ”teoretisk och praktisk utbildning” under rubriken ”främjande av investering i immateriella tillgångar” tillsammans med ”kvalitet”, ”teknik”, ”anställningsvillkor” och ”övrigt”. 3. 8. 9. Här skulle ESK gärna se att en bättre strategi utvecklas för att främja lämpliga och konsekventa åtgärder för att stimulera investeringar i immateriella eller intellektuella tillgångar i allmänhet. Det stämmer att policyn för små och medelstora företag nämner betydelsen av denna typ av investeringar. Man måste emellertid konstatera att investeringar i kunskap, förvärv av erfarenheter, informationskapacitet, socialt engage- mang, förbättring och innovation av företagens ledning och organisation till största delen fortfarande inte har fått någon större vikt i tillämpningskriterierna för stödsystemen, inte heller i bedömningar av kreditvärdig- het eller tillförlitlighet, i skattesystem för amorteringar, i bestämmelserna om överlåtelse eller arv av företag, osv. En ordentlig utvärdering av immateriella investeringar skulle vara betjänt av en grundligare analys vad avser 3. 9. Mål 4: Att förstärka och ge ny inriktning åt forskning och utveckling 3. 9. 1. Kommittén håller med kommissionen om att denna huvudmålsättning även utgör en grundläggande faktor när det gäller att förbättra konkurrenskraften. 3. 9. 2. Denna fråga hänger samman med olika ram- program för FoU som ESK kommer att uttala sig om i kommande yttranden. När det gäller byggnadssektorn kännetecknas problemet till exempel av företagens relativt blygsamma storlek, deras svårigheter att handla i tid och agera klarsynt när det gäller att anta ny teknik samt deras relativt lokala/regionala karaktär som försvårar ett europeiskt synsätt när det gäller FoU. 3. 9. 3. Man kan fråga sig om forskningens och utveck- lingens betydelse när det gäller ny teknik uppfattas på ett riktigt sätt bland byggnadssektorns aktörer och bland forskarna. Till och med på kommissionsnivå prioriteras ofta forskning inom högteknologiska områden, det vill säga inom de så kallade framtidssektorerna, på bekostnad av teknologiska områden på mellannivå, det vill säga inom traditionella områden. Man får varken glömma bort det ena eller det andra utan man måste utveckla de förfaranden som är bäst för alla de sektorer som skall öka sin konkurrenskraft. 3. 9. 4. Kommittén anser att det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling beaktar byggnads- sektorns särskilda behov, och kommissionen har föresla- git en nyckelåtgärd som kallas ”Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt: morgondagens stad”. Denna nyckelåt- gärd består av tre delar. En av dessa delar rör ”Utveckling och demonstration av teknik för ekonomiskt, rent, effektivt och ekologiskt hållbart byggande och restaure- ring, i synnerhet för stora byggnadskomplex samt till skydd av kulturarvet” (1). 3. 9. 4. 1. Kommittén betonar att denna nyckelåtgärd har stor betydelse för byggnadssektorn och begär att man skall ge åtgärden den uppmärksamhet som den förtjänar. Av denna anledning är det bättre att placera (1) KOM(97) 142 slutlig, 30. 4. 1997. 10. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 214/23 åtgärden under tema nummer 3 ”A˚ tgärder för hållbar utveckling” än under tema nummer 4 ”Energi, miljö och hållbar utveckling” i det femte ramprogrammet. Med hänsyn till byggnadssektorns viktiga bidrag till gemen- skapens BNP (11 %) kan tilldelningen av gemenskapsme- del till FoU-projekt inom denna sektor (mindre än 5 %) verka otillräcklig. 3. 9. 5. Forskningsnivån inom byggnadssektorn, lik- som inom alla andra berörda områden (industrins konkurrenskraft, miljön, bevarande och restaurering av arkitektoniska byggnadsverk, sysselsättning och energi etc. ) borde vara mer känd. Det finns endast mycket ungefärliga bedömningar om forskningsnivån och forsk- ningsaktiviteternas spridning i Europa. Det är dock nödvändigt att inventera dessa aktiviteter i medlemssta- terna, att dela upp dem i kategorier (till exempel efter grundforskning, generisk forskning och konkurrenskraft etc. ) och att klassificera dem efter aktörer (tillverknings- företag, byggnadsföretag, konsultföretag, offentliga forskningscentra och universitet etc. ). Dessutom handlar det om att införa metoder för att bedöma forskningens effektivitet, dess påverkan på byggnadssektorns konkur- renskraft, dess effekter i fråga om förbättring och utnyttjande när det gäller hållbar utveckling och hållbart byggande liksom dess inverkan på produktivitetsök- ningen. 3. 9. 6. Detta synsätt skulle underlätta för byggnadsin- dustrin att utforska sina starka och svaga sidor när det gäller forskning, att bättre fastställa strategiska riktlinjer och att främja lämpliga initiativ. Intressanta och lämpli- ga forskningsområden verkar inte saknas. (Till exempel inom området för skydd av byggnadsverk mot olika skador. ) 3. 9. 7. Dessa punkter leder fram till några konstate- randen av vilka ett med rätta framhålls av kommissionen. Konstaterandet gäller bristerna i den forskning som rör byggnadsförfaranden, förvaltnings- och organisations- former som dock tas upp under andra punkter i det aktuella yttrandet, särskilt under den punkt som behandlar kvalitet. 3. 9. 8. I själva verket är den största delen av forsk- ningsaktiviteterna anpassade efter produkter och i något mindre utsträckning efter teknik, medan själva bygg- nadsprocessen är det stora problemet för alla företag som har för avsikt att öka konkurrenskraften. 3. 9. 9. Byggnadsprocessens framgång (kvalitet, pris, tidsfrister, användning av mänskliga resurser, miljö och säkerhet) beror i huvudsak på samarbetsformerna mellan de olika aktörerna, det vill säga byggherrar och kunder, arkitekter, byggnadskonsulter, producenter av byggnadsmaterial, specialiserade byggnadsföretag eller grupper av byggnadsföretag, andra byggnadsföretag samt underleverantörer. Trots att EU:s ramprogram för FoU knappast kommer att kunna lösa alla de problem som uppstår i detta sammanhang, finns det dock forskningsinitiativ om byggnadsprocessens förbättring som förtjänar att granskas med tanke på att de skall införas på europeisk nivå, till exempel de initiativ som utfärdats om tillämpning av ny informations- och kommunikationsteknik. 3. 9. 10. Trots att vissa branscher inom byggnadsindu- strin är mycket innovativa och trots att forskningen när det gäller innovationer utvecklas är byggnadssektorns uppsplittrade karaktär och konservativa inställning ett tecken på att en betydande insats måste göras när det gäller spridning och överföring av teknik, tillämpning av bestämmelser om bästa förfarande, samarbetsavtal mellan forskningsinstitut och företag samt när det gäller impulser till att införa ny teknik och innovativa förfaranden. 3. 9. 11. Vid sidan av de möjligheter som omfattas av och preciseras i det femte ramprogrammet för FoTU, i synnerhet när det gäller de möjligheter som rör små och medelstora företag, skulle ESK vilja rikta sitt stöd till de särskilda åtgärder som kommissionen framhållit i meddelandets bilaga. Alla dessa överväganden betonar att man måste komma fram till samordnade åtgärder och metoder samt till en klar definition av behörigheterna inom det område där EU, medlemsstaterna och bygg- nadssektorn skall vidta åtgärder. 4. Slutsatser 4. 1. Ovannämnda punkter, riktlinjerna och förslagen skall ses mot bakgrund av ett beslut som rådet måste fatta när det gäller att utarbeta ett åtgärdsprogram för byggnadssektorn. Sammanfattningsvis uppmanar ESK rådet att fatta ett konstruktivt beslut, och vill framhålla en rad punkter: 4. 2. När det gäller att utforma och verkställa åtgärds- programmet framhålls följande: 4. 2. 1. ESK godkänner och stöder kommissionens synsätt. I egenskap av representativt organ på gemen- skapsnivå för arbetsmarknadens parter och andra intres- segrupper som berörs direkt eller indirekt, kommer kommittén att engagera sig så mycket som möjligt i rådgivningsförfarandet när det gäller åtgärdspro- grammet. 4. 2. 2. Kommittén betonar att det är viktigt att man så snabbt som möjligt utformar en ram och riktlinjer när det gäller programmets genomförande på gemenskaps-, medlemsstats- och företagsnivå. 4. 2. 3. Kommittén menar att detta behov kan motive- ras av att det är nödvändigt att utveckla konkreta element för att förbereda och underlätta EU:s utvidgning och att agera konkret och i överensstämmelse med slutsatserna från toppmötet om sysselsättningen i Luxemburg den 20-21 november 1997, inklusive de slutsatser som rör Europeiska investeringsbankens nya interventionsformer. C 214/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 7. 98 4. 2. 4. ESK understryker att de fyra huvudmålen kommer att ha en omfattande katalysatoreffekt på de berörda parterna, nämligen offentliga och privata byggherrar, byggnadsentreprenörer (ingenjörer, arkitek- ter, konsulter och projektledare), andra entreprenörer och deras personal. Kommittén framhåller att när det gäller riktlin- 4. 2. 5. jer och insatsområden måste åtgärdsprogrammet sträva efter en hög nivå på den övergripande och genomgående integrationen med tanke på det ömsesidiga beroendet och sambanden mellan, å ena sidan, EU:s olika politiska sektorer och, å andra sidan, mellan åtgärdsområdena och behörigheterna hos aktörerna inom byggnadssektorn. 4. 2. 6. Kommittén bedömer att det är nödvändigt att fastställa en tidsplan för åtgärdsprogrammet när det gäller att påbörja och genomföra åtgärder inom olika besluts- och insatsområden, samtidigt som subsidiari- tetsprincipen skall tillämpas på ett konstruktivt och dynamiskt sätt. ESK begär att man som en integrerad del i 4. 2. 7. åtgärdsprogrammet skall föreskriva en mekanism som baseras på samråds- och samarbetsprincipen och som skall säkerställa uppföljning av programmet, underlätta periodiskt utbyte av erfarenheter och genomföra lämpli- ga anpassningar. 4. 2. 8. ESK påminner om den stora betydelse som berörda ekonomiska och sociala intressegrupper samt arbetsmarknadens parter har när det gäller de föreslagna åtgärdernas effektiva genomförande. 4. 2. 9. Kommittén begär att man skall ställa samman och aktualisera databaser så att beslut kan fattas som överensstämmer med de verkliga situationer och problem som uppstår. 4. 3. När det gäller de åtgärder som skall läggas till åtgärdsprogrammet framhålls följande: 4. 3. 1. Kommittén rekommenderar att man till att börja med skall följa de riktlinjer som dragits upp genom huvudmålen. Bryssel den 29 april 1998. 4. 3. 2. ESK anser att det är nödvändigt att inrätta en systematisk förteckning över bästa praxis inom de olika områden som nämns i det aktuella yttrandet för att underlätta problemlösning och för att göra kostsamma studier och analyser samt dubbelarbete överflödiga. 4. 3. 3. betydelse inom ramen för huvudmålsättningarna: Kommittén vill understryka följande områdens — yrkesutbildning genom lämpliga fortbildningssystem på alla nivåer; — förbättring av byggnadssektorns image, arbetsvill- kor, arbetsorganisation samt hälsa och säkerhet på byggarbetsplatsen; — förbättring av byggnadsprocessens förvaltnings- och organisationsformer; — förteckning över aktuella och framtida FoU- områden; — överföring och tillämpning av ny teknik genom täta kontakter mellan företag och forskningsinstitut; — uppmuntran av nya samarbetsformer som skulle strukturella småföretagens kunna kompensera brister; — införande av mer överskådlig politik och mer över- skådliga regler när det gäller statliga kontrakt och anbudsförfaranden; — avskaffande av begränsningar och negativa effekter som kan skada ansträngningarna att öka konkur- renskraften, och fördjupning av de frågor som framhålls under punkt 3 ovan, och då särskilt punkt 3. 7. 8; — främjande av immateriella investeringar i synnerhet när det gäller personalstyrning och tillämpning av nya data när det gäller säkerhet, miljö, energi och finansiering; — införande av effektiva och konsekventa investerings- planer på medellång och lång sikt och ansträngningar för att finna lämpliga former för samarbete mellan den privata och offentliga sektorn. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: QUESTION ECRITE no 1309/98 des députes Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS à la Commission. Présentation de candidatures d'ingénieurs techniques espagnols

eurovoc_concepts:
Spain
competition (EU)
engineer
higher education
recognition of diplomas
technical profession

text: C 31/32 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 5. 2. 1999 (1999/C 31/038) QUESTION (cid:201)CRITE E-1298/98 posØe par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (cid:224) la Commission Objet: Accord de pŒche UE-RØpublique d(cid:146)Afrique du Sud (29 avril 1998) Avant l(cid:146)engagement prochain et attendu des nØgociations entre la Commission europØenne et les autoritØs de la RØpublique d(cid:146)Afrique du Sud pour la signature d(cid:146)un accord de pŒche, considØrant que l(cid:146)accord sera conclu dans le cadre d(cid:146)une convention globale de coopØration concØdant (cid:224) l(cid:146)Afrique du Sud d(cid:146)importants avantages douaniers pour l(cid:146)exportation de ses produits vers l(cid:146)UE et compte tenu Øgalement de la nØcessitØ de zones de pŒche alternatives pour la flotte communautaire des congØlateurs, notamment en ce qui concerne le merlu, la Commission peut-elle indiquer quelles orientations et quelles demandes elle prØsentera au cours des nØgociations en vue de permettre l(cid:146)accŁs des navires communautaires congØlateurs pŒchant le merlu et pour que cette pŒche se pratique prioritairement en demeurant sous pavillon communautaire? RØponse donnØe par Mme Bonino au nom de la Commission (8 juin 1998) Le Conseil a donnØ en septembre 1995 (cid:224) la Commission un mandat de nØgociation qui lui laisse une marge de man(cid:156)uvre assez large quant au type d(cid:146)accord de pŒche (cid:224) rechercher avec l(cid:146)Afrique du Sud. (cid:192) l(cid:146)occasion d(cid:146)une rØunion le 8 avril 1998, la Commission a fait valoir (cid:224) l(cid:146)Afrique du Sud sa volontØ d(cid:146)aboutir (cid:224) un accord de pŒche qui combine plusieurs ØlØments tels que des licences classiques, la crØation d(cid:146)associations temporaires et le financement de sociØtØs mixtes. Le processus visant (cid:224) la nØgociation de l(cid:146)accord Øtant dans sa phase initiale, il est prØmaturØ (cid:224) ce stade de se prononcer sur ce que sera le contenu final du futur accord de pŒche. (1999/C 31/039) QUESTION (cid:201)CRITE E-1309/98 posØe par Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: PrØsentation de candidatures d(cid:146)ingØnieurs techniques espagnols (29 avril 1998) En ce qui concerne la prØsentation de candidatures dans le cadre de concours gØnØraux pour la catØgorie A/LA: 1. La Commission peut-elle indiquer pour quel motif elle exige la possession d(cid:146)un dipl(cid:244)me «universitaire» dans la version espagnole de l(cid:146)avis de concours gØnØral COM/A/1047 (JO C 145 du 13. 5. 1997), alors que cette mention ne figure pas dans la version allemande? 2. Pour quel motif exige-t-elle la possession d(cid:146)un dipl(cid:244)me «supØrieur» dans la version espagnole des avis de concours gØnØraux COM/A/720 et COM/A/721 (JO C 52 du 28. 2. 1991) et non dans les autres versions linguistiques des avis de concours susmentionnØs? 3. (cid:201)tant donnØ que le titre d(cid:146)ingØnieur technique permet l(cid:146)accŁs aux cours de doctorat dans certains (cid:201)tats membres, la Commission peut-elle indiquer la raison pour laquelle elle soutient que les ingØnieurs techniques ne peuvent accØder aux cours de doctorat? 4. La Commission peut-elle indiquer s(cid:146)il est exact qu(cid:146)elle a exprimØ auprŁs des autoritØs espagnoles la crainte que l(cid:146)accŁs des ingØnieurs techniques espagnols (cid:224) la catØgorie A/LA n(cid:146)entra(cid:238)ne Øgalement l(cid:146)accŁs de dipl(cid:244)mØs d(cid:146)autres (cid:201)tats membres ayant effectuØ trois annØes d(cid:146)Øtudes supØrieures? S(cid:146)agit-il d(cid:146)une raison valable pour rejeter les candidatures des ingØnieurs techniques espagnols? 5. La Commission peut-elle indiquer les motifs pour lesquels sont admises les candidatures des titulaires des dipl(cid:244)mes britanniques suivants: Bachelor of Arts, Bachelor of Science et Bachelor of Engineering, tous ces titres Øtant obtenus aprŁs trois annØes d(cid:146)Øtudes, alors que les candidatures des titulaires du dipl(cid:244)me espagnol d(cid:146)ingØnieur technique ne sont pas admises?


title: WRITTEN QUESTION No. 1274/98 by Freddy BLAK to the Commission. EU Member States obstruct recovery of child maintenance allowances

eurovoc_concepts:
Denmark
administrative formalities
criminal procedure
divorced person
enforcement of ruling
maintenance obligation

text: 11. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 386/103 (98/C 386/142) SKRIFTLIG FR¯GA E-1274/98 fr(cid:229)n Freddy Blak (PSE) till kommissionen (29 april 1998) ˜mne: EU-l(cid:228)nder hindrar indrivning av underh(cid:229)llsbidrag Den danska staten har fordringar p(cid:229) 323 miljoner (1993) fr(cid:229)n innest(cid:229)ende underh(cid:229)llsbidrag tillgodo hos f(cid:228)der som flyttat utomlands fr(cid:229)n fru och barn i Danmark. Det (cid:228)r mycket dyrt och besv(cid:228)rligt att inkassera pengarna. Bland annat (cid:228)r det Tyskland som hindrar en effektiv indrivning av pengarna. Till exempel m(cid:229)ste varje papper till den tyska underh(cid:229)llsbidragsmyndigheten vara (cid:246)versatt av en auktoriserad translator, vilket g(cid:246)r arbetsg(cid:229)ngen mycket kostsam och besv(cid:228)rlig. Anser kommissionen inte att man b(cid:246)r finna en l(cid:246)sning p(cid:229) detta, s(cid:229) att indrivning av offentliga skulder fr(cid:229)n personer som flyttat mellan medlemsstaterna, inte hindras av betungande arbetss(cid:228)tt i medlemsl(cid:228)nderna? Svar fr(cid:229)n Anita Gradin p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 juli 1998) Underh(cid:229)llsskyldighet faller inom till(cid:228)mpningsomr(cid:229)det f(cid:246)r 1968 (cid:229)rs Brysselkonvention om erk(cid:228)nnande och verkst(cid:228)llighet av domar p(cid:229) privatr(cid:228)ttens omr(cid:229)de. I artikel 5 punkt 2 i konventionen fastst(cid:228)lls vilken domstol som (cid:228)r beh(cid:246)rig i fr(cid:229)gor om underh(cid:229)llsskyldighet. Konventionen inneh(cid:229)ller vidare f(cid:246)reskrifter om fullst(cid:228)ndigt erk(cid:228)nnande av avg(cid:246)randen av de domstolar eller myndigheter i medlemsstaterna som (cid:228)r beh(cid:246)riga att tr(cid:228)ffa avg(cid:246)randen om underh(cid:229)ll samt om exekvaturf(cid:246)rfarandet f(cid:246)r avg(cid:246)randen f(cid:246)r att kunna framtvinga deras verkst(cid:228)llighet i andra medlemsstater. Denna konvention, som ratificerats av alla medlemsstater, (cid:228)r s(cid:229)ledes till(cid:228)mplig i f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan Danmark och Tyskland. Konventionen reglerar emellertid inte alla aspekter p(cid:229) f(cid:246)rfarandet i den medlemsstat d(cid:228)r avg(cid:246)randet skall verkst(cid:228)llas och g(cid:246)r de bl. a. m(cid:246)jligt f(cid:246)r medlemsstaterna att kr(cid:228)va att handlingar skall (cid:246)vers(cid:228)ttas. En (cid:246)versyn av konventionen p(cid:229)g(cid:229)r inom r(cid:229)det. Kommissionen har lagt fram ett f(cid:246)rslag till (cid:228)ndring av konventionen (1). F(cid:246)rslagets fr(cid:228)msta syfte (cid:228)r att f(cid:246)renkla och snabba p(cid:229) systemet f(cid:246)r erk(cid:228)nnande och verkst(cid:228)l- lighet av avg(cid:246)randen, fr(cid:228)mst genom inf(cid:246)randet av ett intyg som skall medf(cid:246)lja ursprungsbeslutet och inneh(cid:229)lla de uppgifter som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r exekvaturf(cid:246)rfarandet. L(cid:228)mpligheten i att bibeh(cid:229)lla en m(cid:246)jlighet att beg(cid:228)ra (cid:246)vers(cid:228)ttning av avg(cid:246)randet och andra handlingar har diskuterats i r(cid:229)det utan att n(cid:229)got beslut (cid:228)nnu kunnat fattas. Det kan n(cid:228)mnas att medlemsstaterna som ett led i det politiska samarbetet utarbetat en konvention om f(cid:246)renklat f(cid:246)rfarande f(cid:246)r indrivning av underh(cid:229)llsbidrag (1990). Konventionen inneh(cid:229)ller fr(cid:228)mst best(cid:228)mmelser om att uppr(cid:228)tta en central myndighet i varje medlemsstat med uppgift att hitta den underh(cid:229)llsskyldige, att inleda exekvaturf(cid:246)rfarandet och att vidta alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att underl(cid:228)tta att domen verkst(cid:228)lls. Denna konvention har inte ratificerats av alla medlemsstater och har inte tr(cid:228)tt i kraft. Ett antal medlemsstater, bland dem Danmark och Tyskland, har d(cid:228)remot ratificerat 1973 (cid:229)rs Haagkonvention om erk(cid:228)nnande och verkst(cid:228)llighet av avg(cid:246)randen ang(cid:229)ende underh(cid:229)llsskyldighet och 1956 (cid:229)rs New York-konvention om indrivning av underh(cid:229)llsbidrag i utlandet. Den sistn(cid:228)mnda konventionen, som ocks(cid:229) f(cid:246)reskriver ett system med centrala myndigheter och som tr(cid:228)tt i kraft, inneh(cid:229)ller olyckligtvis f(cid:246)reskrifter om att alla handlingar m(cid:229)ste (cid:246)vers(cid:228)ttas, vilket understundom hindrar att konventionen till(cid:228)mpas som det var t(cid:228)nkt. (1) KOM(97) 609


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1248/98 do Deputado Glenys KINNOCK à Comissão. Passaportes para animais

eurovoc_concepts:
animal production
cattle
database
free movement of goods
identity document
labelling
passport
veterinary inspection


title: WRITTEN QUESTION No. 1240/98 by Amedeo AMADEO , Salvatore TATARELLA to the Commission. Offences against children

eurovoc_concepts:
EU programme
child protection
children's rights
educational institution
prostitution
right to justice
trafficking in human beings
violence

text: 22. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 50/19 Seuranta- ja valvontatoimet kohdistuvat sek(cid:228) valtiosta riippumattomaan j(cid:228)rjest(cid:246)(cid:246)n CESTAS:iin ett(cid:228) muihin yhteisty(cid:246)toimissa mukana oleviin kumppaneihin. Rahaerien maksaminen riippuu toimintakertomusten ja tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten hyv(cid:228)ksymisest(cid:228). Ep(cid:228)selviss(cid:228) tapauksissa komissio tarkastaa perusteellisemmin varojen k(cid:228)yt(cid:246)n. (1999/C 50/026) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1240/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) komissiolle Aihe: Lapsiin kohdistuvat rikokset (29. huhtikuuta 1998) Ottaen huomioon, ett(cid:228) lapset ovat erityisen herkki(cid:228) ja heid(cid:228)n mahdollisuutensa vastustaa v(cid:228)kivaltaa ovat v(cid:228)h(cid:228)iset, aina vahingoitettaessa tahallisesti ihmisel(cid:228)m(cid:228)(cid:228), vahingoitetaan tahallisesti my(cid:246)s ihmisarvoa, maapallon v(cid:228)est(cid:246)st(cid:228) puolet on lapsia. Komissiota pyydet(cid:228)(cid:228)n varmistamaan, ett(cid:228): 1. lapsia lakattaisiin pit(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) yhteiskunnallisena v(cid:228)hemmist(cid:246)n(cid:228) ja lapset nauttisivat tehokasta rikosoikeudel- lista suojaa, vaikka lapsuus onkin v(cid:228)liaikainen olotila, 2. t(cid:228)llainen rikosoikeudellinen suoja tarjottaisiin kaikille lapsille, heid(cid:228)n kansallisuudestaan riippumatta. Komission j(cid:228)senen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (19. kes(cid:228)kuuta 1998) Komissio on samaa mielt(cid:228) arvoisien Euroopan parlamentin j(cid:228)senten kanssa siit(cid:228), ett(cid:228) lapsen oikeuksia sellaisina kuin ne taataan lapsen oikeuksista vuonna 1989 tehdyss(cid:228) Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa tulee aina ja kaikkialla kunnioittaa ja suojella. Lasten on voitava nauttia tehokasta rikosoikeudellista suojaa kaikissa maissa kansallisuudesta riippumatta. Komissio kehottaa arvoisia Euroopan parlamentin j(cid:228)seni(cid:228) kiinnitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomiota ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyv(cid:228)ksik(cid:228)yt(cid:246)n torjumisesta 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1997 hyv(cid:228)ksyttyyn oikeus- ja sis(cid:228)asioiden neuvoston yhteiseen toimintaan. Siin(cid:228) vaaditaan j(cid:228)senvaltioita luokittelemaan kaikenlainen lasten seksuaalinen hyv(cid:228)ksik(cid:228)ytt(cid:246) rikolliseksi toiminnaksi ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sille asianmukainen rangaistus. Komissio on lis(cid:228)ksi (cid:228)skett(cid:228)in antanut tiedonannon naisiin ja lapsiin kohdistuvan v(cid:228)kivallan vastaisesta toiminnasta. Tiedonantoon sis(cid:228)ltyy ehdotus monivuotisesta toimintaohjelmasta, jonka tarkoituksena on tukea t(cid:228)m(cid:228)n v(cid:228)kivallan ehk(cid:228)isemiseksi toimivia valtiosta riippumattomia j(cid:228)rjest(cid:246)j(cid:228). Koulutusalalla k(cid:228)ynnistettiin vuonna 1997 kouluv(cid:228)kivaltaa k(cid:228)sittelev(cid:228) aloite. Komissio k(cid:228)ynnisti t(cid:228)m(cid:228)n aloitteen voimistaakseen yhteisty(cid:246)t(cid:228) kouluv(cid:228)kivallan vastustamiseksi oppilaitoksissa toteutettavien ehk(cid:228)isy- tai toimenpideohjelmien avulla. Erityist(cid:228) huomiota kiinnitet(cid:228)(cid:228)n sellaisten lasten tarpeisiin, joiden el(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228) ilmi(cid:246) on vaikuttanut tai jotka ovat joutuneet sen uhreiksi. Aloite perustuu mahdollisuuksien mukaan kokonaisen oppilaitoksen k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)hesty- mistapaan ja liitt(cid:228)(cid:228) yhteen koulutusalan eri osapuolet sek(cid:228) oppilaitoksen sis(cid:228)- ett(cid:228) ulkopuolella. Lis(cid:228)tietoja n(cid:228)ist(cid:228) aloitteista on saatavana seuraavasta internet-osoitteesta: http://europa. eu/int/en/comm/dg22/violence/. (1999/C 50/027) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1242/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rainer Wieland (PPE) komissiolle (9. huhtikuuta 1998) Aihe: Saksalaisten l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rien ammatinharjoittaminen ja EU:sta tulevat l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit, jotka haluavat harjoittaa tointaan Saksassa Saksassa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rien ammatinharjoittamisesta p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)ess(cid:228) perusteena maapiirin v(cid:228)kiluvun ja kyseisess(cid:228) maapiiriss(cid:228) toimivien erikoisl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n v(cid:228)list(cid:228) suhdetta. Ovatko edellytykset l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rin ammatinharjoittamiselle samat sek(cid:228) saksalaisille l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reille ett(cid:228) l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reille, jotka ovat muiden EU:n j(cid:228)senvaltioiden kansalaisia?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1246/98 van Daniela RASCHHOFER aan de Commissie. Programma's voor de LMOE

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU aid
EU programme
accession to the European Union
agreement (EU)
distribution of aid
research and development
self-financing
terms for aid


title: Verordnung (EG) Nr. 955/98 der Kommission vom 29. April 1998 zur Einreihung von bestimmten Waren in die Kombinierte Nomenklatur

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
audiovisual equipment
classification

text: L 133/12 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 7. 5. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 955/98 DER KOMMISSION vom 29. April 1998 zur Einreihung von bestimmten Waren in die Kombinierte Nomenklatur DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 2658/87 des Rates vom 23. Juli 1987 (cid:129)ber die zolltarifliche und statistische sowie den Gemeinsamen Zolltarif (1), Nomenklatur zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2509/97 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 9, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Um die einheitliche Anwendung der Kombinierten Nomenklatur im Anhang zu der genannten Verordnung zu gew(cid:132)hrleisten, sind Vorschriften f(cid:129)r die Einreihung der im Anhang zu dieser Verordnung aufgef(cid:129)hrten Waren zu erlassen. Die Verordnung (EWG) Nr. 2658/87 hat allgemeine Vorschriften f(cid:129)r die Auslegung der Kombinierten Nomenklatur festgesetzt. Diese Vorschriften gelten auch f(cid:129)r die Auslegung jeder anderen Nomenklatur, die die Kombinierte Nomenklatur (cid:190) auch nur teilweise oder unter etwaiger Hinzuf(cid:129)gung von Unterteilungen (cid:190) (cid:129)ber- nimmt und die aufgrund besonderer gemeinschaftlicher Regelungen aufgestellt wurde, um tarifliche oder sonstige Maßnahmen im Rahmen des Warenverkehrs anzu- wenden. In Anwendung dieser allgemeinen Vorschriften sind die in Spalte 1 der Tabelle im Anhang dieser Verordnung genannten Waren den in Spalte 2 angegebenen KN- Codes zuzuweisen, und zwar unter Anwendung der in Spalte 3 genannten Begr(cid:129)ndungen. Es ist angezeigt festzulegen, daß die von den Zollbe- h(cid:148)rden der Mitgliedstaaten erteilten verbindlichen Zollta- rifausk(cid:129)nfte, die die Einreihung von Waren in die Kombinierte Nomenklatur betreffen und die mit dem in dieser Verordnung festgesetzten Gemeinschaftsrecht nicht (cid:129)bereinstimmen, w(cid:132)hrend eines Zeitraums von drei Monaten von dem Berechtigten gem(cid:132)ß den Bestim- mungen des Artikels 12 Absatz 6 der Verordnung (EWG) Nr. 2913/92 des Rates vom 12. Oktober 1992 zur Festle- gung des Zollkodex der Gemeinschaften (3) weiterver- wendet werden k(cid:148)nnen. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Fachbereichs f(cid:129)r die zolltarifliche des und Ausschusses f(cid:129)r den Zollkodex (cid:190) statistische Nomenklatur HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Spalte 1 der Tabelle im Anhang beschriebenen Waren geh(cid:148)ren in der Kombinierten Nomenklatur zu den in Spalte 2 der Tabelle genannten entsprechenden KN-Codes. Artikel 2 Die von den Zollbeh(cid:148)rden der Mitgliedstaaten erteilten verbindlichen Zolltarifausk(cid:129)nfte, die mit dem in dieser Verordnung festgesetzten Gemeinschaftsrecht nicht (cid:129)ber- einstimmen, k(cid:148)nnen w(cid:132)hrend eines Zeitraums von drei Monaten gem(cid:132)ß den Bestimmungen des Artikels 12 Absatz 6 der Verordnung (EWG) Nr. 2913/92 weiterver- wendet werden. Artikel 3 Diese Verordnung tritt am 21. Tag nach ihrer Ver(cid:148)ffentli- chung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 29. April 1998 F(cid:129)r die Kommission Mario MONTI Mitglied der Kommission (1) ABl. L 256 vom 7. 9. 1987, S. 1. (2) ABl. L 345 vom 16. 12. 1997, S. 44. (3) ABl. L 302 vom 19. 10. 1992, S. 1. 7. 5. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 133/13 ANHANG Einreihung KN-Code (2) Begr(cid:129)ndung (3) Warenbeschreibung (1) 1. Schnurloses Stereo-Kopfh(cid:148)rer-Set, 8518 30 80 gem(cid:132)ß den Allgemeinen Einreihung Vorschriften 1 und 6 f(cid:129)r die Auslegung der Kombinierten Nomenklatur, Anmer- kung 4 zum Abschnitt XVI sowie dem Wortlaut 8518, 8518 30 und 8518 30 80 der KN-Positionen bestehend aus: (cid:190) einem batteriebetriebenen Kopf- h(cid:148)rer mit eingebautem Hochfre- quenzfunkempf(cid:132)nger (cid:190) einem Hochfrequenzsender mit drei Kan(cid:132)len und einer Reichweite von 100 m und (cid:190) einem Adapter zum Anschluß des Senders an beliebige Audioger(cid:132)te 2. Tonfrequenzger(cid:132)t, einen Klangeffekt- prozessor enthaltend, der Signale aus verschiedenen Quellen (z. B. CD- Abspielger(cid:132)ten, Video-Abspielger(cid:132)ten oder Filmprojektoren) empf(cid:132)ngt und in Audiosignale umwandelt. Es hat folgende Funktionen: (cid:190) Simulation von akustischen Umge- bungen (z. B. die Akustik einer Kirche oder einer Diskothek) und (cid:190) Tonfrequenzverst(cid:132)rkung 8543 89 95 gem(cid:132)ß Einreihung den Allgemeinen Vorschriften 1, 3c und 6 f(cid:129)r die Ausle- gung der Kombinierten Nomenklatur sowie dem Wortlaut der KN-Positionen 8543, 8543 89 und 8543 89 95 Eine Hauptt(cid:132)tigkeit kann nicht ermittelt werden